sou · H7B344 · 2019-11-04 00:00:00 — Av samma skäl bör även hänvis- ningarna till Sjunde AP-fonden i 1 kap. lagen om allmänna pensions- fonder upphöra att gälla. De bestämmelser i 64 kap. socialförsäkrings- balken som hänvisar till bestämmelser i 5 kap. lagen om allmänna pensionsfonder bör i stället hänvisa till motsvarande bestämmelser i lagen om den nya myndigheten. 13.11.2Följdändringar med anledning av att Sjunde AP-fonden byter namn till Myndigheten för premiepensionens fondförvaltning Utredningens förslag: Som en direkt följd av att Sjunde AP- fonden byter namn till Myndigheten för premiepensionens fond- förvaltning ska ändringar göras i följande författningar. •2 § lagen (1984:404) om stämpelskatt vid inskrivningsmyndig- heter. •3 § lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. •7 kap. 9 § aktiebolagslagen (2005:551). •32 kap. 6 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). •11 § förordningen (2011:231) om underlag för årsredovisning för staten. •1 § förordningen (2019:202) om statliga myndigheters lokali- sering. Skälen för utredningens förslag Utredningen föreslår att Sjunde AP-fonden ska byta namn till Myn- digheten för premiepensionens fondförvaltning. Utöver de nya upp- gifter som utredningen föreslår att myndigheten ska få, ska oföränd- rade regler gälla för myndighetens verksamhet och organisation. Det innebär att hänvisningar till AP-fonderna eller Sjunde AP-fonden i ett antal författningar behöver ändras till myndighetens nya namn. Någon ändring i sak avses inte. En myndighet för premiepensionens fondförvaltning Myndigheten ska, på samma sätt som gäller för Sjunde AP-fonden , vara skyldig att betala stämpelskatt i enlighet med lagen om stämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter. Vidare ska myndig- hetens årsredovisning fortsatt inte revideras av utan av revisorer utsedda av regeringen, se vidare avsnitt 13.9.2. Myndigheten ska på samma sätt som AP-fonderna få utöva rösträtt för aktier i aktiebolag. Sjunde AP-fondens tillgångar och skulder ska enligt förordningen (2011:231) om underlag för årsredovisning för staten inte konsolideras i årsredovisningen för staten. Ingen ändring av detta förhållande före- slås när Sjunde AP-fonden byter namn. Myndigheten ska, liksom AP- fonderna, vara undantagen från förordningen (2019:202) om statliga myndigheters lokalisering. 14Andra sätt att bilda en ny myndighet Av kommittédirektiven framgår att utredningen ska redogöra för ett förslag där myndigheten organiseras som en ny fristående myndig- het och ett förslag där myndigheten leds av en nämnd och sam- lokaliseras med utanför . Ut- redningen ska enligt direktiven redogöra för fördelar och nackdelar med respektive alternativ. Som framgår av avsnitt 13.5 lämnar utredningen ett annat organi- sationsförslag. Utredningen redogör dock i detta avsnitt för dessa andra sätt att bilda myndigheten på eftersom det krävs enligt kom- mittédirektiven. För att inte riskera sammanblandning med utredningens organi- sationsförslag som presenteras i kapitel 13 benämns dessa andra sätt att bilda en ny myndighet som den nya fristående myndigheten respek- tive nämndmyndigheten. Andra sätt att bilda en ny myndighet 14.2En ytterligare, fristående myndighet – hälften så bra, dubbelt så dyr Utredningens bedömning: Utredningen kan inte förorda en ny fristående myndighet framför utredningens organisationsförslag som innebär att Sjunde AP-fonden ges fler uppgifter. Om myndigheten ändå inrättas som en ny fristående myndig- het i stället för enligt utredningens organisationsförslag bör an- svarsfördelningen mellan de olika myndigheterna vara följande. •Den nya fristående myndigheten bör ansvara för att förvalta premiepensionens fondtorg, inklusive upphandlingen av fon- der. I detta ingår att bevaka statens rätt och föra statens talan i fråga om de fondavtal som myndigheten ingår. Myndigheten bör även ansvara för att förvalta premiepensionssystemets val- arkitektur. •Pensionsmyndigheten bör liksom ansvara för hand- läggningen av enskilda pensionssparares och pensionärers ärenden om premiepension, fondadministration och fond- information samt hela förvaltningen av den traditionella för- säkringen. bör vidare ansvara för upp- följningen av målet för premiepensionssystemet samt för att presentera premiepensionssystemets valarkitektur i sitt webb- gränssnitt. bör också ansvara för han- teringen av de granskningar av fondförvaltare och fonder som inlett före . •Sjunde AP-fonden bör liksom ansvara för att för- valta premiepensionssystemets förval. Skälen för utredningens bedömning Ett av de förslag till organisation av den nya myndigheten som utredningen enligt kommittédirektiven ska lämna är att myndig- heten organiseras som en fristående myndighet med uppgiften att förvalta premiepensionens fondtorg, inklusive att upphandla fonder. Utredningen anser att en sådan myndighet även bör ansvara för utformningen och normgivningen av premiepensionssystemets val- arkitektur av samma skäl som anges för utredningens organisations- Andra sätt att bilda en ny myndighet förslag i avsnitt 13.5. De nuvarande uppgifterna inom premiepensions- systemet för Sjunde AP-fonden respektive bör, med undantag för förvaltningen av fondtorget, förbli på respek- tive myndighet om en fristående myndighet inrättas. Det är i teorin möjligt att föra över kapitalförvaltningen i den traditionella försäkringen till den nya myndigheten, men för att uppnå de önskade effektivitetsvinsterna som följer av utredningens organi- sationsförslag bör samtliga kapitalförvaltande uppgifter föras över till en myndighet, på det sätt som sker i utredningens förslag. Det finns därför enligt utredningen inga större vinster med att endast föra över kapitalförvaltningen i den traditionella försäkringen till en ny fristående myndighet. Myndighetens sammantagna uppgifter blir därför färre än i utred- ningens organisationsförslag.1 Möjlighet att fokusera på sin kärnuppgift –men en dyr lösning med ett snävt uppdrag En ny fristående myndighet med egna resurser skulle verksamhets- mässigt kunna fungera väl för den uppgift som beskrivs i kommitté- direktiven. En ny fristående myndighet skulle ha goda möjligheter att fokusera på sina kärnuppgifter utan direkta beroenden till andra myndigheter eller annan konkurrerande verksamhet. Myndigheten skulle även kunna utforma verksamhetsstrukturer och rutiner ut- ifrån uppgifternas karaktär. Till skillnad från nämndmyndighetslös- ningen som beskrivs i avsnitt 14.3 finns ingen risk för att intresse- konflikter uppstår med en värdmyndighet. Utredningen förordar i sitt organisationsförslag att premiepensions- systemets kapitalförvaltande uppgifter hålls samman i en myndighet. En ny fristående myndighet med ett begränsat uppdrag innebär i stället att dessa uppgifter delas upp på den nya fristående myndig- heten, , Sjunde AP-fonden och Kammarkollegiet. inom premiepensionssystemet kan därför inte bedrivas lika effektivt som i utredningens organisationsförslag. Orga- nisationslösningen med en ny fristående myndighet innebär även, liksom i utredningens organisationsförslag, att ett nytt gränssnitt bildas mellan förvaltningen av premiepensionens fondtorg respektive 1I avsnitt 13.5 där utredningens organisationsförslag presenteras finns dock en beskrivning av hur en ny fristående myndighet med ett utökat uppdrag skulle kunna bildas. Andra sätt att bilda en ny myndighet fondadministration och fondinformation. Gränsdragningsfrågorna är enligt utredningen hanterbara, men det blir fler gränsdragningar att ta hänsyn till när ytterligare en myndig- het tillkommer. Att bilda en ny fristående myndighet innebär även att fyra myn- digheter behöver upprätthålla kompetens för kapitalförvaltande uppgifter inom sitt eget avgränsade område. Detta leder till intern, statlig konkurrens om ett begränsat antal, relativt dyra resurser. En ny fristående myndighet får därigenom mycket svårt att leva upp till det generella kravet på en kostnadseffektiv verksamhet. Uppbyggnad och drift av en helt ny myndighet, med egna resur- ser för att kunna bedriva en fullskalig myndighetsverksamhet, be- höver ske för ett relativt sett begränsat myndighetsuppdrag. Det kan i sin tur göra det svårare att rekrytera kvalificerad personal inom kapitalförvaltning men även inom andra områden, inte minst till myndighetens högsta ledning. Det är inte orimligt att anta att en helt ny myndighet behöver etableras utanför , även om detta inte är direkt uttryckt i kommittédirektiven. Utredningen kan i så fall befara ytterligare rekryteringsproblem eftersom den svenska finan- siella sektorn i mycket hög grad är koncentrerad till Stockholms- regionen. Storleken på myndigheten i detta alternativ skulle också innebära större svårigheter än i utredningens organisationsförslag att bedriva även annan verksamhet än kärnverksamheten kostnadseffektivt och med hög kvalitet. Detta gäller personaladministration, it- och infor- mationssäkerhet med mera. Utredningen anser sammantaget att en ny fristående myndighet väl skulle kunna utföra de uppgifter som är beskrivna i kommitté- direktiven. Det är dock förenat med större svårigheter att inrätta en ny fristående myndighet med ett begränsat uppdrag som lever upp till kraven på en kostnadseffektiv verksamhet. Utredningen kan därför inte förorda att bilda en ny fristående myndighet framför utredningens organisationsförslag. Andra sätt att bilda en ny myndighet 14.2.1En styrelsemyndighet som bör regleras i lag Utredningens bedömning: Om den nya myndigheten inrättas som en ny fristående myndighet i stället för att Sjunde AP-fon- den får fler uppgifter bör den inrättas som en styrelsemyndighet. Myndigheten bör regleras i lag. Myndighetschefen bör utses av styrelsen. Skälen för utredningens bedömning En ny fristående myndighet kan bildas som antingen en styrelse- myndighet eller en enrådighetsmyndighet med eller utan insynsråd.2 En myndighet för ett upphandlat fondtorg för premiepensionen, med det uppdrag som anges i kommittédirektiven blir en relativt liten myndighet med ett begränsat uppdrag. Myndighetens verksam- het berör dock de allra flesta pensionssparare och pensionärer och det finansiella ansvaret blir omfattande. För myndigheter med denna typ av verksamhet brukar formen styrelsemyndighet användas. Det får även anses rimligt att insyn garanteras för en myndighet som på- verkar många medborgare och som hanterar stora ekonomiska värden. Utredningen anser därför att om en ny fristående myndighet väljs som organisationsform bör den inrättas som en styrelsemyndighet. Liksom i utredningens organisationsförslag och som gäller för övriga styrelsemyndigheter under regeringen bör det särskilt anges att styrelsen ska se till att verksamheten bedrivs effektivt och enligt gällande rätt och de förpliktelser som följer av medlemskap i unionen, att verksamheten redovisas på ett tillförlitligt och rättvisande sätt samt att myndigheten hushållar väl med statens medel.3 Styrelseledamöter bör kunna tillsättas och skiljas från sitt upp- drag samt arvoderas enligt motsvarande regelverk som föreslås i utredningens organisationsförslag. För att möjliggöra god kunskaps- överföring mellan ledamöter är det väsentligt att samtliga ledamöter inte utses och med samma mandattid. När regeringen utser styrelseledamöter bör regeringen därför utse tre ledamöter på en mandattid , tre ledamöter på en mandattid och tre ledamöter på en mandattid . 2Se 2 § myndighetsförordningen (2007:515). 3Se 3 § myndighetsförordningen. Andra sätt att bilda en ny myndighet får inte vara omyndiga eller ha förvaltare, vara försatta i konkurs eller ha näringsförbud, se vidare avsnitt 13.6.4. Utifrån myndighetens uppgifter kopplade till kapitalförvaltning och socialförsäkringen bör styrelsens samlade kompetens, liksom i utredningens organisationsförslag, innehålla kompetens inom områ- dena kapitalförvaltning, finansmarknad, urval av fonder, pensioner och socialförsäkring, beteendeekonomi samt juridik med anknytning till myndighetens uppgifter, se avsnitt 13.6.5. I utredningens organisationsförslag föreslås att myndighetens organisation ska regleras i lag för att uppnå oberoende från regeringen avseende vilka fonder som ska väljas till fondtorget. Utredningen an- ser att motsvarande bör gälla för en ny fristående myndighet och att lagen bör utformas på i huvudsak motsvarande sätt som i utred- ningens organisationsförslag, se avsnitt 13.6. För vidare resonemang kring myndighetens oberoende från re- geringen, se avsnitt 13.10. I likhet med utredningens organisationsförslag bör myndighets- chefen utses av styrelsen, se avsnitt 13.6.6. Myndighetschefen bör ansvara för den löpande verksamheten enligt styrelsens riktlinjer och anvisningar. Utredningens bedömning: En ny fristående myndighets ledning bör regleras på motsvarande sätt som ledningen i utredningens organisationsförslag med följande tillägg och undantag: •Styrelsens mandatperiod bör bestämmas till , utan hän- syn till myndighetens räkenskapsår. •Det bör uttryckligen anges i lag att fonddirektören ska hålla styrelsen informerad om verksamheten, förse styrelsen med underlag för beslut och verkställa styrelsens beslut. •Styrelsen bör kunna avgöra brådskande ärenden på motsva- rande sätt som övriga myndigheter under regeringen. •Det bör inte utses någon personalföreträdare till myndig- hetens styrelse och myndigheten bör inte ha någon personal- ansvarsnämnd. Andra sätt att bilda en ny myndighet Skälen för utredningens bedömning I huvudsak bör ledningen för en ny fristående myndighet regleras på motsvarande sätt som ledningen enligt utredningens organisations- förslag och motsvarande regler för sammanträden, beslutsfattande och beslutsförhet bör gälla. Det innebär bland annat att myndighets- förordningen inte är tillämplig. Mot bakgrund av detta finns skäl att göra några ändringar och tillägg i förhållande till utredningens organi- sationsförslag. Eftersom den nya fristående myndigheten inte föreslås få i upp- gift att förvalta premiepensionssystemets förval saknas skäl att knyta styrelseledamöternas mandatperiod till myndighetens räkenskapsår. Mandatperioden bör vara , vilket överensstämmer med reger- ingens praxis för övriga förvaltningsmyndigheter under regeringen. Myndighetschefens ansvar att hålla styrelsen informerad, förse den med underlag och verkställa dess beslut bör anges uttryckligen i lag (jämför 13 § myndighetsförordningen). Styrelsens möjligheter att delegera ärenden bör inte vara obegrän- sade. Liksom för övriga myndigheter under regeringen bör styrelsen inte kunna delegera ärenden om föreskrifter eller ärenden av större betydelse eller principiell karaktär.4 Styrelsen bör kunna avgöra brådskande ärenden på motsvarande sätt som övriga myndigheter under regeringen.5 Styrelseledamöter, myndighetschefen, myndighetens revisorer och anställda bör, som i utredningens organisationsförslag, ha en anmälningsskyldighet avseende innehav av finansiella instrument. Anmälningsskyldigheten bör dock gälla enligt lagen (2018:1625) om skyldighet för vissa offentliga funktionärer att anmäla innehav av finansiella instrument, på samma sätt som gäller för vissa uppdrag- stagare och arbetstagare hos . Regler om jäv och bisysslor motsvarande dem som gäller enligt utredningens organisationsförslag bör gälla för myndighetens styrelseledamöter och anställda, se avsnitt 13.6.8. I utredningens organisationsförslag redogörs i avsnitt 13.6.9 för varför den nya myndighetens styrelse bör ha personalföreträdare och personalansvarsnämnd. En ny fristående myndighet skulle vara betydligt mindre, både vad gäller uppgifter och antal medarbetare. 4Jämför 4 § myndighetsförordningen. 5Jämför 12 § myndighetsförordningen. Andra sätt att bilda en ny myndighet Det är enligt utredningen uppfattning därför inte rimligt att en ny fristående myndighet har personalföreträdare i styrelsen eller att myndigheten inrättar en personalansvarsnämnd. 14.2.3En ny fristående myndighet lämnar årsredovisning och har internrevision Utredningens bedömning: En ny fristående myndighet bör lämna årsredovisning på motsvarande sätt som i utredningens organisa- tionsförslag. En ny fristående myndighet bör inrätta en internrevision. Skälen för utredningens bedömning Utifrån verksamhetens art, betydelse och omfattning anser utred- ningen att det är rimligt att en ny fristående myndighet lämnar års- redovisning. Eftersom myndighetens konstruktion enligt kommitté- direktiven ska vara AP-fondsliknande och myndigheten ska bedriva verksamheten oberoende från regeringen bör årsredovisning lämnas enligt ett regelverk som motsvarar det regelverk som gäller för Sjunde AP-fonden, det vill säga på samma sätt som föreslås i utred- ningens organisationsförslag avsnitt 13.6.11. Inre kontrollfunktioner behövs för att ge myndighetens ledning förutsättningar att bedriva verksamheten på ett effektivt sätt och uppnå önskat resultat, som fel och brister kan begränsas och oegentligheter undvikas. Myndigheten bör därför inrätta en internrevision och detta bör regleras i lag. Liksom i utredningens organisationsförslag bör lagregleringen endast ange att en intern- revision ska finnas och den ska bedrivas enligt god internrevisions- sed och internrevisorssed. Det är sedan styrelsen som utfärdar när- mare riktlinjer för internrevisionens arbete. Dessa utgår lämpligen från svensk och internationell standard på området. Se vidare i av- snitt 13.6.10. Andra sätt att bilda en ny myndighet 14.2.4Samverkan med andra myndigheter Utredningens bedömning: En ny fristående myndighet bör sam- verka med i frågor som rör premiepensions- systemet. En ny fristående myndighet bör samverka med Finansinspek- tionen och i konsumentskyddsfrågor samt med i arbetet mot viss organiserad brottslighet. Vid samverkan bör myndigheterna lämna varandra de uppgif- ter som behövs. Skälen för utredningens bedömning Samverkansbehoven med skulle för en ny fristående myndighet bli omfattande. Behoven motsvarar till stor del de behov som beskrivs i utredningens organisationsförslag, se av- snitt 13.7.1. En ny fristående myndighet behöver dock inte samverka kring hanteringen av den traditionella försäkringen eftersom en ny fristående myndighet inte föreslås ansvara för kapitalförvaltningen i den traditionella försäkringen. Utredningens bedömning är att det inte finns några specifika områ- den där samverkan behöver regleras mellan en ny, fristående myn- dighet och Sjunde AP-fonden. Ett gemensamt område för såväl den nya myndigheten som för Sjunde AP-fonden och Pensionsmyndig- heten är samordning av kommunikation och budskap avseende det statliga förvalet i premiepensionssystemets valarkitektur. Utredningen anser dock att det inte behövs några särskilda regler om samverkan kring detta utan det får anses följa av myndigheternas respektive uppdrag. Andra sätt att bilda en ny myndighet Utredningen gör bedömningen att en ny fristående myndighet skulle ha motsvarande samverkansbehov med och Kon- sumentverket som myndigheten i utredningens organisationsförslag, se avsnitt 13.7.4. Utredningen gör bedömningen att en ny fristående myndighet, liksom myndigheten i utredningens organisationsförslag, borde omfattas av förordningen (2016:775) om uppgiftsskyldighet vid samverkan mot viss organiserad brottslighet (2 §), se avsnitt 13.7.4. Utredningen före- slår därför att en ny fristående myndighet ska ingå bland de uppräknade myndigheterna i nämnd förordning och därmed omfattas av uppgifts- skyldigheten. Detta innebär att myndigheterna behöver samverka. 14.2.5Finansiering sker via avgiftsuttag av fondförvaltare och ur premiepensionssystemet Utredningens bedömning: Uppgiften att förvalta premiepensio- nens fondtorg, inklusive upphandling av fonder, bör finansieras via avgiftsuttag från fondförvaltare. Myndigheten bör ta ut en avgift från de fondförvaltare som ger in anbudsansökningar respektive anbud i en upphandling av fonder för att täcka myndighetens kostnader för att granska och pröva anbudsansökningarna respektive anbuden i upphandlingen. Avgiften bör betalas när anbudsansökan respektive anbudet ges in. Om inte detta sker bör fondförvaltaren föreläggas att betala av- giften inom . Följs inte föreläggandet bör anbudsansökan respektive anbudet avvisas. Fondförvaltaren bör upplysas om detta i föreläggandet. Myndigheten bör, om det finns särskilda skäl, få betala tillbaka hela eller en del av avgiften. Myndigheten bör även ta ut årliga avgifter från de fondförval- tare som ingått fondavtal för att täcka myndighetens kostnader för verksamheten avseende premiepensionens fondtorg, inklusive Andra sätt att bilda en ny myndighet upphandling av fonder, till den del dessa kostnader inte täcks av avgifter enligt ovan. Avgiftsnivåerna bör bestämmas av den nya fristående myndig- heten utifrån principen om full kostnadstäckning. Avgifterna bör disponeras av myndigheten. Uppgiften avseende utformning och normgivning av premie- pensionssystemets valarkitektur, rättegångskostnader med anknyt- ning till myndighetens verksamhet samt skadeståndsskyldighet som uppkommit i myndighetens verksamhet bör finansieras genom avgiftsuttag ur premiepensionssystemet. Avgifter för kopior, avskrift eller utskrift av allmänna handlingar bör bestämmas enligt de regler som gäller för andra myndigheter under regeringen. Skälen för utredningens bedömning Om en ny myndighet inrättas genom en fristående myndighet före- slås den få i uppgift att dels förvalta premiepensionens fondtorg, dels ansvara för utformning och normgivning av premiepensionssyste- mets valarkitektur. Utredningen föreslår samma finansieringslös- ning för utförandet av dessa uppgifter som i utredningens organisa- tionsförslag, se avsnitt 13.8. En sådan lösning innebär avgiftsuttag från fondförvaltarna för förvaltningen av fondtorget och uttag ur premiepensionssystemet för utformning och normering av valarkitek- turen, rättegångskostnader med anknytning till myndighetens verk- samhet samt skadeståndsskyldighet som uppkommit i myndighetens verksamhet. Enligt utredningens organisationsförslag bör den nya myndig- heten kunna ta ut avgift för kopior av allmänna handlingar (se av- snitt 13.8.5). Motsvarande regler bör gälla även för en ny fristående myndighet. Andra sätt att bilda en ny myndighet Utredningens bedömning: En ny fristående myndighets bok- föring och redovisning bör fullgöras på ett sätt som stämmer överens med god redovisningssed i staten. Vad gäller god redo- visningssed bör särskilt beaktas vad som gäller för statliga för- valtningsmyndigheter under regeringen. I övrigt bör den löpande redovisningen utföras på motsvarande sätt som i utredningens organisationsförslag. Regeringen ska kunna meddela föreskrifter om att myndig- heten ska ingå överenskommelse med Statens servicecenter om ekonomiadministrativa tjänster. Skälen för utredningens bedömning Myndighetens bokföring och redovisning bör fullgöras på ett sätt som stämmer överens med god redovisningssed i staten. Redovis- ningen bör ge en rättvisande bild av verksamheten, det ekonomiska resultatet, den ekonomiska ställningen och förvaltningen av myndig- hetens tillgångar. Den nya fristående myndighetens redovisning bör vara jämförbar med redovisningen för övriga statliga förvaltningsmyndigheter under regeringen. Beträffande god redovisningssed bör därför särskilt beaktas vad som gäller för statliga förvaltningsmyndigheter under regeringen. I övrigt bör den löpande redovisningen ske på motsvarande sätt som föreslås i utredningens organisationsförslag, se avsnitt 13.9.1. I likhet med vad som gäller enligt utredningens organisations- förslag bör regeringen ha möjlighet att meddela föreskrifter om att myndigheten ska ingå överenskommelse med Statens servicecenter om ekonomiadministrativa tjänster, se avsnitt 13.6.12. 14.2.7Extern kontroll utförs av särskild revisor i samband med årsredovisningen Utredningens bedömning: Den externa kontrollen av den fristå- ende myndigheten bör ske genom att regeringen tillsätter särskilda revisorer för granskning av myndighetens årsredovisning. Andra sätt att bilda en ny myndighet Skälen för utredningens bedömning