sou · H7B350 · 2019-12-09 00:00:00 — Av 6 kap. 14 och 15 §§ HF framgår att det ska finnas en kursplan för en kurs, som ska ange kursens nivå, antal högskolepoäng, mål, krav på särskild behörighet, formerna för bedömning av studenternas prestationer och de övriga föreskrifter som behövs. För utbildningsprogram ska det finnas en utbildningsplan, som anger vilka kurser programmet omfattar och kursplaner för kurserna inom programmet.4 Under utbildningen är det målen i kursplanen som betonas, och har studenten uppfyllt kraven har han eller hon klarat av det som förväntas av honom eller henne för att få ett betyg på kursen eller programmet. Är en god moral inte ett krav enligt kursplanen, blir det märkligt att anföra frånvaro av moral som skäl för att inte meddela eller i efterhand återkalla ett betyg på en genomgången kurs. Har studenten uppfyllt kraven i kursplanen och fått ett godkänt betyg, bör det alltså med detta synsätt inte vara möjligt att i efterhand underkänna denna prestation på grund av att han eller hon betett sig omoraliskt vid antagningen till kursen eller vid tidigare antagning till det program i vilken kursen ingår. 46 kap. 16–17 §§ HF. Våra bedömningar och överväganden i betygsfrågan 5.2.3Återkallelse av betyg är en oproportionerlig följd Följden av att studenten lämnat oriktiga eller vilseledande uppgifter vid antagningen bör sättas in i sitt sammanhang och, vid bedömningen av proportionaliteten, jämföras med konsekvenser för klandervärt beteende på högskoleområdet. Det kan då vara aktuellt att se närmare på exempelvis åtgärder vid fusk under högskoleutbildning. Enligt 10 kap. 1 § HF får disciplinära åtgärder vidtas mot bl.a. studenter som med otillåtna hjälpmedel eller på annat sätt försöker vilseleda vid prov eller när en studieprestation annars ska bedömas. Exempel på fusk är att använda icke tillåtna hjälpmedel vid en tentamen, till exempel lappar eller otillåtna anteckningar. Vilseledande kan också ske genom åtgärder efter ett prov, t.ex. genom ändring av skrivningssvar sedan examinationen avslutats och ändring av poäng som en lärare har angett vid rättning av ett skrivningssvar eller en skrivning. Vid hemtentamen eller uppsatsskrivning kan det räknas som fusk att kopiera andras texter utan att ange att det är fråga om citat. Som framgår av författningstexten är det tillräckligt att studenten försökt att fuska för att det kan bli fråga om disciplinåtgärd. Enligt andra stycket samma bestämmelse finns en preskriptionstid efter det att förseelsen har begåtts, disciplinära åtgärder får inte vidtas . De disciplinära åtgärderna som kan vidtas är enligt 2 § samma kapitel varning och avstängning. Ett beslut om avstängning innebär att studenten inte får delta i undervisning, prov eller annan verksamhet inom ramen för utbildningen vid högskolan. Beslutet ska avse en eller flera perioder, dock sammanlagt högst . Ett beslut om avstängning får också begränsas till att avse tillträde till vissa lokaler inom högskolan. Våra bedömningar och överväganden i betygsfrågan Ärenden om disciplinära åtgärder ska som huvudregel handläggas av en disciplinnämnd.5 En sådan nämnd består av rektorn, som är ordförande, en lagfaren ledamot som är eller har varit ordinarie domare, en företrädare för lärarna vid lärosätet samt två studentrepresentanter. Vid grundad misstanke om vilseledande på prov ska det göras en anmälan till lärosätets rektor.6 Rektor ska låta utreda ärendet och ge studenten tillfälle att yttra sig över anmälningen. Utredningen utförs ofta av lärosätets juridiska avdelning. Efter utredningen ska rektor, efter samråd med den lagfarna ledamoten i disciplinnämnden, avgöra om omständigheterna är sådana att ärendet ska lämnas utan vidare åtgärd, föranleda varning av rektor eller hänskjutas till Ett beslut av rektor om varning får av studenten underställas ansvarar för att ett ärende som hänskjuts dit utreds noggrant.9 Studenten ska ges tillfälle att inför nämnden uttala sig i saken, och har rätt att närvara när andra uttalar sig inför nämnden, om inte särskilda skäl talar mot det. Ett beslut om avstängning ska genast tillämpas, om annat inte föreskrivs i beslutet.10 Vidare får, i samband med att ett ärende hänskjuts till disciplinnämnden, rektor efter samråd med den lagfarna ledamoten, interimistiskt stänga av studenten från verksamheten vid lärosätet. Ett beslut om interimistisk avstängning ska gälla till dess ärendet har prövats av disciplinnämnden, dock längst under en månad.11 Frågan om examination vid fusk på prov diskuteras i promemoria Disciplinansvar för studenter som fuskar eller stör. eller rektor kan inte bestämma om ett prov ska examineras 510 kap. 3 § HF. 610 kap. 9 § HF. 710 kap. 9 § HF. 810 kap. 10 § HF. 910 kap. 11 § HF. 1010 kap. 12 § HF. 1110 kap. 14 § HF. Våra bedömningar och överväganden i betygsfrågan när en student misstänks för att ha gjort sig skyldig till fusk.12 Denna fråga avgörs av examinatorn. Att en lärare avstår från att examinera ett skriftligt prov eller en liknande prestation kan, enligt Jareborg, ses som en påföljd för fusk, men det är ingen disciplinär åtgärd. Det normala bör vara att examinationen uppskjuts så länge det inte är avgjort om en förseelse har begåtts. När frågan om studenten har fuskat har avgjorts, ansvarar examinatorn för att ta ställning i examinationsfrågan. Examinatorn anses inte skyldig att examinera ett prov av den som har fuskat. Det normala är, enligt Jareborg, att provet betraktas som ogiltigt om studenten har fuskat. Vid motsatt utgång i ärendet bör normalt examination ske. Det kan dock finnas undantag från dessa huvudregler. I vissa fall kan det vara motiverat att vägra att examinera ett prov, trots att fusk inte har kunnat styrkas. Som exempel anger Jareborg att otillåtna hjälpmedel kan ha funnits tillgängliga, och till och med använts, utan att kraven i 10 kap. 1 § HF är uppfyllda, t.ex. när studenten inte har förstått att hjälpmedlen var otillåtna. Examinatorn kan i ett sådant fall självständigt bedöma om det finns anledning att inte examinera provet. Vidare kan det ibland vara motiverat att examinera ett prov trots att det är styrkt att fusk har förövats. Det gäller t.ex. i den situationen att studenten har tagit med otillåtna hjälpmedel men ertappats på ett så tidigt stadium att han eller hon uppenbarligen inte har haft någon möjlighet att använda dem. Fusk som konstateras i samband med examination, t.ex. vid tentamen, medför alltså att något betyg inte meddelas på kursen. Upptäcks fusket först i efterhand, torde återkallelse av ett meddelat betyg kunna beslutas med stöd av 37 § andra stycket 3 FL på sätt som beskrivits tidigare beträffande återkallelse av gynnande förvaltningsbeslut. Är återkallande av betygsbeslut rimligt när det jämförs med konsekvenser av fusk under utbildningen? Frågan som uppkommer i detta sammanhang är alltså om ett återkallande av betygsbeslut över genomgångna kurser på grund av återkallande av antagningsbeslut är oproportionerligt när det jämförs med följderna för den som fuskat vid en tentamen, vilket kan leda 12Disciplinansvar för studenter som fuskar eller stör, , s. 11 f. Våra bedömningar och överväganden i betygsfrågan till varning eller, som mest, avstängning . Om fusk kan konstateras och den enskilde åläggs en disciplinpåföljd, leder detta vanligtvis till utebliven examination eller att ett redan meddelat examinationsbeslut (kursbetyg) återkallas. Det behöver emellertid inte bli så, utan examinatorn gör en prövning av det enskilda fallet. Det kan aldrig bli aktuellt att studenten förlorar sin plats på utbildningen. För det fall man öppnar möjligheten att återkalla betygsbeslut, kan den som vilselett vid antagningen alltså både bli av med sin plats på utbildningen och bli av med sina förvärvade betyg. En student som fuskat vid tentamen, uppsats eller annat prov kan däremot, som mest, stängas av från utbildningen utöver att inte få betyg på den tentamen eller annan examination som fusket avser. Han eller hon torde därmed, i de flesta fall, ha större möjlighet att hämta in förlorad tid på utbildningen eller ”få tillbaka” återtagna betygsbeslut. Det kan därför anföras att den som skulle få betyg återkallade efter att ha fuskat sig in på en utbildning genom att lämna vilseledande eller oriktiga uppgifter vid antagningen, sammantaget skulle drabbas klart hårdare än den som fuskat – vid enstaka tillfälle eller upprepat – under själva utbildningen. Man kan fråga sig om det inte är i vart fall lika förkastligt att genom fusk lura till sig ett godkännande eller ett visst betyg på en kurs eller utbildning som att fuska till sig en plats på själva utbildningen eller kursen. Det innebär ju i realiteten att studenten inte har den faktiska kunskap som är målet med undervisningen, vilket kan innebära en större risk för tredje man i ett senare skede när kunskaperna ska tillämpas i praktiken. Personen saknar ju faktiskt de kunskaper som den som genomgått en viss utbildning, t.ex. jurist, ingenjör eller läkare, kan förväntas ha. Det kan mot denna bakgrund finnas skäl att diskutera om möjligheten att återkalla betyg innebär att följden av att vilseleda vid antagningen blir alltför långtgående i förhållande till vad konsekvenserna blir för den som fuskar under utbildningen. Mot detta kan dock anföras att en sökandes fusk vid antagningen är värre eftersom det så tydligt drabbar viss annan sökande, nämligen den egentligen bättre meriterade sökande på reservplats som berövas utbildningsplatsen och kanske sina framtidsdrömmar därför att fuskaren tränger sig före. På det viset finns det en skillnad mot fusk vid examination som inte lika direkt drabbar annan, även om medstudenter förstås kan sägas bli påverkade av ojuste konkurrens från fuskaren. Våra bedömningar och överväganden i betygsfrågan Återkallande av antagningen innebär alltså i praktiken att studenten förlorar sin plats på aktuell kurs eller utbildningsprogram. Som framgår av föregående avsnitt innebär regleringen i 10 kap. HF om disciplinära åtgärder att studenten kan stängas av från undervisningen under som mest , inte att studenten kan fråntas sin plats på utbildningen tills vidare eller helt och hållet. En åtgärd som innebär att studenten skiljs från sin utbildningsplats tills vidare är avskiljande. En student kan avskiljas från sin högskoleutbildning inom ett universitet eller en högskola som har staten som huvudman endast vid vissa särskilda förhållanden. Av 4 kap. 6 § HL framgår att det får ske om studenten lider av psykisk störning, missbrukar alkohol eller narkotika eller har gjort sig skyldig till allvarlig brottslighet, och det därför bedöms föreligga en påtaglig risk för att han eller hon kan komma att skada annan person eller värdefull egendom under utbildningen. Frågor om avskiljande prövas av en särskild nämnd, Högskolans avskiljandenämnd.13 Ett beslut om avskiljande innebär att studenten tills vidare inte får fortsätta den pågående utbildningen.14 Ett sådant beslut innebär också att studenten tills vidare inte får antas till eller fortsätta annan utbildning av samma slag, om inte avskiljandenämnden beslutar något annat. Om det anges särskilt, kan beslutet också innebära att studenten tills vidare inte får antas till eller fortsätta någon annan högskoleutbildning. Den som avskilts från sin plats kan begära omprövning av beslutet.15 Om förhållandena är sådana som anges i 4 kap. 6 § HL ska beslutet om avskiljande upphävas. Det innebär att studenten utan ansökan får återuppta utbildningen och tillgodoräkna sig den utbildning som fullgjorts tidigare. Det som kan vara intressant att peka på i detta sammanhang är att inte ens i de extraordinära fall som kan leda till avskiljande från utbildningen blir studenten av med sin utbildningsplats helt och hållet eller fråntas redan uppnådda betyg. Detta talar för att själva återkallandet av antagningsbeslutet på grund av fusk vid antagningen i sig är en så ingripande åtgärd, att det är oproportionerligt att därutöver även återkalla erhållna betyg. 136 § förordningen (2007:989) om avskiljande av studenter från högskoleutbildning. 143 § förordningen om avskiljande av studenter från högskoleutbildning. 154 och 5 §§ förordningen om avskiljande av studenter från högskoleutbildning. Våra bedömningar och överväganden i betygsfrågan 5.2.4Återkallelse kan innebära en samhällsekonomisk förlust Vi tar i avsnitt 5.1.5 upp de samhällsekonomiska argument som talar för att återkallande av betygsbeslut i de fall antagningsbeslutet återkallats på grund av fusk. Samhällsekonomiska argument kan emellertid även anföras mot att betygsbeslut ska kunna återkallas i en sådan situation. I de fall studenten har hunnit påbörja en eller flera kurser eller en utbildning har ju samhället redan hunnit ”investera” i honom eller henne i form av genomförd undervisning och examination. Att då ta tillbaka redan erhållna betyg skulle innebära att det som satsats på studenten i ett slag blir till ingen nytta, inte bara för studenten själv, utan även för samhället i stort. Redan förbrukade ”resurser” syns inte längre i form av formella meriter för den enskilde. Den nytta som samhället vunnit i form av en utbildad person har försvunnit och är på sätt och vis förlorad. Det kan sägas finnas ett allmänt intresse av att samhällets investering inte går förlorad genom att betygsbesluten återkallas. Det kan alltså argumenteras för att samhället i stort förlorar på att återkalla redan erhållna betyg, då det som investerats försvinner utan att någon annan kan ha nytta av de återkallade poängen. Måste personen senare, efter att lyckats ta sig in på samma utbildning på ett ärligt sätt, läsa kurserna ytterligare en gång, blir samhällskostnaden ännu större. Att återkalla antagning och betyg kan också innebära att en person ställs utan inkomst och sysselsättning, och därmed måste tas omhand av samhället på annat sätt. Om personen har hunnit studera har han eller hon eventuellt hunnit få studieskulder som måste betalas tillbaka, skulder som inte motsvarar några akademiska meriter. Återkallelse av betygsbeslut kan, som framgår av avsnitt 5.3, försvåra för personen att få studiemedel . Risken finns att återkallelse av betyg leder till att en i många fall ung person utan sysselsättning eller inkomst, också får det svårare att återbetala redan upparbetade studieskulder, vilket i sig kan leda till förlust för samhället. Våra bedömningar och överväganden i betygsfrågan 5.2.5Återkallelse är en verkningslös åtgärd Det har vid utredningens kontakter med lärosätena framförts att en möjlighet att vid återkallelse av antagningen också återkalla betygsbeslut riskerar att bli en i praktiken verkningslös åtgärd med hänsyn till reglerna om tillgodoräknande i högskoleförordningen. Enligt 6 kap. 6 § första stycket HF har en student vid en högskola i , som har gått igenom viss högskoleutbildning med godkänt resultat, rätt att tillgodoräkna sig detta för högskoleutbildning vid en annan högskola. Detta gäller dock inte, om det finns en väsentlig skillnad mellan utbildningarna. Detsamma gäller enligt andra stycket för student som gått igenom viss utbildning med godkänt resultat vid vissa angivna lärosäten. Vidare har en student enligt 6 kap. 7 § HF rätt att tillgodoräkna sig annan utbildning än den som avses i 6 §, om de kunskaper och färdigheter som studenten åberopar är av en sådan beskaffenhet och har en sådan omfattning att de i huvudsak svarar mot den utbildning för vilken de är avsedda att tillgodoräknas. En student får även tillgodoräknas motsvarande kunskaper och färdigheter som har förvärvats i yrkesverksamhet. Det brukar uttryckas genom att personen har rätt att tillgodoräkna sig reell kompetens. Av 6 kap. 8 § HF framgår att högskolan ska pröva om tidigare utbildning eller verksamhet kan godtas för tillgodoräknande. Endast den som är student kan komma i fråga för tillgodoräknande, om inte annat framgår av lag eller förordning. De nuvarande bestämmelserna om tillgodoräknande innebär att lärosätet är skyldigt att göra en prövning av studentens tidigare kompetens, om han eller hon begär det. En person kan t.ex. visa upp betyg från en motsvarande utbildning på ett annat lärosäte eller göra gällande att han eller hon har fått de kunskaper och erfarenheter som krävs genom att utöva ett yrke. Det är upp till lärosätet att bestämma hur denna validering ska ske, men metoderna kan i vissa fall begränsas genom ÖNH:s praxis.16 Validering är en resurskrävande process, och i praktiken sker bedömningen på basis av den skriftliga dokumentation som finns. Det problem som påtalats för utredningen är att även om betygsbesluten återkallas, kommer de att finnas dokumenterade, antingen 16ÖNH har i beslut , reg. 23-835-18, slagit fast att ett lärosäte inte kan kräva att sökanden till en utbildning måste skriva ett godkänt kompletterande prov eller andra uppgifter för behörighet genom reell kompetens. Våra bedömningar och överväganden i betygsfrågan i studieregistret (vanligtvis Ladok), med en markering att de återkallats, eller annars i arkivmaterial. Studenten kommer alltså kunna visa upp att han eller hon har uppnått betyget. Det innebär också att studenten torde få anses ha den kunskap och kompetens som krävs för ett tillgodoräknande. Vidare har det påtalats att ÖNH:s praxis är sådan att det är tillräckligt att vara antagen på någon utbildning eller kurs på en högskola för att studenten ska kunna begära tillgodoräknande.17 Det är således möjligt att begära tillgodoräknande även av kurser och utbildningar som inte ingår i den kurs eller utbildning inom ett program som studenten nu är antagen till. Ett lärosäte kan inte avslå en ansökan om tillgodoräknande med hänvisning till att studenten inte är antagen till den aktuella utbildningen. I praktiken innebär det att en person kan bli av med sin plats på en utbildning eller en kurs på grund av vilseledande uppgifter och som en följd därav också de betyg som han eller hon har fått under utbildningen eller kursen. Som exempel kan anges en student som fuskat sig in på juristprogrammet genom att åberopa förfalskade gymnasiebetyg. Studenten blir påkommen och förlorar efter exempelvis på juristprogrammet sin plats på , och om den möjligheten införts, blir av med sina betyg från programmet. Studenten kan därefter ansöka om att komma in på en helt annan utbildning som han eller hon kan komma in på utan att åberopa förfalskade betyg, t.ex. en enstaka kurs med betydligt lägre antagningspoäng. Om det lärosäte som studenten nu antagits till också har juristutbildning, kan studenten, efter att han eller hon har antagits till den enstaka kursen, begära tillgodoräknande av de poäng han eller hon fått på juristutbildningen men som blivit återkallade. Lärosätet har nämligen i ett sådant fall svårt att hävda att personen inte har den kunskap som krävs för ett tillgodoräknande. Studenten får då, visserligen , administration och merarbete för lärosätena, i bildlig mening ”tillbaka” sina återkallade betyg. För att återkallelse av betygsbeslut ska bli en absolut konsekvens krävs det således en ändring av nuvarande regler om tillgodoräknande av godkända resultat. Det kan göras, t.ex. genom att tillgodoräknande av godkänt resultat på en kurs inte är möjligt om studenten fått sin plats på kursen eller utbildningen genom att lämna oriktiga eller vilseledande uppgifter vid antagningen. Det har påpekats från 17Se bl.a. ÖNH:s beslut (reg.nr 241-1312-18) och (reg.nr 241-1377-18). Våra bedömningar och överväganden i betygsfrågan lärosätenas sida att grundproblemet dock kvarstår vid en sådan lösning, dvs. att den som genomgått utbildningen de facto har den kunskap som krävs för att ett godkänt resultat ska kunna tillgodoräknas. Bland annat har anfört att man förmodligen skulle tvingas att återinföra poängen genom validering även i en sådan situation, vilket helt skulle ta bort effekten och bara skapa merarbete, byråkrati och frustration.18 5.2.6Återkallelse av betygsbeslut behövs inte Det har framförts till utredningen att det i de allra flesta fall inte kommer att behöva vidtas några åtgärder när det gäller betygen eller högskolepoängen i de fall det uppdagas att en student har fuskat sig in på en kurs eller en utbildning. Har en student fuskat sig in på en utbildning genom att åberopa falska betyg m.m. som felaktigt styrker behörighet eller ett gott resultat på högskoleprovet, kommer studenten sannolikt inte att klara utbildningen och därför avbryta studierna på eget initiativ. Alternativt måste studenten fuska för att klara utbildningen och blir förr eller senare avslöjad och ett ärende för disciplinnämnden. Det har alltså hävdats att systemet på så vis är ”självsanerande” till viss del. 5.2.7Konsekvenserna av återkallelse är svåra att överblicka och kan bli alltför långtgående Som ovan nämnts kan det av flera skäl uppfattas som en skälig och rättvis följd att den som fuskat sig in på en utbildning också ska bli av med redan uppnådda högskolepoäng. En sådan ordning skulle dock kunna få oönskade och oöverblickbara konsekvenser och ge upphov till svåra gränsdragningar. 18Yttrande , , UFV 2019/1289. Våra bedömningar och överväganden i betygsfrågan Vilka följder får återkallande av betyg för utfärdade examina och andra meriter? Det finns ingen preskriptionstid för återkallande av ett antagningsbesked, varken i lag eller praxis. Det är möjligt att den felaktiga antagningen upptäcks efter det att personen antagits och påbörjat en utbildning eller kurs. Om personen redan har tagit högskolepoäng på den aktuella utbildningen, vilka poäng ska återkallas, alla eller bara de ? Om den felaktiga antagningen upptäcks så sent att den fuskande redan har tagit en examen, gått vidare till avancerad nivå eller antagits till en doktorandutbildning, ska den utfärdade examen eller det nya antagningsbeslutet också återkallas? Resonemanget kan naturligtvis förlängas ytterligare. Yrkeslegitimationer, såsom läkar-, psykolog-, lärar- och förskollärarlegitimationer kan ifrågasättas om de bakomliggande prestationerna vilar på återkallad antagning. Frågan är om, för ett konsekvent resonemang, det också kan krävas att andra meriter som personen uppnått efter den utbildning som den återkallade antagningen avser ska kunna återkallas med åberopande av att de betyg som ligger till grund för den utfärdade examen har återkallats, t.ex. antagning till notarietjänstgöring som vilar på betyg från juristprogrammet. Som framgår är följderna av att återkalla betygsbeslut svåra att överblicka och därmed också att reglera. En möjlighet är att i samband med reglering av återkallande av betygsbeslut införa en tidsgräns efter vilken återkallande inte får ske eller att det krävs särskilda eller synnerliga skäl för att återkalla beslutet efter denna tidpunkt. En sådan bestämmelse finns t.ex. i 7 kap. 1 § utlänningslagen (2005:716). Enligt första stycket får nationell visering, uppehållstillstånd och arbetstillstånd återkallas för en utlänning som medvetet har lämnat oriktiga uppgifter eller medvetet har förtigit omständigheter, som varit av betydelse för att få tillståndet. Av tredje stycket följer att om utlänningen har vistats här i landet med uppehållstillstånd när frågan om återkallelse prövas av den myndighet som först beslutar i saken, får uppehållstillståndet återkallas endast om det finns synnerliga skäl för det. Ett sätt att komma tillrätta med alltför långtgående följdverkningar vore alltså att sätta upp en tidsgräns för återkallandet av betygsbeslut eller annan begränsning av eventuella följder av ett återkallande. Våra bedömningar och överväganden i betygsfrågan Alltför långtgående verkningar i övrigt Som ovan anförts är ett av argumenten att återkalla uppnådda betyg att följderna av att fuska sig in på en utbildning annars inte framstår som tillräckligt ingripande. I sammanhanget skulle dock motsatt argument kunna anföras, dvs. att det skulle få alltför långgående konsekvenser för den enskilde om ett återkallande av antagningen också kan leda till återkallande av uppnådda betyg.