sou · H7B339 · 2019-08-16 00:00:00 — Utredningen belyser alternativa genomförandelösningar också för ändringsdirektivets liberalisering av reglerna om högsta tillåtna tid för annonser i tv-sändningar. Utredningens förslag innebär att radio- och tv-lagen ändras så reglerna återger den mer flexibla regler- ing som möjliggörs genom ändringsdirektivet. Avsikten är att de tv- företag som väljer att etablera sig i inte ska missgynnas. Utredningen påpekar att det svenska genomförandet skulle kunna avvika från ändringsdirektivet på så sätt att de nuvarande be- stämmelserna behålls eller att genomförandet innebär en liberaliser- ing som inte är lika långtgående som ändringsdirektivet medger. Om ett sådant alternativ väljs behöver de eventuella fördelarna för tittarna i form av mindre reklam vägas mot risken att svenska tv- företag väljer att etablera sig i ett annat EU-land. Se vidare avsnitt 9.2.2. I avsnitt 13.3.3 överväger utredningen olika alternativ för att säkerställa nationella säkerhetsintressen vid tillståndsprövning för radio och tv. Ett av alternativen innebär att Myndigheten för press, radio och tv ges möjlighet att hindra ett programföretag från att få tillstånd om det kan antas att företaget och dess verksamhet kan medföra fara för säkerhet. Utredningen har funnit att ett sådant alternativ inte bör införas av yttrandefrihetsrättsliga skäl. Utredningen bedömer att en ny grund för återkallelse bör införas i radio- och tv-lagen för att säkerställa nationella säkerhetsintressen och att den närmare utformningen av sådana regler bör utredas vidare. 20.2.2Effekter av om ingen reglering kommer till stånd De delar av utredningens uppdrag som inte är kopplade till genom- förande av ändringsdirektivet aktualiserar frågan om effekter av om ingen reglering kommer till stånd. Utredningen lämnar i kapitel 14 förslag om att frågan om till- ståndsperiodens längd för annan tv än public service ska utredas inför den tillståndsperiod som inleds 2026 och bedömer att det är en för- del om tillståndsperiodernas längd sammanfaller. Om inga förslag om att förändra tillståndsperiodens längd för annan tv än public service lämnas finns det en risk att ett effektivt frekvensutnyttjande försvåras. Förslagen i kapitel 15 innebär att sökbar text-tv ska omfattas av vidaresändningsplikt och att plikten ska gälla upp till fyra program- tjänster med olika innehåll. Om förslaget inte genomförs omfattas inte sökbar text-tv av vidaresändningsplikten. Även om det inte finns någon indikation på att någon operatör inte vidaresänder sök- bar text-tv finns en risk att tittare inte får del av innehållet, som är en integrerad del av övrigt utbud från public service och som finan- sierats med public service-avgift. Om förslaget om olika innehåll i de programtjänster som omfattas av vidaresändningsplikt inte genom- förs kan en operatör vidaresända SVT1, SVT2, SVT1 HD och SVT2 HD och uppfylla vidaresändningsplikten. Det skulle innebära en risk för att konsumenten inte får tillgång hela utbudet från () och UR. I kapitel 16 föreslår utredningen att en definition av begreppet beställradio införs i radio- och tv-lagen och att vissa centrala inne- hållsbestämmelser ska gälla för beställradio från public service-före- tagen. Om förslaget inte genomförs kommer demokratibestämmel- sen samt bestämmelsen om förbud mot otillbörligt gynnande och bestämmelserna om sponsring i radio- och tv-lagen, liksom , inte gälla för SR:s och UR:s tillhandahållande av beställradio. Utredningen föreslår i kapitel 17 att det ska införas sanktioner för vissa bestämmelser i radio- och tv-lagen, samt att vissa befintliga sank- tioner ska ändras. Om förslagen inte genomförs kommer Myndig- heten för press, radio och tv:s tillsynsarbete även i fortsättningen att försvåras. Om förslagen i kapitel 18 om otillbörligt gynnande, sponsring, produktplacering och om författningsändringar för att åstadkomma tydligare hänvisningar från konsumentskyddslagstiftning till radio- och tv-lagen inte genomförs, kommer den eftersträvade förenklingen av Myndigheten för press, radio och tv:s tillsynsarbete inte att åstad- kommas. 20.2.3Särskild hänsyn till tidpunkt för ikraftträdande och behov av speciella informationsinsatser Tidpunkten för ikraftträdande för de förslag som handlar om genom- förande av ändringsdirektivet styrs av bestämmelser i direktivet. Se vidare kapitel 19. Utredningen bedömer att det inte föreligger behov av särskilda informationsinsatser med anledning av förslagen. Behovet av gene- rella informationsinsatser för de företag som berörs av förslagen kan tillgodoses genom det arbete som Myndigheten för press, radio och tv och ska utföra för att medverka till samreglering. 20.3.1Den svenska marknaden för rörlig bild Utredningens förslag omfattar de företag vars verksamhet regleras genom radio- och tv-lagen. Det handlar bl.a. om företag som bedriver tv-sändningar i marknätet. Vid utgången av 2018 fanns det 50 natio- nella och tre lokala tillstånd för marksänd tv utfärdade av Myndig- heten för press, radio och tv. Därtill kommer de sändningstillstånd som innehas av SVT och UR. Vid sidan av det marksända utbudet omfattar den svenska tv- marknaden även de kanaler som riktar sig till den svenska publiken via satellitöverförda sändningar. De mark- och satellitsända kana- lerna finns också tillgängliga i kabel-tv-nät och ip-tv-nät och i många fall är de också tillgängliga via det öppna internet. En fördjupad beskrivning av den svenska tv-marknaden finns i Myndigheten för press, radio och tv:s rapport – Medieekonomi. Utredningens förslag innebär att radio- och tv-lagen utvidgas till att omfatta leverantörer av videodelningsplattformar (kapitel 6). Myndigheten för press, radio och tv har bistått utredningen med en kartläggning av området. Sammantaget visar kartläggningen att det , dvs. , finns få tjänster som potentiellt kan definieras som videodelningsplattformar och är etablerade i . Fler tjänster för videodelning kan enligt myndigheten komma att startas eftersom det är enkelt och det finns ett ökande intresse för att dela rörlig bild. De videodelningsplattformar som identifierades redovisas nedan. 20.3.2Företag som berörs och deras omsättning De kommersiella tv-företagen i redovisas i Myndigheten för press, radio och tv:s rapport – Medieekonomi. Följande uppgifter från rapporten kan nämnas när det gäller vilka företag som berörs och deras omsättning. Den linjära kommersiella tv-marknaden i utgörs huvudsakligen av tre aktörer, (TV4-gruppen), , NENT (tidigare , MTG med bl.a. , och TV 8) och (bl.a. Kanal , Kanal och Dessa aktörer svarar för av allt tittande på kommersiell linjär tv. De är också leverantörer av beställ-tv. Av dessa berörs med TV4- gruppen av utredningens förslag eftersom de faller under svensk juris- diktion. Det kan nämnas att NENT, som är etablerat i , överväger att omlokalisera i händelse av utträde ur Europeiska Unionen. Enligt uppgift är ett alternativ i så fall att sänd- ningsverksamheten flyttas till . redovisade att omsättningen för steg till och rörelseresultatet med till . redovisade MTG (nuvarande NENT) för affärsområdet ”& Radio” en omsättning på och en tillväxt på . Det samlade rörelseresultatet för , inkluderande tjänsterna Viaplay och Viafree, uppgick till . När det gäller mindre aktörer på den svenska tv-marknaden som berörs av utredningens förslag kan nämnas . redovisades en rörelseförlust om efter intäkter på . I bolaget ingår den markbundna tv-kanalen och tidskriften . Utredningens förslag innebär att radio- och tv-lagen utvidgas till att omfatta leverantörer av videodelningsplattformar. Myndigheten för press, radio och tv:s kartläggning av området visar att det för när- varande, dvs. , finns få tjänster som potentiellt kan defi- nieras som videodelningsplattformar och är etablerade i . De som identifierats är Freeride, Bearplay, Fishbrain, Solidsport, Staylive och Streamify (se avsnitt 6.2). Mot bakgrund av att det är osäkert om de nu nämnda tjänsterna kommer att omfattas av de nya reglerna och att den svenska marknaden för dessa typer av tjänster är relativt ny bedömer utredningen att det inte är relevant att redovisa om- sättning för leverantörerna av tjänsterna ifråga. 20.3.3Påverkan på konkurrensförhållanden mellan företag Företagen som berörs av förslagen är ofta verksamma på en inter- nationell marknad där villkoren bestäms av nationell lagstiftning jämte AV-direktivets minimireglering. När det gäller genomförande av ändringsdirektivet kan framhållas att påverkan på konkurrens- förhållanden mellan företag uppkommer för alla berörda företag i och att utredningens förslag i huvudsak innebär ett genomförande i linje med ändringsdirektivets minimireglering. Utred- ningen bedömer att företagen inte påverkas negativt av förslagen i detta avseende. 20.3.4Påverkan på berörda företags kostnader, tidsåtgång och verksamhet Bedömning: Förslagen påverkar berörda tv-företag i positiv rikt- ning, i huvudsak med anledning av liberaliseringen av reklam- reglerna. Sammantaget bör förslagen även innebära en minskning av företagens administrativa börda. Samreglering ger förutsättningar för en minskad administrativ börda för berörda företag I kapitel 5 föreslår utredningen att Myndigheten för press, radio och tv ges i uppdrag att medverka till den samreglering som kan ske inom det område som samordnas genom AV-direktivet, där gransknings- och tv inte är ansvarigt för tillsynen enligt yttrandefrihetsgrundlagen och där uppgiften inte särskilt lagts på annan myndighet. Utredningen anser att det bör vara de som berörs av samreglering inom ett område som också avgör om en utveckling mot samreglering bör ske. Myndigheten för press, radio och tv kan föreslå ytterligare möj- ligheter till samreglering. Det bör dock i hög grad ligga i de olika aktörernas intresse att verka för att identifiera ytterligare områden som lämpar sig för samreglering och som i förlängningen kan inne- bära system som bättre speglar branschens förutsättningar och ger en minskad administrativ börda. Frågor som enligt utredningens uppfattning lämpar sig för sam- reglering finns bl.a. på området videodelningsplattformar, t.ex. hur lämpliga åtgärder utformas (avsnitt 6.4.6) och etablerandet av en tvist- lösningsmekanism utanför domstol (avsnitt 6.4.7). Samreglering kan också aktualiseras när det gäller information om skadligt innehåll (avsnitt 8.3.3) och framhävande av europeiska produktioner (av- snitt 11.2.2). Genom ökad samreglering kan företagens verksamhet påverkas på olika sätt. Ett samregleringssystem kan vara kostnadseffektivt och möjliggöra en kontinuerlig anpassning till förändringar i om- världen på de medverkande företagens villkor. Samreglering kan också vara förenat med kostnader för företagen och det kan inte uteslutas att mindre eller nystartade företag inte har möjlighet att medverka i ett system. Sammantaget bedömer utredningen dock att ökad sam- reglering kan påverka berörda företag på ett positivt sätt och leda till en minskad administrativ börda för företagen. Utvidgningen av radio- och tv-lagen till videodelningsplattformar innebär en ökad administrativ börda för berörda företag Genomförandet av ändringsdirektivet kommer att innebära att leve- rantörer av videodelningsplattformar omfattas av radio- och tv-lagen. Regleringen innebär att flera krav ställs på leverantörerna, bl.a. att vidta lämpliga åtgärder för att skydda minderåriga mot skadligt inne- håll och allmänheten mot uppmaningar till våld och terroristbrott. Regler om reklam införs för innehållet som tillgängliggörs på video- delningsplattformen och leverantören ska registrera sig hos Myndig- heten för press, radio och tv. Utredningens förslag till genomförande innebär att Myndigheten för press, radio och tv och Statens medie- råd får i uppgift att uppmana till samreglering på området, bl.a. inne- fattande frågan om lämpliga åtgärder. I avsitt 6.2 redovisar utredningen för press, radio och tv:s kartläggning av området videodelningsplattformar. Myndig- hetens slutsats är att det , dvs. , finns få tjänster som potentiellt kan definieras som videodelningsplattfor- mar och är etablerade i . Att det sannolikt är få tjänster som kommer att omfattas av regleringen innebär att myndigheten inom ramen för arbetet att främja självreglering på området kommer att kunna informera och stödja de leverantörer som berörs. Samregler- ing innebär en möjlighet att minska den administrativa bördan som förslagen innebär för företagen. Liberalisering av reklamreglerna skapar bättre ekonomiska förutsättningar för tv-företagen Utredningens förslag innebär att radio- och tv-lagens bestämmelser om högsta tillåtna tid för annonser anpassas till den miniminivå som gäller enligt ändringsdirektivet. NENT, med kanalerna , och m.fl., har till utred- ningen framfört att en förändring till friare placering av reklamtiden skulle kunna innebära en positiv ekonomisk förstärkning för före- taget (dnr Komm2019/00087-27). NENT har bedömt de ekonomiska skillnaderna mellan annonstid under fasta timmar, dvs. dagens regelverk, och friare placering under kvällstid med en metod som kallas rolling hours. Med denna metod kan periodisering av annonstiden optimeras mellan och då antalet tittare är väsentligt fler och varje minut därför har ett högre annonsvärde än annan tid. Enligt NENT skapar de flexiblare reklamregler som ändringsdirektivet medger förutsättningar för märkbart högre intäkter. har i en inlaga till utredningen beskrivit möjligheten att finansiera verksamheten genom reklam bl.a. utifrån skillnaden i genom- snittligt antal tittare och förhållandet att tittartiden totalt sett kontinuerligt minskar (dnr Komm2019/00087-24). framhåller att flexiblare reklamregler skulle vara gynnsamt särskilt under direktsänd sport. Med nuvarande regelverk menar att de går miste om reklamintäkter vid direktsänd sport till ett värde av . Olika innehåll i de programtjänster som omfattas av vidaresändningsplikt Förslaget innebär att gränserna för vidaresändningsplikten förtyd- ligas och preciseras, dvs. vidaresändningsplikten utökas inte. För- slaget innebär alltså inte någon ytterligare börda för operatörerna. Sökbar text-tv ingår i vidaresändningsplikten Det föreslås att sökbar text-tv ska omfattas av vidaresändningsplik- ten. Som framgår av kapitel 15 vidaresänds sökbar text-tv av operatörerna. Vid vidaresändning av sökbar text-tv tas ytterligare en del av den kapacitet som finns i ett nät i anspråk. Denna ytterligare del får, i jämförelse med den kapacitet som övriga tjänster kräver, anses som begränsad. Den EU-rättsliga regleringen utgår också från att behovet och om- fattningen av vidaresändningsplikten utvärderas med jämna mellan- rum. För det fall att sökbar text-tv utvecklas på ett sådant sätt att den skulle ta en betydligt större del av den tillgängliga kapaciteten i anspråk skulle det kunna medföra att ingreppet i den delen inte längre motiveras av nyttan. Myndigheten för press, radio och tv kan också i enskilda fall med- dela undantag från vidaresändningsplikten om denna skulle bli för betungande för operatören. Tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning Krav på återrapportering och handlingsplaner om tillgänglighet för funktionshindrade ställer regeringen och Myndigheten för press, radio och tv krav på återrapportering. De bestämmelser som föreslås innebär, förutom för tillhandahållare av beställ-tv via tråd, inga ytterligare skyldigheter jämfört med vad som förekommer. Däremot kan det bli tydligare och därmed mer förutsägbart vad regeringen respek- tive myndigheten kommer att begära i form av återrapportering. Även ett uttryckligt krav på handlingsplan innebär en större tyd- lighet och förutsägbarhet för dem som skulle omfattas av kravet på att upprätta en sådan plan. kan ett sådant krav medföra en större kostnad och administrativ börda för en leverantör. Enligt utredningens förslag ska myndigheten dock ta hänsyn till leverantörens finansiella förutsättningar även när den avgör vilken omfattning en handlingsplan bör ha. Genom detta kan kostnaden och den administrativa bördan för mindre leverantörer hållas nere. Beställ-tv i tråd omfattas Att även tillhandahållanden av beställ-tv genom tråd ska kunna om- fattas av vissa skyldigheter innebär en ökad kostnad för dessa leve- rantörer. Hänsyn tas till detta genom att regeringen och Myndigheten för press, radio och tv i sina beslut ska beakta leverantörernas finan- siella förutsättningar och den tekniska utvecklingen. En skyldighet att, om möjligt, göra information i form av viktigt meddelande till allmänheten (VMA) tillgänglig för personer med funktionsnedsättning innebär ökade kostnader för de leverantörer av medietjänster som är skyldiga att sända VMA enligt tillstånds- villkor. En sådan skyldighet kan bara åläggas leverantörer inom svensk jurisdiktion. Antalet VMA som sänds är begränsat. Enligt SVT:s public service-redovisning sändes VMA via SVT (SVT:s public service-redovisning 2018 s. 27). Kostnaderna torde där- för vara begränsade för tillståndshavarna. För en person med funktionsnedsättning bör det vara av stort värde att kunna ta del av sådan information som per definition är väsentlig för att t.ex. vid en större olycka kunna fatta välgrundade beslut om hur denne bäst agerar. Detta värde överstiger enligt utred- ningens mening de kostnader som kan uppstå vid en skyldighet att, när så är möjligt, göra VMA tillgängliga för personer med funktions- nedsättning. Främjande av europeisk produktion Sändningar och tillhandahållanden via tråd Sändningarna i tråd består till största delen av vidaresändningar, dvs. sändningar som även skett via en annan plattform, marknät eller satellit, som redan omfattas av skyldigheten att främja europeisk produktion. För leverantörer som sänder ursprungligt via tråd innebär förslaget om främjande av europeisk produktion en ny skyldighet. rantörer är dock som regel mycket små, t.ex. lokala kabelsändar- organisationer, och kan omfattas av möjligheten till undantag från rapporteringsskyldigheten, som utredningen har föreslagit. Tillhandahållande av beställ-tv sker främst via i tråd. Att sådant tillhandahållande omfattas av skyldigheten att främja europeisk pro- duktion bör kunna innebära ökade kostnader för tillhandahållare. Med hänsyn till att storleken på sådana leverantörer samt deras tjänster och innehållet i tjänsterna varierar stort är kostnaderna dock svåra att bedöma. Genom möjligheten att undanta mycket små leverantörer från redo- visningsskyldigheten ges förutsättningar att minska den administ- rativa bördan för sådana leverantörer. För övriga leverantörer av linjära audiovisuella medietjänster som inte skulle omfattas av ett undantag blir den administrativa bördan oförändrad. För leverantörer av icke-linjära medietjänster ökar den administ- rativa bördan genom de mer konkreta kraven på att en viss procent- andel ska utgöras av europisk produktion. Kravet på procentandel borde medföra att redovisningen blir mer specificerad. Genom att vissa leverantörer undantas från kraven, vilket även innebär att de inte är skyldiga att redovisa andelen europeiska program, mildras dock effekterna. Undantaget avser de som typiskt sett har svårast att lämna en redovisning. Utökade skyldigheter för icke-linjära tjänster. Skyldigheten i sig bör innebära ökade kostnader för leverantörer även om det kan antas att en stor del av innehållet i de tjänster som är registrerade hos Myndigheten för press, radio och tv till över- vägande del innehåller europeisk produktion enligt definitionen i AV-direktivet. Även det föreslagna kravet på framhävande bör innebära kostnader för en leverantör. Det finns dock olika sätt för sådant framhävande som leverantören kan välja mellan. Leverantörer av tjänster som har en låg omsättning och liten publik undantas, liksom andra fall där skyldigheten skulle bli för be- tungande. Därigenom mildras effekterna. Sammantaget bedömer utredningen att förslagen inte medför kon- sekvenser för statsbudgetens utgiftssida. Utredningens förslag till genomförande, som i allt väsentligt inte avviker från AV-direktivets minimiregler, innebär vidare att förutsättningar att verka som medie- företag i är oförändrade jämfört med tidigare. Justitiekanslern får till uppgift att övervaka den nya bestämmelsen om uppmaningar till våld, hat och terroristbrott i vissa satellit- sändningar. Antalet ärenden där överträdelser av artikel 6 aktuali- serats i satellitsändningar riktade till andra EES-stater har varit få och kan förväntas minska efter att ändringsdirektivet medfört ökade möjligheter för en mottagande medlemsstat att begränsa sändningar från en annan EES-stat om sändningarna utgör en allvarlig risk för allmän säkerhet, inklusive skydd av nationell säkerhet och försvar. Utredningen bedömer att den nya uppgiften inte bör medföra behov av utökade resurser för myndigheten. Myndigheten för press, radio och tv Bedömning: Utredningens förslag innebär nya uppgifter för Myndigheten för press, radio och tv. Uppgifterna bör, i varje fall inledningsvis, kunna rymmas inom myndighetens befintliga anslag. Myndigheten för press, radio och tv har framfört följande uppgifter till utredningen. På sex av områdena för utredningens förslag ser myndigheten ett klart behov av en generell anslagshöjning för att kunna utföra upp- gifterna. Dessa områden avser medverkan till samreglering, tillgäng- lighet, utveckling av tvistlösningsmekanismer, främjande av själv- reglering av videodelningsplattformar, kartläggning och redovisning av åtgärder för medie- och informationskunnighet () och register- frågor inkluderande utökade registerkrav och utökade anmälnings- skyldigheter för aktörer. Därutöver anser myndigheten att det finns behov av tillfälliga resursförstärkningar för att möjliggöra genomförandet av utredningens förslag att myndigheten ska skriva föreskrifter för överliggande in- slag samt för ombyggnad av registerfunktioner vid myndigheten, motsvarande en tillfällig anslagshöjning om . Myndigheten pekar också på att flera förslag avser områden med punktinsatser alternativt löpande insatser som, var och en för sig, kan rymmas inom ramen för befintligt anslag. till det förhål- landevis stora antalet sådana förslag, är det emellertid myndighetens uppfattning att ytterligare resurser behövs för att möta även dessa uppgifter. Det är vidare myndighetens bedömning att de förslag som innebär att uppgifter försvinner från myndigheten, självreglering i fråga om ärenden som rör respekt för den enskildes privatliv och möjlighet att undanta aktörer från redovisning av europeisk produk- tion, är av begränsat slag och att dessa inte väger upp den utökade arbetsinsats som utredningens förslag i övrigt innebär. Myndigheten för press, radio och tv bedömer sammanfattnings- vis att myndigheten behöver en resursförstärkning motsvarande i nivå. Utredningen bedömer, liksom myndigheten, att förslagen leder till behov av punktinsatser från myndighetens sida och att förslagen påverkar myndighetens löpande arbete. Utredningen anser dock att det är svårt att konkretisera omfattningen av de utökade arbetsuppgifterna för myndigheten. Det gäller bl.a. medverkan till samreglering, utveckling av tvistlösningsmekanismer och främjande av självreglering av videodelningsplattformar. Dessa frågor kommer att behöva utvecklas . bör det bli tydligare i vilken omfattning samreglering önskas av branschen och därmed vilka kost- nader som kan uppstå hos myndigheten för att medverka i detta När det gäller de nya uppgifter som är kopplade till att radio- och tv-lagens tillämpningsområde utökas till att omfatta leverantörer av videodelningsplattformar kan konstateras att det finns få tjänster som potentiellt kan definieras som videodelningsplattfor- mar och är etablerade i . I det kortare perspektivet är det därför troligt att de nya uppgifterna inte medför behov av ökade resurser. När det gäller uppgiften om kartläggning och redovisning av MIK-åtgärder påverkas detta bl.a. av det arbete som pågår inom när det gäller detta område.