sou · H7B317 · 2019-03-29 00:00:00 — Procedia, Volume 12, pp. Cherrett, T. et al., 2012 Understanding urban freight activity–key issues for freight planning. 24, 22‐32. , A., , J., Kamga, C., , D., 2017. Cargo cycles for local delivery in New : Performance and impacts. Research in 24, 90‐100. Dablanc, L., 2014. Transferability of and Practices from a Worldwide Perspective‐Deliverable 3.1‐Urban Logistics Practices–Case Study. Diziain, D., Taniguchi, E., & Dablanc, L., 2014. logistics by rail and waterways in and . Procedia‐Social and Behavioral Sciences, 125, 159‐170. Fu, J. & Jenelius, E., 2018. Transport efficiency of off‐peak urban goods deliveries: A pilot study. Case Studies on Transport Policy, 6(1), 156‐166. , J., , A., , B., 2014. A new vehicle for urban freight? An ex‐ante evaluation of electric cargo bikes in services. Research in , 11, 53‐62. stad, 2018. Riktlinjer för mobilitet och parkering i , , M., Ndiaye, A. B., 2014. Inland waterways transport for city logistics: A review of experiences and the role of local public authorities, , 2014 , J., Browne, M., & , J., 2012. Before‐after assessment of a logistics trial with clean urban freight vehicles: A case study in . Procedia‐Social and Behavioral Sciences, 39, 146‐157. , F., Nocerino, R., Bresciani, C., Colorni, A., Luè, A., 2014. Promotion of E‐bikes for delivery of goods in European urban areas: an Italian case study, Arena (TRA) 5th Conference: from Research to Deployment, 1‐10. , et al, 2014. Färdplan för citylogistik: Godstransporter i områden. MDS Transmodal, 2012. European Commission: Study on . Nocerino, R., Colorni, A., , F., Luè, A., 2016. E‐bikes and E‐scooters for smart logistics: environmental and economic sustainability in pro‐E‐bike Italian pilots. Procedia, 14, 2362‐2371. Rapport 6081 - godstransporter i detaljplanering , et al, 2018. Final Report DenCity UDI Steg 2. Sánchez‐Díaz, I., Georén, P., & Brolinson, M., 2017. Shifting urban freight deliveries to the off‐peak hours: a review of theory and practice. Transport Reviews, 37(4), 521‐543. Trafikanalys, 2017. Tunga fordon i miljöer – en kartläggning. , I., 2016. Plan for better use of urban space, 2nd Conference on , 17‐19 October, , . , C., 2018. Freight analysis, and development of a c/o address solution to the shopping center in , NOVELOG, 3rd Conference on , 17‐19 October, , . Rapport 6081 - godstransporter i detaljplanering I denna bilaga redovisas tre exempel där de fyra analysstegen i den förslagna logistikutredningen illustreras (Figur B1). Exempel 1 – Tät Blandstad är ett nytt utvecklingsområde i centrala staden för en tät stadsdel med blandade boendeformer och verksamheter. Detta exempel redovisar ett projektområde med en hög konfliktnivå (Nivå 5). Exempel 2 – Centralt campusområde är ett högskolcampus med blandade verksamheter i centrala staden. Detta exempel redovisar ett projektområde med en relativ hög konfliktnivå (Nivå 4). Exempel 3 – Externt köpcentrum är ett externt köpcentrum med en blandning av stora kedjebutiker. Detta exempel redovisar ett projektområde med en relativ låg konfliktnivå (Nivå 2). Figur B1: Klassificering av konfliktnivåer för tre olika projektområden Exempel 1: Tät och hållbar blandstad Detta exempel avser ett nytt utvecklingsområde i centrala staden för en tät stadsdel med en hög exploateringsgrad av blandade boendeformer, arbetsplatser och verksamheter såsom butiker och restauranger. Området karakteriseras som en tät blandstad med höga krav på hållbarhet. Steg 1: Projektets förutsättningar Låg framkomlighet: På grund av den höga exploateringsgraden transporteras stora godsvolymer till området. Det levereras blandande varor, t.ex. mat till restauranger, varor till butiker och e‐ handelsleveranser till bostäder. Dessa leveranser sker både på pall med lastbilar och som paket med små transportfordon. På grund av den fragmenterade efterfrågan är konsolideringsgraden låg Rapport 6081 - godstransporter i detaljplanering och det används många fordon för leveranserna (hög leveransintensitet). Eftersom väginfrastrukturkapaciteten är mycket begränsad i förhållande till antalet leveranserna bedöms framkomligheten som låg. Hög känslighet av området: I området rör sig många människor, både som besökare och boende som efterfrågar en attraktiv utemiljö (”gator som stadsrum”). Därför bedöms områdets känslighet som hög. Kombinationen av låg framkomlighet och hög känslighet leder till en hög konfliktnivå (nivå 5). För detta området tillämpas därför ett högt normalspann för angörings‐ och mottagningstal per fastighet i området. Dessutom behövs en omlastningspunkt i eller utanför området som möjliggör trafikslagsbyte till mindre leveransfordon och samlastade leveranser. Godsleveranser till området sker både med lastbilar som levererar gods på pall till större butiker (t.ex. livsmedelsbutiker) och med små distributionsbilar som levererar paket till kontor, små verksamheter och lägenheter. Större mottagare, såsom livsmedelsbutiker och restauranger som tar emot leveranser med lastbil har möjlighet att anlägga automatiserade avlämningsplatser som underlättar nattleveranser och därmed kan leveransen flyttas till tider med mindre trängsel, samt bidra till att minska toppar i leveransbelastningen. Flerbostadshus har möjlighet att samnyttja en gemensam yta med fastighetsboxar som försörjer flera flerbostadshus i närområdet. Steg 2: Lägesbedömning Områdets läge i staden: Området ligger längs en vattenväg vars kapacitet inte utnyttjas. Detta ger möjlighet att utveckla en vattenburen godstrafik som kan komplettera och avlasta stadens vägnät. En omlastningspunkt med vattenanslutning möjliggör vattenburna leveranser Relevans för persontransporter: Området har ett lågt parkeringstal som syftar till att minska bilberoendet hos de boende i området. Målet är att kunna klara vardagen utan att äga egen bil. ”Sällangodstransporter” som måste utföras med egen bil (t.ex. transport av skrymmande varor, returgods och återvinning av gamla möbler, osv.) är ofta ett hinder mot detta mål. Logistiktjänster för boende i området bidrar till minskat bilinnehav. Steg 3: Logistikåtgärder Fastighetsägarna väljer att förbinda sig till tre logistikåtgärder: 1.Det etableras en gemensam mikroterminal på området som tar emot små leveranser (paket), och underlättar vattenburna transporter till området och omlastning till mikrofordon, (t.ex. lastcykel) för lokaltransport i området. Mikroterminalen erbjuder också logistiktjänster för boenden i området, som de inte kan lösa själva utan bil. 2.Det etableras en gemensam lokal med fastighetsboxar som försörjer flera flerbostadshus i närområdet. 3.I fastigheter för handel anläggs automatiserade avlämningsplatser för stora sändningar som underlättar nattleveranser. Åtgärderna bidrar till att minska leveranstrafik i området och minskar behovet av avlämningsplatser. Detta resulterar i ett sänkt angörings‐ och mottagningstal. Rapport 6081 - godstransporter i detaljplanering Avtal mellan kommunen och fastighetsägaren Åtagandena som man kommit överens om i ett gemensamt avtal biläggs beslut om detaljplan eller bygglov. Det ges exempel på åtgärder som respektive aktör skulle kunna införa i både planerings‐ och användarfasen. Åtgärder i planeringsfasen: ∙Sammankalla relevanta aktörer för att diskutera avtal. ∙Ansvara och verka för att mark reserveras i detaljplan för en mikroterminal (omlastningspunkt) ∙Ansvara och verka för att mark reserveras i detaljplan för gemensamma avlämningsplatser (t.ex. fastighetsboxar) ∙Säkerställa i samband med bygglovsansökan att mikroterminalen och logistiktjänster kommer att vara tillgängliga för fastigheternas användare ∙Bistå aktörerna med information och utformningsförslag avseende godshanteringen Åtgärder i användarfasen: ∙Sammankalla avtalets parter till informationsmöten och årliga uppföljningsmöten ∙Uppmuntra och stödja aktörerna i området i arbetet med att genomföra nattleveranser och vattenburna leveranser ∙Införa regleringar, exempelvis förbud för tunga fordon och tillåta tysta och emissionsfria tunga fordon ∙Erbjuder fastighetsägare köp av avlämningsplatser (t.ex. fastighetsboxar) i de gemensamma anläggningarna Åtgärder i planeringsfasen: ∙Medverka i samverkansmöten om godstransporter som kommunen anordnar. ∙Anlägga erforderligt antal angöringsplatser ∙Anlägga erforderligt antal avlämningsplatser i fastigheten Åtgärder i användarfasen: ∙Medverka i informationsmöten och årliga uppföljningsmöten om godstransporter i området som kommunen anordnar. ∙finansiera och driva gemensamma anläggningar för avlämningsplatser (i förekommande fall) ∙finansiera och drivas gemensamma mikroterminaler eller logistiktjänster (i förekommande fall) ∙Acceptera och medverka i arbetet med att genomföra nattleveranser, vattenburna leveranser och liknande Rapport 6081 - godstransporter i detaljplanering Exempel 2: Centralt campusområde Detta exempel avser ett universitetscampus i centrala staden. Inom området koncentreras många arbetsplatser och studentplatser, i vissa fall även bostäder. Dessutom finns det ofta ett flertal restauranger och butiker. Det centrala läget underlättar en bra framkomlighet med kollektivtrafik och cykel. Campusen karakteriseras av mellanhög bebyggelsetäthet med begränsat framkomlighet för motorfordon. I området rör sig många fotgängare. Steg 1: Projektets förutsättningar Mellanhög framkomlighet: Till området transporteras blandande varor, t.ex. mat till restauranger, varor till butiker, förbrukningsvaror till kontor och e‐handels leveranser till bostäder. Dessa leveranser sker både på pall med lastbilar och som paket med små transportfordon. Både väginfrastrukturen och trafiken med motorfordon är begränsad. Framkomlighet bedöms därför som mellanhög. Hög känslighet av området: I området rör sig många människor, både som besökare och boende som efterfrågar en attraktiv utemiljö. Därför bedöms områdets känslighet vara hög. Kombinationen av mellanhög framkomlighet och hög känslighet leder till en mellanhög konfliktnivå (nivå 4). För detta området tillämpas därför ett mellanhögt normalspann för angörings‐ och mottagningstal per fastighet i området. Lastkajer för angöring till restauranger: Leveranser sker framförallt med lastbil. Lastkajer vid fastigheten underlättar effektiva och snabba leveranser. Central angöringsplats för små leveranser: Samtliga paketleveranser sker till en central anläggning. Distribution inom området utförs med små fordon såsom lastcykel eller elektriska lätta lastbilar. Automatiserade avlämningsplatser möjliggör nattleveranser. Steg 2: Lägesbedömning Leveranser påverkar närområdet: Campusområdet ansluter till den omgivande täta staden med gemensam fysisk struktur och karaktär. Leveranstrafiken har negativa konsekvenser på närområdet. Steg 3: Logistikåtgärder Samdistribution på campusområdet möjliggörs genom att den centrala omlastningsplatsen blir en gemensam leveransadress för samtliga verksamheter. Gemensam upphandling av kontors‐ och annat förbruksmaterial minskar antalet leverantörer och därmed minskar antalet leveranser. Avtal mellan kommunen och fastighetsägaren Åtagandena som man kommit överens om i ett gemensamt avtal biläggs beslut om detaljplan eller bygglov. Det ges exempel på åtgärder som respektive aktör skulle kunna införa i både planerings‐ och användarfasen. Rapport 6081 - godstransporter i detaljplanering ∙Införa regleringar, exempelvis förbud för tunga fordon och tillåta tysta och emissionsfria tunga fordon . ∙finansiera gemensam mikroterminal och logistiktjänster (i förekommande fall) ∙Acceptera och medverka i arbetet med att genomföra nattleveranser ∙Acceptera och medverka i arbetet med gemensamma upphandlingar Exempel 3: Externt köpcentrum Detta exempel avser ett köpcentrum i stadens utkant placerad vid en stor trafikled och nära trafikleder. I området dominerar detaljhandel med stora kedjebutiker. Området karakteriseras av låg bebyggelsetäthet med stora ytor för parkeringsplatser. Framkomligheten med kollektivtrafiken och cykel är begränsat och de allra flesta besökare använder bil för att ta sig till området. Mellanhög framkomlighet: Till området transporteras stora volymer av varor. Dessa leveranser sker dock på ett konsoliderat sätt (kedjebutiker), dvs. på pallar med stora lastbilar. Bebyggelsetäthet är låg och väginfrastrukturen har hög kapacitet. Låg känslighet i området: Området används endast till handel och service. Leveranser utförs mest när det inte finns så många kunder i området. Därför bedöms områdets känslighet vara låg. Kombinationen av mellanhög framkonlighet och låg känslighet leder till en mellanlåg konfliktnivå (nivå 2). För detta området tillämpas därför ett mellanlågt normalspann för angörings‐ och mottagningstal per fastighet i området. Lastkajer för angöring vid fastigheten: Leveranser sker framförallt med lastbil. Lastkajer vid fastigheten underlättar effektiva och snabba leveranser. Automatiserade avlämningsplatser för mottagning så att mottagaren inte behöver vara på plats vid leverans. Detta möjliggör nattleveranser som bidrar till minskat trängsel på infartsleder. Dessa bidrar dessutom till att minska topparna i leveransbelastningen så att angöringstalet kan sänkas. Trängsel på infartsleder: Området ligger vid en hög trafikerat infartsled till staden. De leveranser som sker bidrar till trängsel. Hög bilberoende av kunderna. Framkomlighet med kollektivtrafik och cykel är begränsad, och bilen används ofta för hemtransport av det som kunderna köper, även skrymmande varor (t.ex. möbler). Servicecenter för kunder. En gemensam tjänst för samtliga butiker i området som organiserar och utför hemleveranser till kunderna möjliggör fler handlingsresor utan bil. Rapport 6081 - godstransporter i detaljplanering Avtal mellan kommunen och fastighetsägaren Åtagandena som man kommit överens om i ett gemensamt avtal biläggs beslut om detaljplan elle bygglov. Det ges exempel på åtgärder som respektive aktör skulle kunna införa i både planerings och användarfasen. Åtgärder i planeringsfasen: ∙Säkerställa i samband med detaljplan eller bygglov att hemleveranser kommer att vara tillgänglig för besökare och kunder till områdets verksamheter. Åtgärder i användarfasen: ∙Uppmuntra och stödja varumottagare i arbetet med att genomföra nattleveranser ∙Införa lokala trafikföreskrifter som exempelvis att tillåta nattleveranser Åtgärder i planeringsfasen: ∙Anlägga erforderligt antal lastkajer på kvartersmark ∙Anlägga erforderligt antal automatiserade avlämningsplatser på kvartersmark Åtgärder i användarfasen: ∙Finansiera och driva tjänster för hemleveranser ∙Uppmuntra och stödja varumottagare i arbetet med att genomföra nattleveranser (i förekommande fall) IVL // Box 210 60 // 100 31 Tel 010‐788 65 00 // 1.Santiagokonventionen mot organhandel. 2.Ingen regel utan undantag – en trygg sjukförsäkring med människan i centrum. 3.Effektivt, tydligt och träffsäkert –det statliga åtagandet för framtidens arbetsmarknad. 4.Framtidsval – karriärvägledning för individ och samhälle. 5.Tid för trygghet. 6.En långsiktig, samordnad och dialog baserad styrning av högskolan. –ett enklare förfarande. 9.Privat initiativrätt – planintressentens medverkan vid detaljplaneläggning. 10.Stöd för validering eller kompetens åtgärder i samband med korttidsarbete. 11.Biojet för flyget. 12.Nya befogenheter på konsumentskyddsområdet. 13.Agenda 2030 och : Världens utmaning – världens möjlighet. –med e-legitimation. 15.Komplementär och alternativ medicin och vård – säkerhet, kunskap, dialog. –med förtydligat ansvar. 17.Bebyggelse- och transportplanering för hållbar stadsutveckling. Effektivt, tydligt och träffsäkert –det statliga åtagandet för framtidens arbetsmarknad. Tid för trygghet. Stöd för validering eller kompetensåtgärder i samband med korttidsarbete. Nya befogenheter på konsumentskyddsområdet. Agenda 2030 och : Världens utmaning – världens möjlighet. Kamerabevakning i kollektivtrafiken – ett enklare förfarande. – med e-legitimation. Biojet för flyget. – med förtydligat ansvar. Privat initiativrätt – planintressentens medverkan vid detaljplaneläggning. Bebyggelse- och transportplanering för hållbar stadsutveckling. Santiagokonventionen mot organhandel. Ingen regel utan undantag – en trygg sjukförsäkring med människan i centrum. Komplementär och alternativ medicin och vård – säkerhet, kunskap, dialog. Framtidsval – karriärvägledning för individ och samhälle. En långsiktig, samordnad och dialog baserad styrning av högskolan.