sou · H6B388 · 2019-01-01 00:00:00 — Av intervjuerna framgick dessutom att personer som bor i satellitlägenheter ibland använder gemensam- hetsutrymmen i gruppbostaden. 4Socialstyrelsen (2015). Kartläggning och analys av vissa insatser enligt LSS. 5RÅ 2000 ref. 42. Sammantaget ansåg att det här, tillsammans med vad som iakttagits vid en samlad tillsyn 2012 av 100 gruppbostäder, ger en bild av en risk för institutionalisering och det finns all anled- ning att följa upp den här tendensen. Möjligheten till aktiviteter varierar I insatsen bostad med särskild service för vuxna ingår fritidsverk- samhet och kulturella aktiviteter, men kartläggningen visade att det varierar huruvida den enskilde har möjlighet till egna aktiviteter med stöd av personal. I kommunernas riktlinjer finns exempelvis begräns- ningar och rekommendationer om geografiskt område och tidsmässig begränsning när stödet ges av personal. Det finns också skrivningar om hur ofta en aktivitet får genomföras och att stödet främst avser aktiviteter i närområdet. Funktionshindersorganisationerna har i anslutning till kartläggningen uppgett att det ofta är brist på aktivi- teter för den enskilde. De har också uppgett att det sociala utbytet ofta förväntas ske med övriga boende, men att det inte alltid fungerar i praktiken. Att fritidsverksamhet och kulturella aktiviteter ingår i insatsen utesluter inte att en enskild som behöver det även kan få komplet- terande insatser för att t.ex. kunna delta i aktiviteter utanför grupp- bostaden.6 Behovet av detta kan variera beroende på t.ex. antalet boende i en gruppbostad och deras varierande individuella behov, den fasta bemanningens storlek och tjänstgöringstider m.m. är det vanligast att bostad med särskild service för vuxna kombineras med daglig verksamhet, och därefter kommer kontakt- person. Ledsagarservice förekommer också i kombination med bostad med särskild service för vuxna men i betydligt mindre omfattning. Antalet personer som har den kombinationen har minskat med . Sammantaget visade kartläggningen att det varierar mycket vilka möjligheter den som bor i en bostad med särskild service har att göra aktiviteter utanför boendet, antingen med stöd av personal från boendet eller t.ex. med en kontaktperson eller ledsagare. Eftersom inte alla får tillgång till egna aktiviteter utanför hemmet konstaterar att insatsen bostad med särskild service inte kan RÅ 1995 ref. 47 och RÅ 2003 ref. 79 I. anses vara ett fullgott alternativ till personlig assistans, vilket var en fråga att besvara enligt uppdraget. Kommuner och Landsting (SKL) har med anledning av i en skrivelse till regeringen pekat på att hur kommunen valt att organisera sin verksamhet har betydelse för huru- vida, och i vilken omfattning, de som bor i en bostad med särskild service beviljas ledsagarservice för aktiviteter utanför gruppboendets ram.7 Om gruppbostaden har mer personal minskar behovet av led- sagarservice och vice versa. Dagens boendeformer motsvarar inte behoven Av framgår också att insatsen bostad med särskild service för vuxna är den insats enligt LSS som kommunerna har särskilt svårt att verkställa. Enligt Inspektionen för vård och omsorg () finns flera faktorer som påverkar kommunernas möj- ligheter att verkställa besluten. Det handlar dels om brist på resurser och brister i planering av bostäder för personer med funktionsned- sättning, dels om komplicerade byggprocesser som kommunerna inte helt kan styra över själva. Människor vill också i högre utsträck- ning kunna välja vilket boende de flyttar till, vilket kan medföra långa väntetider. slutsats är att kartläggningen visat att behoven hos dem som omfattas av LSS inte motsvaras av de boendeformer som finns . En grupp som nämns i både enkäter, intervjuer och i samråd är personer med neuropsykiatriska funktionsnedsättningar. Även personer med andra funktionsnedsättningar som har vuxit upp med personlig assistent har andra önskemål än vad de boendeformer som finns kan erbjuda. Traditionella gruppbostäder eller service- bostäder passar inte allas behov. Exempelvis önskar vissa enskilda inte bo i bostad med särskild service, men de har större behov än vad som kan tillgodoses med boendestöd enligt socialtjänstlagen. Social- styrelsen hade under kartläggningen samrått med funktionshinders- organisationerna och vilket bland annat visade att det finns nya verksamheter med boende och boendestöd för personer med neuro- psykiatriska funktionsnedsättningar. 7Sveriges Kommuner och Landsting (2015). Kartläggning och analys av vissa insatser enligt LSS. Dnr 15/2750. Annan särskilt anpassad bostad i praxis Annan särskilt anpassad bostad för vuxna skiljer sig från grupp- bostaden och servicebostaden bland annat på så sätt att den inte har någon fast bemanning. kartläggning visade att be- sluten om annan särskilt anpassad bostad är mycket ojämnt fördelade över landet. Av förarbetena framgår att lagstiftaren förutsatt att den särskilt anpassade bostaden bör ha en viss grundanpassning och kart- läggningen visade att detta tolkas och tillämpas på olika sätt i kommu- nerna. En majoritet av de intervjuade angav att insatsen är den svåraste LSS-insatsen att handlägga eftersom det är en insats utan personal- stöd. Flera menade också att samhället blir mer tillgängligt för alla och att många vanliga bostäder är anpassade på olika sätt. Därmed är det också enklare nu än för den som har behov av anpassning att hitta en anpassad bostad i det ordinarie bostads- beståndet. SKL anger i en skrivelse till regeringen8 att det inte framgår någon- stans vad som menas med ”viss grundanpassning” när det gäller annan särskilt anpassad bostad och ställer frågan om det är lämpligt med insatser i en rättighetslag som är så oprecisa att det är oklart i vilka situationer de bör beviljas. I sitt remissvar på betän- kande framförde SKL att insatsen inte bör ingå i LSS. Även Social- styrelsen har tidigare framfört till regeringen att det råder en påtaglig oklarhet och förvirring om insatsen annan särskilt anpassad bostad och hur den förhåller sig till en lägenhet med bostadsanpassning. Skillnaden i förhållande till insatsen bostad med särskild service för vuxna borde, för det fall den ska finnas kvar i LSS, markeras, t.ex. genom att tas upp i en egen punkt i 9 § LSS.9 Frågan om vad som är en annan särskilt anpassad bostad har be- handlats i praxis och det har då bl.a. fastslagits att individuellt utformade anpassningsåtgärder i en funktionshindrads egen lägenhet utgör inte en sådan insats som avses med annan särskilt anpassad bostad.10 Den som redan har en bostad och vill få denna anpassad på ett visst sätt 8Sveriges Kommuner och Landsting (2015). Synpunkter inför en översyn av LSS. 15/05768. 10RÅ 2008 ref. 39. får i stället söka bidrag till detta med stöd av lagen om bostadsanpass- ningsbidrag. När en person önskade anpassning i form av skydd mot ljud utifrån och möjlighet att hålla temperaturen nere i bostaden genom ett friliggande hus ansågs detta inte vara grundanpassning i den mening lagstiftaren avsett.11 5.2.3Synpunkter på och erfarenheter av nuvarande boendeinsatser i LSS Det har framförts en oro från deltagare i våra referensgrupper som handlar om att man ser en tendens att antalet boende i gruppbostä- derna ökar. Det finns då risk för att det blir svårare för dem som bor där att få utrymme för individuella aktiviteter, dvs. att insatsen blir alltmer kollektiv. Något som också lyfts fram från flera håll är de skilda förutsättningar som gäller för kommunala respektive privata utförare, t.ex. när det gäller antalet boende i en gruppbostad. När det gäller privata anordnare tar ställning till hur många som får bo i gruppbostaden vid prövningen av ansökan om tillstånd medan kom- muner själva avgör gruppbostadens storlek även om sedan kan ha synpunkter på den kommunala gruppbostadens utformning. har till utredningen framfört att de ser två problem som drabbar deras medlemmar. Det ena är att en person som har beviljats plats i en gruppbostad i en annan kommun än hemkommunen förväntas flytta tillbaka till hemkommunen när man där byggt nya gruppbostäder. Den enskilde har då ingen rätt att få bo kvar där han eller hon kanske bott och trivs med grannar och personal. För att effektivisera skapas allt större boenden, där även daglig verksamhet inkluderas. Ett exempel är så kallad BoDa-lösning, där personer bor och har sin dagliga verksamhet i nära anslutning. kommuns funktionsstödsförvaltning har pekat på att det nu finns s.k. trapphusboenden i regi för 12 personer med samma diagnos. 11HFD 2011 ref. 66. 5.2.4Tidigare utredningar och rapporter föreslog att insatsen bostad med särskild service för vuxna enligt LSS skulle delas upp i tre insatser: boende i grupp- bostad, boende i bostad med särskild service för vuxna samt särskilt anpassad bostad. Motivet för detta var enligt kommittén att det fanns en markant skillnad mellan boendeformerna gruppbostad och service- bostad och att det därför var olyckligt att ha dem i samma insats. På så sätt uppstår olika bedömningssvårigheter då det t.ex. kan vara oklart vilken insats som beviljats och beslutet kan komma att verk- ställas genom att den enskilde får en form av bostad som han eller hon inte önskat. Av forskningsöversikt från 201112 framgår bland annat att gränserna mellan gruppboende enligt LSS och serviceboende enligt LSS alternativt boendestöd enligt socialtjänstlagen har blivit alltmer flytande. Trapphusboende, dvs. lägenheter belägna i samma trapphus med en lägenhet för gemensamma utrymmen och personal, har medfört en ökad individualisering och lett till att antalet boende knutna till samma boendeenhet ökat. En annan variant som bidragit till att gränserna suddats ut är kopplade lägenheter eller satellitlägen- heter, som innebär egna bostäder knutna till någon form av gemensam- hetslokal. De boende erbjuds stöd och hjälp ett visst antal timmar i sin egen lägenhet och det bedrivs olika aktiviteter i gemen- samhetslokalen. – ”Ett gott liv” har gett ut en rapport som innehåller resultatet av en enkätundersökning om bostad och stöd i bostaden bland FUB:s medlemmar.13 Syftet med enkäten var att ta reda på hur människor med utvecklingsstörning och deras företrädare ser på sitt boende 12Socialstyrelsen (2011). Bostad med särskild service och daglig verksamhet. 13Riksförbundet (2014). ”Ett gott liv”. Om bostad och stöd i bostaden, nu och , för personer med utvecklingsstörning. och hur de vill bo och få sitt stöd . En viktig slutsats är att inte tänka i standardlösningar. Personer med utvecklingsstör- ning är som alla andra unika vad gäller personlighet och intressen. Förmågor och svårigheter, till följd av bl.a. grad av funktionsned- sättning, ser olika ut och därmed varierar också behovet av samhällets stöd. Därtill kommer att behovet av stöd ofta förändras . Enkätsvaren visar på en stor variation i hur man vill bo och vilket stöd man vill ha i bostaden. ville bo kvar i sin nuvarande bostad. De som ville flytta angav olika skäl, ibland flera. Hälften ville flytta från föräldrahemmet och en lika stor andel ville flytta därför att de inte trivdes i sin nuvarande bostad. En dryg tredjedel av dem som ville flytta angav som skäl ändrat stödbehov. Det är viktigt för många att själv få bestämma vem man vill bo tillsammans med eller ha som granne. Många vill bo tillsammans med någon man har en relation till, t.ex. man/fru, pojkvän/flickvän, partner eller vänner som de själva har valt. Andra uttrycker att de vill bo tillsammans med personer i samma ålder eller på samma utvecklingsnivå alternativt med personer som har samma intressen. Det fanns även många önske- mål om att kunna ha husdjur. Man önskade ett inflytande över stödet i bostaden. Det handlade om hur och av vem stödet ges samt dess omfattning. Personalens utbildning och erfarenhet är viktig när det gäller boendestödets kvalitet. Det finns en uttalad vilja till gemenskap. önskade t.ex. tillgång till ett gemensamhetsutrymme. Även bland dem som inte har rätt till ett gemensamhetsutrymme, t.ex. personer med personlig assistans enligt LSS eller socialförsäk- ringsbalken, utryckte hälften önskemål om gemensamma lokaler. Inspektionen för vård och omsorg – ”Kan jag leva som andra?” genomförde inspektioner av trettio kom- munala bostäder med särskild service för vuxna med funktionsned- sättning.14 Syftet med tillsynen var att granska hur verksamheterna arbetar för att de som bor där ska komma till tals, bli lyssnade till och utöva inflytande över insatsernas genomförande. En annan viktig aspekt var att granska om kommunernas hälso- och sjukvårdsinsatser kommer målgruppen tillgodo på ett tillfredsställande sätt. 14Inspektionen för vård och omsorg (2015). Kan jag leva som andra? Insatser i bostad med särskild service för vuxna med funktionsnedsättning. från dessa inspektioner visar att de som bor där trivs och de är i regel väl anpassade till verksamheten. Personalen är engagerad och arbetar stödjande när det handlar om målgruppens behov och önskemål. Det finns i många boenden också väl utvecklade mötesformer som stär- ker de boendes delaktighet, inflytande och självbestämmande. Det finns dock tydliga förbättringsområden i verksamheterna för att personer med funktionsnedsättning ska ges möjligheten att leva som andra, framför allt när det gäller följande områden, samlokalisering av verksamheter, kompetens och fortbildning, bemanning och kon- tinuitet, arbetsformer för skydds- och begränsningsåtgärder samt samverkan och informationsöverföring. pekar på att de som ges insatsen i regel har ett livslångt behov av stöd, service och omvård- nad och att det därför är särskilt viktigt att insatsen kompenserar för funktionsnedsättningen så att personer med dessa behov ges förut- sättningar att leva på ett likvärdigt sätt som andra. Av granskningen framgår att en tredjedel av boendena samlokaliseras med andra verk- samheter som exempelvis särskilt boende för äldre och dagverksam- het med inriktning mot demenssjukdom. Detta gynnar inte jämlika levnadsvillkor för dem som får LSS-insatsen. Det är också viktigt att nämnderna ser över de anställdas kompetens och fortbildnings- behov. För att de boende ska kunna leva som andra behövs stöd i hela deras livssituation. De anställda behöver således specifika kunskaper om såväl diagnoser och funktionsnedsättningar som kunskaper om olika typer av arbetsmetoder. Det är också tydligt att det framför allt är fritidsaktiviteterna som påverkas negativt vid bristande beman- ning. Det framgår tydligt av tillsynen att de flesta verksamheter som använder skydds- och begränsningsåtgärder behöver se över sina arbetsformer för att säkerställa att den enskilde har samtyckt till åt- gärden och att uppföljning och utvärdering genomförs. Bedömning: Bostaden är avgörande för möjligheten att nå jäm- likhet i levnadsvillkor och full delaktighet i samhällslivet för per- soner med funktionsnedsättning. Det bör därför även fortsätt- ningsvis finnas en insats i LSS för vuxna som önskar en bostad med särskild service eller en annan särskilt anpassad bostad. Nuvarande insatser för stöd i boendet i LSS är ändamålsenliga men de kan på ett bättre sätt anpassas till de behov som finns. och länsstyrelsernas uppdrag inom samhällsplaner- ingen bör särskilt uppmärksamma risken för samlokalisering när det gäller stöd till personer med funktionsnedsättning. Bostadsinsatser bör även i fortsättningen finnas i LSS Rätten att välja hur man vill bo, var nånstans och med vem slås fast i om rättigheter för personer med funktionsned- sättning och måste kunna tillgodoses. Bostadsinsatser som ger stöd i anknytning till boendet är en viktig insats i LSS för att säkerställa denna rätt och tillgången till olika former av samhällsservice både i hemmet och inom särskilt boende. Kommunen ska också enligt socialtjänstlagen inrätta bostäder med särskild service för dem som till följd av fysiska, psykiska eller andra skäl möter betydande svårigheter i sin livsföring behöver ett sådant boende. 5 117 personer med funktionsnedsättning fick en sådan bostad . Nuvarande insatser för stöd i boendet i LSS är ändamålsenliga men de kan på ett bättre sätt anpassas till de behov som finns menar efter sin kartläggning att de boendeformer som finns inte till fullo motsvarar behoven hos dem som omfattas av LSS. Det gäller personer med neuropsykiatriska funktionsned- sättningar där dagens boendeformer i LSS inte är anpassade för deras behov men också personer med andra funktionsnedsättningar som har vuxit upp med personlig assistent har andra önskemål än vad de boendeformer som finns kan erbjuda. Traditionella grupp- bostäder eller servicebostäder passar inte allas behov. Vi instämmer i bedömning. drar utifrån sin kartläggning slutsatsen att det finns en risk för institutionalisering genom en tendens mot fler boende och högre grad av samlokalisering med andra verksamheter där det också förekommer att personal ger stöd och service både till dem som bor i gruppbostaden och till personer som bor i s.k. satellit- eller stödlägenheter och att personer som bor i satellitlägenheter ibland använder gemensamhetsutrymmen i gruppbostaden. Vi anser att det trots den oroande utveckling som , men också , noterat står klart att många vill bo i gruppbostad eller servicebostad och att de också trivs med sin bostad även om det finns tydliga behov av förbättringar som både handlar om möjligheten att göra egna val och om att minska risken för att sådana bostäder får en institutionell prägel. Regleringen måste ge utrymme för flexibilitet Bostad med särskild service är en insats med två huvudformer, grupp- bostad och servicebostad, men i förarbetena angavs att det inte fanns anledning att i detalj reglera hur boendet skulle vara organiserat.15 Regeringen och har meddelat bestämmelser om bostad med särskild service vilka dock inte är begränsade till de två huvud- formerna.16 Vid ansökan om tillstånd att bedriva enskild verksamhet torde en sådan dock förutsätta ett angivande av någon av de två huvud- formerna. Vi anser att flexibilitet är en viktig del i ett ändamålsenligt stöd och möjligheterna till ett boende som passar var och en. För att stödet, och därigenom insatsen, ska vara ändamålsenligt måste det ta sikte på självbestämmande och delaktighet. Att de som bor i bostäder med särskild service får inflytande på valet av bostad och sedan över sin vardag är en förutsättning för ett ändamålsenligt stöd. De som ansöker om en bostad med särskild service har växt upp under andra förhållanden än de som bodde i sådana bostäder när lagen till- kom och har andra önskemål och förväntningar på vad en sådan 1992/93:159, s. 85. 16Förordningen (1993:1090) om stöd och service till vissa funktionshindrade och Socialstyrel- sens föreskrifter (SOSFS 2002:9). Bostad med särskild service för vuxna enligt 9 § 9 lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, LSS. bostad ska erbjuda. En utveckling av insatsen som också involverar dem som bor i, eller önskar att flytta in i, dessa bostäder kan ge en insats som i ännu högre grad ger den enskilde ett modernt boende som möter de behov som kvinnor och män har. Sedan är det självklart att den som bor i en bostad med särskild service inte ska få alla sina behov, inom olika livsområden, tillgodosedda inom ramen för den insatsen. Rätten till kontaktperson är t.ex. viktig för att ge den som bor i en gruppbostad eller servicebostad gemenskap och utrymme för egna aktiviteter. kartläggning visade bland annat att det finns nya former av verksamheter för stöd i boende. Att ytterligare reglera insat- sen i lag skulle motverka att insatserna kan anpassas i takt med utveck- lingen, både såvitt avser kunskap om stöd till personer med funktions- nedsättning och de behov som olika grupper har. En sådan reglering skulle därför innebära en begränsning som inte är önskvärd. Vi anser därför att insatsen bostad med särskild service även fortsättningsvis ska vara en insats i LSS som ger utrymme för att den kan erbjudas i olika former för att svara mot det behov av stöd som finns. Annan särskilt anpassad bostad bör finnas kvar inom LSS Insatsen annan särskilt anpassad bostad har ifrågasatts av i första hand , SKL och enskilda kommuner som framfört att insatsen är svårtolkad, bland annat vad gäller innebörden av begreppet ”viss grundanpassning” och förhållandet mellan insatsen och att ha en lägenhet och få den anpassad med stöd av lagen (1992:1574) om bostadsanpassningsbidrag m.m. Ett argument för att ta bort insatsen är att kommunerna inte är skyldiga att förse andra med bostad. Personer som hör till LSS personkrets har inte nödvändigtvis svårare att själva skaffa sig ett boende – särskilt med tanke på att det ordinarie bostadsbeståndet blir alltmer anpassat till personer med funktions- nedsättning i enlighet med krav vid nybyggnation. Ett annat argu- ment är att behovet av anpassning av bostäder som tillhör personer med funktionsnedsättning i stället kan och bör tillgodoses genom lagen om bostadsanpassningsbidrag m.m. Det är också tämligen få personer som har insatsen. Motiveringen till att annan särskilt anpassad bostad är en del av de insatser som finns i LSS var att enskilda med svåra funktionsned- sättningar skulle ges rätt till en lämplig bostad där servicen i övrigt skulle ges inom ramen för andra insatser i LSS t.ex. personlig assistans och ledsagarservice. En sådan bostad skulle ha viss grundanpassning men någon service skulle inte ingå. Kraven vid nybyggnation innebär att bostäder är tillgänglighets- anpassade i större utsträckning än tidigare men de har vanligtvis ändå inte den grundanpassning som en särskilt anpassad bostad enligt LSS förutsätts ha. Att anpassa en bostad med stöd av bostadsanpassnings- bidrag är en viktig del i att göra det möjligt för personer med funk- tionsnedsättning att välja hur de vill bo. Eftersom det krävs att fastig- hetsägaren medger att åtgärder vidtas för anpassning av bostaden kan det uppstå situationer när en person med funktionsnedsättning har svårt att få tillgång till en lämplig bostad. Vi anser därför att det även fortsättningsvis ska finnas en möjlighet att ansöka om en bostad med viss grundanapassning, dvs. med olika anpassning av bostadens fasta funktioner i, och i anslutning till, bostaden. Den som hör till person- kretsen och som har behov av och som önskar ett eget och särskilt anpassat boende, men som inte behöver eller önskar någon personal som ingår i insatsen bör vid behov kunna få tillgång till en bostad med stöd av LSS. På så sätt finns i LSS en möjlighet att välja bostad utifrån egna önskemål och behov när det gäller service. Det ger också ett bra komplement till övriga LSS-insatser och den nya insatsen, per- sonlig service med boendestöd, som vi föreslår i avsnitt 5.3. God kvalitet förutsätter bra utformning och tillräckligt med kompetent personal God kvalitet handlar i korthet bland annat om bostadens utform- ning, möjligheten till fritidsaktiviteter, antal personer som bor där, personalens kompetens samt att självbestämmande och inflytande säkerställs. Även bostadens lokalisering har betydelse för kvaliteten. Den risk för institutionalisering som framkommit i kartläggning och som påpekats av innehåller två delar och de måste motverkas på flera olika sätt. När det gäller frågan om vilket antal personer som bör bo tillsammans är det en del i tillståndspröv- ningen vid enskild verksamhet enligt LSS medan det vid verksamhet är en del i kommunens ansvar, som följer upp vid Det finns allmänna råd om hur många personer som bör bo i en gruppbostad respektive en servicebostad men av de rapporter som viredogjort för ovan framgår att dessa råd i många fall inte följs. En annan del i att undvika att bostäder enligt LSS får en institutionslik prägel är genom lokaliseringen och har i allmänna råd angett vilka andra former av bostäder och annan verksamhet som en sådan bostad inte bör vara belägen i nära anslutning till. Detta är en del av samhällsplaneringen i stort och är frågor som rimligen bör över- vägas även i ett större sammanhang, dvs.