sou · H7B368 · 2019-12-20 00:00:00 — Av 10 kap. 7 § PBL framgår att kontrollplanen ska vara anpassad till omständigheterna i det enskilda fallet och ha den utform- ning och detaljeringsgrad som behövs för att på ett ändamålsenligt sätt säkerställa att alla väsentliga krav som avses i 8 kap. 4 § uppfylls, förbudet mot förvanskning enligt 8 kap. 13 § följs, och kraven på varsamhet enligt 8 kap. 17 och 18 §§ uppfylls. har föreskriftsrätt gällande utformningen av kontroll- planer enligt 10 kap. 22 § plan- och byggförordningen (2011:338), PBF. får därmed meddela de föreskrifter som behövs om utform- ningen av en kontrollplan enligt 10 kap. 6–8 §§ PBL. har dock inte utfärdat några föreskrifter om kontrollplaners utformning. Behov av föreskrifter om kontrollplaner I förarbetena anges att kontrollplanen är grunden i kontrollsystemet och att det därför behövs närmare bestämmelser om kontrollplanens innehåll. Det anges att dessa bestämmelser bör framgå av verk- ställighetsföreskrifter. Vår utvärdering har visat att kontrollplanernas kvalitet varierar och att de ibland uppfattas som pappersprodukter. Kontrollplanen ska utformas anpassad till omständigheterna i det enskilda fallet, men det saknas föreskrifter om kontrollplaners utform- ning. Det finns en osäkerhet hos tillämpare hur det ska avgöras vilka kontrollpunkter som ska tas med samt vilken typ av information som ska framgå i en kontrollplan. Det behövs därför närmare bestämmel- ser om kontrollplaners utformning för att säkerställa kvaliteten på kontrollplaner och för att öka fokus på riskbedömningar. Förslag om uppdrag till om att utfärda föreskrifter Vi föreslår att får i uppdrag att ta fram föreskrifter om kontrollplaners utformning i enlighet med befintligt bemyndigande. Kontrollplanen ska vara ett centralt instrument för byggherrens egenkontroll. För att det ska bli möjligt behövs utförliga och detal- jerade bestämmelser om hur kontrollplaner ska utformas. Av före- skrifterna behöver det framgå hur riskbedömningen ska göras, hur det ska avgöras vilka kontrollpunkter samt vilken information som ska ingå i en kontrollplan. Det finns även ett behov av bestämmelser om vad som krävs för att kontrollplanen ska anses vara anpassad till omständigheterna i det enskilda fallet samt ha den utformning och detaljeringsgrad som behövs för att på ett ändamålsenligt sätt säker- ställa att de tekniska egenskapskraven, varsamhetskravet och förvansk- ningsförbudet är uppfyllda. Föreskrifterna bör också reglera att tid- punkten för när en viss kontroll ska göras ska anges i kontrollplanen, för att skapa förutsättningar för att arbetsplatsbesök sker i rätt skede. Bestämmelser om kontrollplaners utformning bör regleras genom myndighetsföreskrifter eftersom de behöver vara så pass detaljerade och dessutom kan behöva revideras kontinuerligt. har ett bemyndigande att ta fram föreskrifter om kontrollplaners utform- ning, men har inte meddelat några. Vi föreslår därför att regeringen ger i uppdrag att ta fram verkställighetsföreskrifter om utformningen av en kontrollplan i enlighet med det bemyndigande som har. bemyndigande är så pass brett att vi inte anser att PBL eller PBF behöver ändras. 9.7.5Utreda prövning av tekniska egenskapskrav Bedömning: Genom införandet av (PBL) delades krav på lämplighet och tillgänglighet upp i utformnings- krav respektive tekniska egenskapskrav för att det ansågs viktigt att kunna ingripa tidigt i processen för att inte resurser skulle gå till spillo. Kraven behövde därför prövas i samband med bygg- lovsprövningen. Det finns ett behov av att utreda om delar av andra tekniska egenskapskrav bör regleras som utformningskrav och därmed prövas redan i lovskedet. Det gäller särskilt krav på dagsljus men även krav som rör bullerskydd, rumshöjd och utrym- ningsvägar. Förslag: bör få i uppdrag av regeringen att göra en över- syn av vilka delar av de tekniska egenskapskraven som påverkar utformningen som även bör regleras som utformningskrav och prövas i bygglovet. Reformen att vissa lämplighets- och tillgänglighetskrav numera ska prövas i bygglovsskedet Enligt vårt direktiv ska vi utvärdera reformen att vissa delar av krav, som tidigare omfattades av byggherrens egenkontroll, numera prö- vas av redan i bygglovskedet. Genom införandet av PBL 2011 delades krav på lämplighet för sitt ändamål samt krav på tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga upp i dels utformningskrav, dels tekniska egenskapskrav. Det innebar att de delar av kraven som regleras som utformningskrav ska prövas i bygglovet. Anledningen till att kraven delades upp i utformningskrav respektive tekniska egenskapskrav var att det ansågs viktigt att kunna ingripa tidigt i processen för att inte resurser skulle gå till spillo. Genom uppdelningen prövas vissa delar av kraven i bygglovet, medan en bedömning ur en mer teknisk syn- vinkel görs i samband med beslutet om startbesked. Vår utvärdering visar att uppdelningen har uppfyllt sina motiv och fallit väl ut. Behov av att utreda om vissa tekniska egenskapskrav som påverkar utformningen bör prövas i bygglovsskedet Även andra tekniska egenskapskrav påverkar utformningen. Det finns därför skäl att se över om andra tekniska egenskapskrav också bör delas upp i utformningskrav och tekniska egenskapskrav för att möjliggöra att krav som påverkar utformningen prövas tidigare. Det gäller särskilt krav på dagsljus, men även krav på skydd mot buller, rumshöjd och utrymningsvägar. Uppdrag till om att utreda om fler tekniska egenskapskrav även bör prövas i bygglovet Vi föreslår att får i uppdrag att se över och ta fram för- fattningsförslag om att aspekter av andra tekniska egenskapskrav ska prövas i bygglovet som utformningskrav. Uppdraget bör åtminstone omfatta kraven på dagsljus, skydd mot buller, rumshöjd och utrym- ningsvägar. 9.8Förslagens genomförande och ikraftträdande Med utgångspunkt i att en remittering av detta betänkande sker och därefter bereds i kan de förslag som handlar om uppdrag till ges som särskilda uppdrag till myndigheten . Det gäller förslagen om principer för reformering av BBR (se avsnitt 9.2), skärpning av kontrollplanerna som centralt instrument för byggherrens egenkontroll (se avsnitt 9.7.4) och utreda prövning av egenskapskrav (se avsnitt 9.7.5). bör även de två förordningsändringar som vi föreslår genomföras av rege- ringen. Dels rör det den ändring av instruktion som före- slås i avsnitt 9.2 och som ger de formella ramarna för reformering av BBR. Dels gäller det de ändringar i lämplighet för sitt ändamål i PBF och som föreslås i avsnitt 9.3. Dessa bör kunna träda i kraft . Därmed bör också änd- ringar i avsnitt 3.2 i BBR träda i kraft , så det sker som ändringar i PBF inom samma sakområde. Lagstiftningsförslagen i betänkandet bör delas upp i två proposi- tioner. Den första bör omfatta förslagen om borttagande av begreppet ombyggnad (se avsnitt 9.6) och förtydligandet av vad som ska göras vid ett arbetsplatsbesök (se avsnitt 9.7.3). Dessa angelägna förenk- lingar och förtydliganden kan genomföras oberoende av övriga för- slag kopplade till kontrollprocessen och bör kunna träda i kraft , efter en proposition till i början av . Förslaget om införande av ny myndighet tar längst tid, efter- som det krävs en organisationsutredning. Förutsatt att en sådan ut- redning sker och därefter remitteras, bör den nya myndigheten kunna starta , efter en proposi- tion till i början av . Den propositionen bör även omfatta avskaffandet av kontrollansvariga och certifierade sakkun- niga (se avsnitt 9.7.1 och 9.7.2). Eftersom båda dessa rör certifier- ingssystemet är det lämpligt att göra ändringarna . ska godta utlåtanden från certifierade sakkunniga i frågor som rör samma krav som vi föreslår att en ny myndighet, , ska ha i uppgift att meddela förhandsavgörande om. Utifrån detta bör avskaffandet av certifierade sakkunniga ske i sam- band med införandet av den nya myndigheten. Genomförandet av samtliga förslag illustreras nedan i figur 9.3. 10.1Förslag till lag (202X:XX) om förhandsavgörande om krav på byggnadsverk Lagen är ny och reglerar uppgift att ge förhands- avgörande i frågor om krav på byggnadsverk vid nybyggnad. Förslaget redovisas i avsnitt 9.4. Tillämpningsområdet är förhandsavgörande om de krav som ställs på byggnadsverk i 8 kap. 1 § 1 och 3 samt 4 § (2010:900) kan anses komma att uppfyllas vid ny- byggnad. Syftet med förhandsavgörande är att den som planerar att utföra ett byggnadsprojekt, där möjligheterna att få startbesked är svårbedömda, ska kunna undvika onödig projektering genom att få en prövning av vissa utformningskrav och de tekniska egenskaps- kraven prövade i ett tidigt skede. Förhandsavgörande gäller endast vid nybyggnad av byggnadsverk. Ändring av en byggnad omfattas inte av förhandsavgörande. I ett förhandsavgörande prövas om en byggnadsåtgärd kan anses komma att uppfylla kraven i 8 kap. 1 § 1 och 3 samt 4 § plan- och bygg- lagen och tillhörande föreskrifter som meddelats med stöd av . Prövningen av kraven är densamma som byggnads- nämnden har att göra i samband med beslut om startbesked enligt 10 kap. 23 § 1 . Bestämmelsen begränsar klagorätten vad gäller beslut om förhands- avgörande. Begränsningen är likalydande med regleringen av klago- rätten för beslut om startbesked enligt 13 kap. 15 § plan- och bygg- lagen. Förhandsavgörande bör likt startbesked anses beröra endast den sökande. Denna lag träder i kraft . Övervägandena beträffande ikraftträdande redovisas i kapitel 9. 10.2Förslaget till lag om ändring i (2010:900) Bestämmelsen har ändrats så att definitionen av begreppet ombygg- nad upphävs. Bestämmelsen har ändrats så att ombyggnad i bestämmelsens första stycke utgår. Bestämmelsen har ändrats så att ombyggnad i bestämmelsens första och andra stycke utgår. Bestämmelsen har ändrats på så sätt att andra punkten om sakkun- nighetskontroll upphävs. Samtliga kontroller ska göras inom ramen för byggherrens dokumenterade egenkontroll. Byggherrens egenkon- troll blir därmed den enda kontrollformen. har möjlighet att vägra startbesked om byggherrens kontrollplan och organisation för egenkontroll är bristfällig. Först när byggherrens kontrollplan är acceptabel och det är visat att byggherren eller bygg- organisation har den kompentens som krävs för att bygg- ska kunna uppfylla sitt ansvar enligt 10 kap. 5 § ska bygg- nadsnämnden ge startbesked enligt 10 kap. 23 § första punkten. Bestämmelsens första stycke är nytt. Förslaget behandlas i avsnitt 9.7. Av första stycket framgår vilka frågor som ska behandlas vid ett arbetsplatsbesök. Avsikten är att precisera vilka frågor som ska gås igenom för att belysa vikten av att handläggare gör tillsyn på byggarbetsplatsen under arbetets utförande. Förslaget innebär inte någon ändring i förhållande till vad som gäller i fråga om byggherrens ansvar för kontrollen av genomförandet enligt 10 kap. 5 § respektive tillsynsansvar enligt 11 kap. 5 § (prop. 2009/10:170 s. 297 ff. resp. 331 f.). Tyngdpunkten för kontrol- len bör fortfarande ligga på byggherrens egenkontroll. Arbetsplatsbesöket ska inte omfatta en regelrätt inspektion av utan handläggare ska gå igenom de angivna punkterna och se hur de överensstämmer med vad som framgår vid arbetsplatsbesöket. Det är inte reglerat ett arbetsplatsbesök ska hållas. Det ligger i sakens natur att innehållet vid arbetsplatsbesöket kan variera mellan olika projekt. Beroende på när i projektet som ett arbetsplatsbesök genomförs kan det variera i vilken utsträckning olika frågor gås igenom. Om fler arbetsplatsbesök hålls så krävs det inte att samtliga punkter gås igenom vid varje arbetsplatsbesök. Enligt första punkten ska hur lovet, kontrollplanen, andra villkor i startbeskedet och kompletterande villkor följs gås igenom vid arbets- Syftet med bestämmelsen är att i ett tidigare skede än vid slutsamrådet ska kunna skaffa sig en över- gripande bild över projektets genomförande. Enligt andra punkten ska eventuella avvikelser från de krav som gäller för åtgärderna gås igenom. Med begreppet krav avses dels, i förekommande fall, lovbeslutet, och dels de tekniska egenskaps- kraven i 8 kap. 4 § PBL och sådana föreskrifter som ansluter till dessa (prop. 2009/10:170 s. 486). Enligt tredje punkten ska dokumentation över arbetets utförande gås igenom. Enligt fjärde punkten ska behovet av andra åtgärder gås igenom. Exempel på sådana åtgärder är främst beslut om kompletterande villkor med stöd av 10 kap. 29 §. I femte punkten avses med skäl för att ingripa enligt 11 kap. skyldighet och möjlighet att för- bjuda att arbetet eller åtgärden fortsätter enligt 11 kap. 30–32 §§ PBL. Åtgärder som kan komma ifråga är förelägganden, förbud och beslut om byggsanktionsavgift. Andra stycket motsvarar nuvarande paragraf med ändringen att protokollet över arbetsplatsbesöket inte ska skickas till den kontroll- ansvarige. Ändringen är en följd av att systemet med kontrollansvariga avskaffas. Denna lag träder i kraft i fråga om 1 kap. 4 §, 8 kap. 2 och 5 §§, 10 kap. 28 §, 16 kap. 2 § och i övrigt . Övervägandena beträffande ikraftträdande redovisas i kapitel 9. I detta kapitel redogör vi för konsekvenserna av de förslag vi har pre- senterat i kapitel 9. 11.1Konsekvensanalysens innehåll och syfte Enligt kommittéförordningen1 ska en konsekvensanalys, där det är motiverat, analysera kostnaderna och intäkterna för stat, kommuner, landsting, företag och andra enskilda. Om förslagen innebär samhälls- ekonomiska konsekvenser i övrigt ska även dessa redovisas och om förslagen innebär kostnadsökningar eller intäktsminskningar för staten, kommuner eller landsting ska en finansiering föreslås. Konsekvens- analysen ska också omfatta eventuella konsekvenser för: •den kommunala självstyrelsen, •brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, •sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, •små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags, •jämställdheten mellan kvinnor och män, och •möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen.2 Enligt vårt direktiv ska vi därutöver redovisa förslagens effekter på miljön samt tillgängligheten för personer med funktionsnedsättning.3 1Kommittéförordningen (1998:1474). 214–15 a §§ kommittéförordningen (1998:1474). 3Regeringsbeslut , Genomgripande översyn av byggregler m.m., direktiv 2017:22. Om en reglering kan få effekter av betydelse för företags arbets- förutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt ska konse- kvensanalysen i den omfattning som det är möjligt, innehålla en beskrivning av berörda branscher, antalet företag som berörs samt storleken på företagen. Konsekvensanalysen ska även beakta vad regler- ingen innebär för företagens administrativa kostnader, andra kost- nader och vilka förändringar i verksamheten som företagen kan behöva vidta, hur konkurrensförhållandena kan påverkas samt om särskild hänsyn behöver tas till små företag.4 11.2Konsekvenser av principer för reformering av BBR Vi föreslår en reformering av byggregler (BBR)5 för ökad förutsägbarhet, flexibilitet och överskådlighet. Förslaget innebär att får ett regeringsuppdrag att reformera BBR genom att: •så långt det är möjligt även i fortsättningen formulera föreskrif- terna som funktionskrav, •i största möjliga mån precisera vaga ord och formuleringar som förekommer i föreskrifter som har betydelse för föreskriftens tillämpningsområde eller krav, •definiera begrepp i föreskrifterna som har betydelse för föreskrif- tens tillämpningsområde eller krav, •föreskriva vilka verifieringsmetoder som ska användas för att veri- fiera att kraven är uppfylla, i de fall ser behov av statlig styrning i detta avseende, •i största möjliga mån minska användningen av allmänna råd och renodla innehållet i de allmänna råd som behålls, •ta bort hänvisningar till standarder i föreskrifter och allmänna råd, förutom avseende standarder som har utarbetats enligt nya metoden som till exempel hissar och linbaneanläggningar, •ta bort hänvisningar till myndigheters och organisationers skrif- ter i allmänna råd, 4Förordning (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. 5Boverkets byggregler – föreskrifter och allmänna råd (BFS 2011:6), BBR. •dela in BBR i kapitel och paragrafer och så långt det är möjligt följa ordningen och terminologin i (PBL)6 och plan- och byggförordningen (PBF)7, och •i så kallade upplysningsparagrafer ange vilken föreskrift som åsyf- tas och vad den handlar om. Ovanstående förslag om reformering av BBR innehåller inga författ- ningsförslag. För att säkerställa det reformbehov som vi har identifierat och beskrivit ovan förslår vi att förordningen (2012:546) med instruktion för ändras från att ska utveckla verifierbara funk- tionskrav i byggreglerna till att så långt det är möjligt ska utforma föreskrifterna som verifierbara funktionskrav. Dessa förslag och motiven för dem beskrivs i avsnitt 9.2. Förslagen möter den problembild vi har identifierat om att BBR inte är tillräck- ligt förutsägbar eller flexibel, vilket beskrivs i avsnitt 8.1. Jämfört med innebär förslagen att föreskrifterna i BBR preci- seras, exempelvis genom preciseringar av vaga ord och/eller att upp- gifter från allmänna råd och standarder i stället anges i föreskrift. tas de allmänna råden bort i största möjliga mån. Därmed blir det mer förutsägbart vad som gäller för alla tillämpare. Föreskrif- terna bör så långt det är möjligt formuleras som funktionskrav för att skapa utrymme för flexibilitet och möjliggöra olika lösningar. Det innebär att bör undvika uppgifter i föreskrifterna som begränsar olika möjliga lösningar så att det finns flexibilitet och möj- lighet att uppfylla föreskrifterna på olika sätt. Förslagen skapar där- med också förutsättningar för en mer flexibel tillämpning av BBR än då rekommendationer i allmänna råd och de stan- darder de hänvisar till har blivit normerande. Mer precisa myndighetsföreskrifter i BBR har betydelse för effek- tiviteten i plan- och bygglagstiftningen som helhet och innebär en större förutsägbarhet och mindre arbete för att tolka bestämmel- serna för såväl kommuner som aktörer på byggherresidan. 6Plan- och bygglagen (2010:900), PBL. 7Plan- och byggförordningen (2011:338), PBF. Föreslagen reformering av BBR leder till ett tydligare rättsläge och underlättar en ökad regelefterlevnad i och med att det blir tydligare vad kraven innebär. Genom att kraven blir tydligare ökar förståelsen för BBR och dess syften blir klarare. Det skapar förutsättningar för ökad legitimitet för BBR och därigenom plan- och bygglagstiftningen som helhet. Förutsatt att kravnivåerna är väl avvägda bör det i sin tur leda till att byggnader och anläggningar i högre grad byggs med ökad måluppfyllelse exempelvis gällande säkerhet, hänsyn till hälsa och resurseffektivitet samt andra mål som eftersträvas i plan- och bygg- lagstiftningen. Förutsägbarheten skapar bättre förutsättningar för innovation och långsiktig planering för både byggherrar och kommuner. Om före- skrifterna också uttrycks som funktionskrav, men utan den begräns- ning som de normerande allmänna råden innebär, får byggherrar frihet att föreslå egna lösningar som uppfyller föreskrifterna. Där- igenom främjas kostnadseffektiva lösningar och innovationer. Förslagen ökar också förutsättningar för en likvärdig tillämpning i hela landet, vilket underlättar för byggherrar som vill bygga i mer än en kommun, till exempel industriellt och seriellt byggande, och för utländska aktörer att etablera sig i . Det skapar bättre för- utsättningar för en ökad konkurrens. Det ger också förutsättningar för upprepning och lärande, utnyttjandet av skalfördelar samt utveck- ling av långsiktiga och effektiva värdekedjor, som kan höja produkti- viteten och sänka byggkostnaderna. Att vissa uppgifter från allmänna råd och de standarder som Bo- verket hänvisar till används i föreskrift kan i vissa fall innebära att föreskrifterna ökar i omfattning, men den totala omfattningen av regler, standarder och skrifter som tillämpare behöver ta del av minskar. Därigenom minskar kostnaderna för att tillämpa ett svåröverskådligt byggregelverk för kommuner och aktörer på byggherresidan. ges i förslaget ansvar för att genomföra reformeringen av BBR. Det kräver en omfattande arbetsinsats och är förenat med kost- nader. Förutom att arbetet med att reformera BBR är omfattande så måste det ske över , uppskattningsvis . Vid arbetade 2018 cirka 50 årsarbetskrafter med bygg- regler inklusive föreskrifter och allmäna råd, remissvar, svara på förfrågningar, tillsyn samt kunskapsunderlag. Det motsvarar av totala arbetskraft. Av dessa 50 årsarbets- krafter arbetade 22 årsarbetskrafter särskilt med föreskrifter och allmänna råd. Utöver dessa 50 årsarbetskrafter används en stor del av totala resurser för att ta fram kunskapsunderlag, det vill säga rapporter, analyser, handböcker och vägledningar. En ökad förutsägbarhet och en minskad regelbörda kan avlasta och minska behovet av stöd och vägledning kring PBL och tillhörande föreskrifter. Det frigör resurser som kan omprio- riteras inom myndigheten. Vi bedömer att uppdraget ryms inom befintliga uppdrag och resurstilldelning, men att det kräver en prioritering såväl av Bo- verket internt som av regeringen i styrningen av myndigheten. Det krävs att föreskriftsarbetet blir myndighetens fokus i stället för allmänna råd och vägledning. Att tillämpa funktionskrav kräver en hög kompetens. 290kommuner finns skilda förutsättningar vad det gäller kompetens och resurser att tillämpa BBR. Vissa små kommuner saknar egna resurser för byggregeltillämpning och har gemensamma resurser för bygglovshanteringen. De största kommunerna har en organisation och resurser som är större än . Mer förutsägbara och flexibla krav från samhällets sida i BBR kan öka legitimiteten för plan- och bygglagstiftningen och dess syften samt minska osäkerheten om vad som gäller. Det kan i sin tur med- verka till en bättre förståelse för de krav som byggnadsnämnderna ställer i enskilda byggprojekt, vilket underlättar kommunernas hand- läggning och tidsödande tolkningsdiskussioner med byggherrar kan minska. Med en förbättrad efterlevnad av PBL och tillhörande före- skrifter kan även behovet av tillsyn minska. De mer preciserade föreskrifterna ger även ett bättre beslutsstöd för kommunerna. Renodlingen kan också minska antalet frågor som behöver tolkas och bedömas av kommunerna. En ökad förutsägbar- het underlättar och effektiviserar därför kommunernas prövning vid bygglovet och bedömning vid startbeskedet. Sammantaget innebär det att kommunernas kostnader för att tillämpa dagens BBR minskar. Det kan frigöra resurser och möjliggöra omprioriteringar av befint- liga resurser. Vidare kan kommunernas kostnader för att köpa standarder minska om hänvisningar till standarder tas bort från föreskrifter och all- männa råd i BBR. Förutsägbara och flexibla föreskrifter i BBR kan stärka bygg- herrars drivkrafter att utveckla nya lösningar och ge bättre konkur- rensförutsättningar i kommunerna. Det kan ge ett mer varierat utbud av bostäder för flera grupper, vilket är till nytta för kommu- nernas bostadsförsörjningsansvar. Kommuner och landsting berörs även som tillämpare av PBL och tillhörande föreskrifter i egenskap av byggherre och fastighetsägare på samma sätt som företag. En ökad förutsägbarhet underlättar och effektiviserar byggherrars arbete och minskar tidsödande tolkningsdiskussioner med kom- munerna. Även byggkostnaderna kan minska. Dels genom att risken för kompletteringsbehov som innebär kostnader för byggherren i ett sent skede minskar. Dels genom att varje enskilt projekt inte behö- ver anpassas till följd av att olika tolkningar görs vid prövningen av bygglov och bedömning av startbesked. Det gynnar upprepning, lärande och skalfördelar och kan ge förutsättningar för produktivi- tetsförbättringar, som kan innebära att kostnadsutvecklingen dämpas.