sou · H6B366 · 2019-01-01 00:00:00 — Ett mer konkurrenskraftigt system för stöd vid korttidsarbete Delbetänkande av Utredningen om ett mer konkurrenskraftigt system för stöd vid korttidsarbete SOU och Ds kan köpas från Juridiks kundservice. Beställningsadress: Juridik, Kundservice, 106 47 Ordertelefon: Webbadress: /offentligapublikationer För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på /remisser Layout: Kommittéservice, Tryck: , 2018 Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att dels analysera om och i så fall hur systemet med statligt stöd vid korttidsarbete kan göras mer konkurrenskraftigt, dels överväga om det finns behov av att koppla ihop systemet med åtgärder för bl.a. validering, utbildning eller annan kompetensutveckling. Som särskild utredare förordnades och som huvudsekreterare . förordnades som sekreterare i utredningen fr.o.m. . Som experter i utredningen förordnades , , , , , inom industrin, , Teknikföretagen, , , samt , Arbetsförmedlingen. Uppdraget ska enligt direktiven redovisas i två delar. Utredaren överlämnar här sitt delbetänkande Ett mer konkurrenskraftigt system för stöd vid korttidsarbete (SOU 2018:66). 1.1Förslag till lag om ändring i lagen (2013:948) om stöd 1.2Förslag till förordning om ändring i förordningen (2013:1010) om stöd vid korttidsarbete................................ Uppdraget och dess genomförande.............................. Införandet av stöd vid korttidsarbete.................................... Regeringen aktiverar systemet ............................................... Förutsättningar för stöd......................................................... Fördelning av kostnader......................................................... Korttidsarbete under finanskrisen ......................................... System i andra länder ................................................ Analys och problembild .............................................. 6.2Jämförelse mellan det svenska systemet och system i några andra länder................................................................. 6.3Hur kan det svenska stödet göras mer 6.4Stöd vid korttidsarbete – några tidigare rapporter Överväganden och förslag ........................................... Ett nytt stöd vid korttidsarbete införs.................................. Förutsättningar för stöd......................................................... Stöd i centrala och lokala kollektivavtal................................ 7.7Konsekvenser av att det finns två sätt att aktivera Om ersättningar från trygghetssystemen.............................. Förslagets förenlighet med om statsstöd .......... Ekonomiska konsekvenser av förslaget................................. Konsekvenser för företagen ................................................... Konsekvenser för arbetstagare............................................... Konsekvenser för kommuner................................................. Konsekvenser för jämställdhet............................................... Konsekvenser för brottslighet ............................................... Konsekvenser för domstolarna .............................................. 9.1Förslaget till lag om ändring i lagen (2013:948) om stöd 10 Utredningens fortsatta arbete ................................... Bilaga 1 Kommittédirektiv 2018:5 ............................................. Mitt uppdrag har varit att utreda om och i så fall hur det svenska systemet med statligt stöd vid korttidsarbete kan göras mer konkurrenskraftigt. Motivet till uppdraget är enligt direktiven att långsiktigt stärka konkurrenskraft och svensk industri samt värna sysselsättningen i hela landet både i hög- och lågkonjunktur. I uppdraget ingår även att analysera behovet av validering och kompetensutveckling kopplat till ett system för stöd vid korttidsarbete. Dessa frågor kommer att behandlas i utredningens fortsatta arbete . Som riktlinjer för utredningen gäller att systemet inte ska motverka strukturomvandling i ekonomin. Riskerna för överutnyttjande och dödviktseffekter ska vara så låga som möjligt. Förslaget ska beakta den svenska arbetsmarknadsmodellen och parternas roll vid reglering av anställningsvillkor samt förhållandet till arbetstidsregler och arbetsrätt. Reglerna ska vara förenliga med . Det nuvarande systemet för statligt stöd vid korttidstidsarbete trädde i kraft . Syftet var att kunna stödja sysselsättningen och dämpa arbetslösheten i synnerligen djupa lågkonjunkturer. Bakgrunden var de erfarenheter som fanns från lågkonjunkturen efter finanskrisen , då system för stöd vid korttidsarbete tillämpades i flera andra länder. Stöd vid korttidsarbete, som innebär en minskning av arbetstid och löner , får enligt gällande regler endast lämnas om det råder en synnerligen djup lågkonjunktur eller är sannolikt att en sådan är nära förestående. Ett ytterligare villkor är att stödet inte ska hindra en samhällsekonomiskt önskvärd strukturomvandling eller medföra andra nackdelar. Stödet aktiveras genom att regeringen meddelar föreskrifter för en stödperiod . Företagen ansöker hos om stöd som lämnas enligt tre fasta nivåer för arbetstids- och löneminskning. Stödet har inte tillämpats. Utgångspunkten för bedömningen av det nuvarande systemets konkurrenskraft och behovet av förändringar har varit en jämförelse med system för korttidsarbete i några andra länder. Jämförelsen visar på stora skillnader när det gäller systemens utformning, flexibilitet och tillgänglighet. Jag bedömer att den viktigaste skillnaden handlar om att stöden i andra länder är permanenta, medan det svenska stödet endast kan aktiveras vid mycket djupa ekonomiska kriser. Det är i denna skillnad som frågan om konkurrenskraften eller konkurrensneutralitet mellan systemen blir tydligast. Från ett industri- och företagsperspektiv är stöden i länder som , eller mer förmånliga än i , vilket ger företagen bättre omställningsförmåga i konjunktursvängningar eller vid andra händelser som tillfälligt skapar störningar i företagens ekonomi och produktion. I erbjuds ingen sådan möjlighet till flexibilitet . Jag har haft som övergripande målbild att lägga förslag som innebär att det svenska systemet för stöd vid korttidsarbete blir mer konkurrensneutralt i förhållande till viktiga konkurrentländer. Förslaget tar sin utgångspunkt i det nuvarande systemet och innebär att ett nytt kompletterande stöd vid korttidsarbete införs. Det nya stödet ska kunna sökas av företag som på grund av tillfälliga men allvarliga ekonomiska svårigheter behöver minska arbetstid och lönekostnader i företaget. I stället för att tvingas säga upp personal kan företagen genom stödet behålla viktig arbetskraft och snabbt kunna öka produktionen när läget förbättrats igen. viktiga arbetstillfällen värnas och konkurrenskraften stärkas inom svenskt näringsliv och produktion. I det följande presenteras förslagen i korthet. Ett nytt stöd vid korttidsarbete Ett nytt stöd vid korttidsarbete införs som ett komplement till det befintliga stödet. Det nya stödet ska kunna utgå till företag som på grund av tillfälliga ekonomiska svårigheter behöver införa korttidsarbete. För det nya stödet ska samma fasta nivåer för arbetstids- och löneminskning gälla som i nuvarande system. Det innebär att arbetstidsminskningen ska uppgå till 20, av ordinarie arbetstid och att löneminskningen för motsvarande nivåer uppgår till 12, av ordinarie lön. Statens andel av kostnaderna uppgår för varje steg till en tredjedel. Någon möjlighet att göra avsteg från de fasta nivåerna finns ej. Som förutsättningar och villkor för stöd ska gälla att de ekonomiska problemen är tillfälliga och allvarliga och att de inte kunnat förutses eller undvikas. Arbetsgivaren ska också ha uttömt andra åtgärder i företaget. Stöd ska inte kunna utgå till företag som befinner sig i ekonomiska svårigheter eller är föremål för rekonstruktion. Stödperioden för det nya stödet ska begränsas med möjlighet till förlängning . Bakgrunden är bedömningen att stödperioden för det nya stödet bör vara betydligt kortare än för det nuvarande stödet vid djupare ekonomiska kriser. En kortare stödperiod bidrar till att minska risken för att stödet används av företag i verksamheter som har strukturella snarare än tillfälliga problem. En karensperiod föreslås gälla för stödet. Stöd i centrala och lokala kollektivavtal Som huvudregel ska gälla att tillämpningen av korttidsarbete har stöd i centralt och lokalt kollektivavtal. För arbetsgivare som inte är bundna av kollektivavtal ska kravet på skriftligt avtal med av arbetstagarna på en driftenhet gälla även avseende det nya stödet. Reglerna blir därmed desamma som i nuvarande system, vilket säkerställer att arbetsmarknadens parter får ett inflytande över hur korttidsarbete tillämpas. Utgångspunkten har varit att det nya stödet ska administreras på i princip samma sätt som det nuvarande stödet vad gäller ansökning om preliminärt stöd och därefter avstämning och slutligt beslut om stöd. För det nya stödet tillkommer ett moment som innebär att en prövning ska göras av om förutsättningarna för stöd är uppfyllda. Denna prövning föreslås utföras av medan ansvarar för övriga beslut och utbetalning av stöd. För att underlätta företagens kontakter med myndigheterna bör en gemensam e-tjänst eller plattform för stödet utvecklas. Bra och tydlig information om stödet och villkor och ansökningshandlingar bör göras lätt tillgängligt för företag och arbetstagare. Det nya stödet bedöms innebära ökade kostnader för staten. Kostnaderna bedöms bli lägre och i perioder av ett gott konjunkturläge. Hanteringen av det nya stödet bedöms medföra relativt begränsade administrativa kostnader. Den slutliga utformningen av ett förändrat system kommer att föreslås i utredningens slutbetänkande . Det nya stödet föreslås träda i kraft . The inquiry has been commissioned to analyse and submit proposals on how the current Swedish scheme for short-time work allowance could be made more competitive in order to strengthen the competitiveness of and Swedish industry and to preserve employment throughout the country over business cycles. Another part of the inquiry is to analyse how measures such as validation and training could be combined with a short-time work scheme. This part will be considered in the next phase of the inquiry. A short-time work allowance system was introduced in in 2014, some years after the financial crisis in 2008. Under current law, support to short-time work can only be activated in a particularly deep recession of the economy, or if such a recession is imminent. Another requirement is that the activation of the support scheme is not considered to impede structural change in the economy. The support scheme has not yet been implemented. In order to assess the competitiveness of the Swedish scheme, a comparison has been made with short-time work schemes in some other countries in Europe, e.g. , and . The comparison shows that the support schemes in these countries are permanent schemes that are more flexible and more accessible than the present scheme in . These differences are considered to be a disadvantage for firms operating in . The overall objective of the inquiry has been to propose changes that will make the current Swedish scheme for short-time work allowance more competitive or comparable to those in other countries. The inquiry proposes a new allowance within the current system to firms implementing short-time work due to economic reasons. To be eligible for the new support firms have to prove temporary but considerable economic difficulties due to unforeseen and unavoidable events. Firms also have to show that all other possibilities to adjust the work force have been exhausted. Another requirement for support is an agreement between the social partners on how to implement short-time work at the firm or site level. The maximum duration for the new allowance will be a period of six months, that can be extended up to three months. The terms for working time reductions and contributions will be the same as in the present scheme. The inquiry will present a final report in . 1.1Förslag till lag om ändring i lagen (2013:948) om stöd vid korttidsarbete Härigenom förskrivs i fråga om lagen (2013:948) om stöd vid korttidsarbete dels att 4, 6–8, 18, 37 och 38 §§, ska ha följande lydelse, dels att rubriken närmast före 5 § ska lyda ”Stöd vid synnerligen djup lågkonjunktur”. dels att det ska införas tre nya paragrafer, 5 a, 5 b och 7 a §§, och närmast före 5 a § en ny rubrik av följande lydelse. Vid tillämpning av denna lag ska följande gälla: 1.Ordinarie arbetstid är den tid som en arbetstagare skulle ha arbetat, om han eller hon inte hade deltagit i korttidsarbete. Vid beräkning av den ordinarie arbetstiden ska det bortses från frånvaro. 2.Ordinarie lön är den regelmässigt utgående kontanta lön som arbetstagaren skulle ha haft under stödmånaden om han eller hon inte hade deltagit i korttidsarbete. I den ordinarie lönen ingår dock inte löneökningar som avser tid efter jämförelsemånaden. Inte heller ingår lön till den del som den överstiger det belopp som regeringen bestämmer. Vid beräkning av den ordinarie lönen ska det bortses från frånvaro. Om arbetstagaren har deltagit i korttidsarbete under endast en del av stödmånaden, utgör den ordinarie lönen motsvarande del. Korttidsarbete är arbete där Korttidsarbete är arbete där arbetstiden är kortare än den arbetstiden är kortare än den ordinarie arbetstiden, eller där ordinarie arbetstiden, eller där partiell arbetsbefrielse införs med partiell arbetsbefrielse införs med stöd av ett centralt kollektivavtal stöd av ett centralt kollektivavtal anledning av en synnerligen djup lönen därför är lägre än den ordi- lågkonjunktur och lönen därför är lägre än den ordinarie lönen. 4.Stödperiod är den tidsperiod när stöd vid korttidsarbete ska lämnas enligt 5–8 §§. 5.Stödmånad är den kalendermånad som arbetsgivaren begär preliminärt stöd för. kalendermånad som infaller tre månader före den månad då månader före den månad då regeringen föreskriver att stöd vid enligt 5 §. 5 § eller, då beslut om godkännande enligt 5 a §, den kalendermånad som infaller tre månader före den kalendermånad då beslutet fattades. Stöd till en enskild arbetsgivare Stöd får lämnas till en enskild arbetsgivare efter godkännande från . Ett sådant godkännande får lämnas om 1. arbetsgivaren har fått tillfälliga och allvarliga ekonomiska svårigheter till följd av lägre efterfrågan, störningar i leveranser eller något annat liknande förhållande, 2. de ekonomiska svårigheterna inte rimligen hade bort förutses eller kunnat undvikas genom omställning av produktion eller någon annan motsvarande åtgärd, och 3. arbetsgivaren har använt sig av andra tillgängliga åtgärder för att minska kostnaden för arbetskraft, såsom uppsägning av personal som inte är tillsvidareanställd, för att undvika att korttidsarbete behöver tillämpas. Ett godkännande enligt 5 a § får inte lämnas om arbetsgivaren för ansökan om godkännande är 1. skyldig att upprätta en kontrollbalansräkning av sådant slag som anges i 25 kap. 13 § aktiebolagslagen (2005:551), 2. föremål för företagsrekonstruktion av sådant slag som anges i lagen (1996:764) om företagsrekonstruktion, eller 3. på obestånd. Föreskrifter enligt 5 § ska avse av tolv kalendermånader. En arbetsgivare som fått ett godkännande enligt 5 a § får ansöka om preliminärt stöd enligt 18 § för en period som inte överstiger sex på varandra följande kalendermånader. När en sådan tidsperiod som avses i 6 § första stycket eller 7 § har löpt ut, får föreskrifter enligt 5 § avse en tidsperiod som infaller tidigast 24 kalendermånader från den tidpunkt när tidsperioden löpt ut.När en sådan tidsperiod som avses i 6 § första stycket, 6 § andra stycket, 7 § eller 7 a § har löpt ut får ett beslut om godkännande enligt 5 a § fattas tidigast 24 kalendermånader från den tidpunkt när tidsperioden löpt ut. Om förutsättningarna i 5 § Om förutsättningarna i 5 andra stycket är uppfyllda får andra stycket är uppfyllda får den tidsperiod som anges i 6 § den tidsperiod som anges i 6 förlängas en gång med tolv första stycket förlängas en gång med tolv kalendermånader. Föreskrifter om förlängning får meddelas tidigast sex kalendermånader efter det att föreskrifter enligt 5 § meddelades. Om de ekonomiska svårigheter som avses i 5 a § andra stycket 1 förväntas kvarstå när den tidsperiod som anges i 6 § andra stycket löpt ut får den förlängas en gång med tre kalendermånader. En ansökan om förlängning ska ha kommit in till senast fyra kalendermånader efter det att den period om sex kalendermånader som följer av 6 § andra stycket inletts. I annat fall får inte förlängning medges. När en sådan tidsperiod som avses i 6 eller 7 § har löpt ut, får föreskrifter enligt 5 § avse en tidsperiod som infaller tidigast 24 kalendermånader från den tidpunkt när tidsperioden löpt ut. En ansökan om preliminärt stöd ska ha kommit in till inom två kalendermånader från utgången av stödmånaden. I annat fall får stöd inte lämnas för stödmånaden. Vid stöd efter godkännande enligt 5 a § ska den första stödmånaden infalla senast efter godkännandet. I annat fall får stöd inte lämnas. Frågor enligt denna lag, utom frågor som avses i 5–8 §§, prövas av . Frågor som avses i 5 a §, 5 b §, 6 § andra stycket, 7 a § och 8 § andra stycket, prövas av Tillväxt- enligt 5 a § skyndsamt. Beslut enligt denna lag över- Beslut enligt denna lag över- klagas till allmän förvaltnings- klagas till allmän förvaltnings- vid överklagande till kammar- vid överklagande till kammar- Beslut enligt 5–8 §§ Beslut enligt 5 §, 6 § första beslut om sådant anstånd som stycket, 7 § och 8 § första stycket avses i 63 kap. 23 § skatteför- samt beslut om sådant anstånd farandelagen (2011:1244) som avses i 63 kap. 23 § skatte- dock inte överklagas. förfarandelagen (2011:1244) får dock inte överklagas. Denna lag träder i kraft . 1.2Förslag till förordning om ändring i förordningen (2013:1010) om stöd vid korttidsarbete Härigenom förskrivs i fråga om förordningen (2013:1010) om stöd vid korttidsarbete dels att 4 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas två nya paragrafer, 1 a och 1 b §§, och närmast före 1 a § en ny rubrik av följande lydelse. Ansökan om godkännande och En ansökan om godkännande enligt 5 a § lagen (2013:948) om stöd vid korttidsarbete ska innehålla 1. den ansökande arbetsgivaren, väntas beröras av korttidsarbete, 4. när de ekonomiska svårig- heterna bedöms upphöra, och tagits för att minska kostnaden för En ansökan om förlängning av (2013:948) om stöd vid korttids- arbete ska innehålla uppgifter om 1. den ansökande arbetsgivaren, väntas beröras av korttidsarbete, och 3.när de ekonomiska svårigheterna bedöms upphöra. Det gränsbelopp som avses i Det gränsbelopp som avses i 4 § 2 lagen (2013:948) om stöd 4 § 2 lagen (2013:948) om stöd vid korttidsarbete ska vara vid korttidsarbete ska vara Denna förordning träder i kraft . 2Uppdraget och dess genomförande Mitt uppdrag har varit att analysera och lämna förslag på om och i så fall hur det svenska systemet med statligt stöd vid korttidsarbete kan göras mer konkurrenskraftigt. Som grund för detta ska enligt direktiven en kartläggning göras av liknande system i andra länder. I uppdraget ingår även att analysera om det finns behov av att koppla ihop systemet med åtgärder som t.ex. validering, utbildning eller annan kompetensutveckling och i så fall föreslå sådana förändringar. Om det krävs förändringar i lag eller förordning för att genomföra förslagen ska utredaren lämna sådana författningsförslag. Motivet till uppdraget är enligt direktivet att långsiktigt stärka konkurrenskraft och svensk industri samt värna sysselsättningen i hela landet både i hög- och lågkonjunktur. Som utgångspunkter för utredningen gäller att ett system inte ska motverka strukturomvandling i ekonomin. Riskerna för överutnyttjande och dödviktseffekter ska vara så låga som möjligt. Förslaget ska beakta den svenska arbetsmarknadsmodellen och parternas roll vid reglering av anställningsvillkor samt förhållandet till arbetstidsregler och arbetsrätt. Reglerna ska vara förenliga med . Jag har i enlighet med direktiven valt att i utredningens första fas inrikta arbetet på frågan om behovet att göra det svenska systemet med statligt stöd vid korttidsarbete mer konkurrenskraftigt. Uppdraget och dess genomförande av åtgärder som gäller validering, utbildning eller annan kompetensutveckling kommer i enlighet med direktivet att behandlas i utredningens fortsatta arbete . Som stöd för utredningens arbete har en expertgrupp utsetts med representanter från arbetsmarknadens parter, relevanta myndigheter samt representanter från berörda departement. Expertgruppen har haft fyra möten . Jag har därutöver haft samråd med representanter från centrala arbetsgivarorganisationer och fackliga organisationer inom ramen för en referensgrupp. Samråd har även skett med företrädare för myndigheter, departement, företag och parter. Dessutom har synpunkter inhämtats från det lokala näringslivet på ett antal orter i landet. Samråd har i enlighet med direktiven skett med utredningen om trygghet och utveckling i anställningen vad gäller arbetstid och ledighet (dir. 2017:56). Inför höstens arbete kommer synpunkter att inhämtas från Valideringsdelegationen (dir. 2015:120) i frågor som rör validering. Den relativt korta utredningstiden fram till delbetänkandet har krävt ett starkt fokus i arbetet. Av det skälet är analysen av andra länder begränsade till fyra länder i , men i det sammanhanget ska beaktas att de valda länderna i hög grad är signifikativa för de system som finns i större delen av och därmed i de för viktigaste konkurrentländerna. Trots den korta utredningstiden kan jag konstatera att det funnits en bred samsyn när det gäller problembilden. För utredningsarbetets genomförande har det varit viktigt att arbetsmarknadens parter varit delaktiga i arbetet dels utifrån deras sakkunskap, dels för att ett fungerande system för korttidsarbete behöver parternas acceptans. Därmed tillgodoses direktivets riktlinje om att beakta den svenska arbetsmarknadsmodellen och parternas reglering av anställningsvillkor, arbetstid och arbetsrätt. 3.1Införandet av stöd vid korttidsarbete Den nuvarande regleringen av stöd vid korttidsarbete trädde i kraft . Syftet var att kunna stödja sysselsättningen och dämpa arbetslösheten i synnerligen djupa lågkonjunkturer. Bakgrunden var de erfarenheter som fanns från lågkonjunkturen efter den s.k. finanskrisen . System för korttidsarbete hade då tillämpats i flera andra länder och utvärderingar av dessa talade för att de haft positiva effekter på sysselsättningen under krisen. Genom att efter finanskrisen haft en god ekonomisk tillväxt har reglerna för statligt stöd vid korttidsarbete aldrig tillämpats. Enligt lagen (2013:948) om stöd vid korttidsarbete får stöd endast lämnas om det råder en synnerligen djup lågkonjunktur eller är sannolikt att en sådan är nära förestående och om stödet inte i beaktansvärd omfattning bedöms hindra en samhällsekonomiskt önskvärd strukturomvandling eller medföra andra betydande samhällsekonomiska nackdelar (5 §). Stödet aktiveras genom att regeringen meddelar föreskrifter. Stödperioden kan som längst uppgå till , därefter måste förflyta innan beslut om en ny stödperiod kan fattas (6-8 §). Syftet med dessa villkor är att begränsa de samhällsekonomiskt oönskade effekterna av stödet (prop. 2013/14:1, s. 342 ff.) I propositionen förs bl.a. resonemang om effekter på lönebildningen som kan leda till en högre jämviktsarbetslöshet, undanträngningseffekter som uppstår när arbetstillfällen bevaras i lågproduktiva företag samt