sou · H7B366 · 2019-12-18 00:00:00 — I strategin konstaterades att regleringen behövde ses över och ytterligare finan- siering tillkomma för att vattenmyndigheterna skulle kunna utforma operativ övervakning och övervakning av skyddade områden för dricksvatten. Myndigheterna menade att det är rimligt att vatten- användarna står för genomförande och kostnader för den övervakning som föranleds av att vattnet är påverkat kvantitativt eller kvalitativt. Detta skulle stämma överens med principen att förorenaren/använ- daren betalar och med kraven på kostnadstäckning enligt ramdirek- tivet för vatten. För mindre verksamheter, till exempel enskilda avlopp, mindre dricksvattentäkter och diffusa källor, menade vatten- myndigheterna att det vore mer lämpligt att utreda möjligheten att använda vattenavgifter för att uppnå full kostnadstäckning. 2010/11:1 utg.omr. 14Vattenmyndigheterna i samverkan (2013). Behov av långsiktig finansiering (2014) Den parlamentariska kommittén Miljömålsberedningen har i upp- drag att lämna förslag till regeringen om hur miljökvalitetsmålen och generationsmålet kan nås. I delbetänkande15 konstaterade kommittén att en höj- ning av anslagsnivån för åtgärder i vattenmiljö skulle kräva omprio- riteringar från andra miljöområden och att det därför behövdes alter- nativ till anslagsfinansiering för att öka resurserna till åtgärdsarbetet. Miljömålsberedningen konstaterade att ekonomiska styrmedel för vattenanvändning och påverkan på vatten hade varit föremål för många utredningar , vilket resulterat i ett stort antal för- slag. Kommittén lyfte också fram att det, förutom att öka resurserna till åtgärdsarbetet, var viktigt att finansieringen blir mer långsiktig eftersom åtgärderna ofta innebär fleråriga åtaganden. Miljömålsberedningen menade att bristen på långsiktig finansie- ring av åtgärdsarbete i havs- och vattenmiljön var ett hinder för att åstadkomma åtgärder som ger tydlig effekt i miljön. För sådana fall där det inte finns någon aktör att rikta styrmedel mot behöver det allmänna (staten) ofta skapa incitament i form av bidrag eller andra typer av styrmedel för att åtgärderna ska komma till stånd. Bygde- och fiskeavgifter och prövnings- och tillsynsavgifter (2014) såg över reglerna om vattenverk- samhet i och lagen med särskilda bestämmelser om vattenverksamhet. I sitt slutbetänkande16 föreslog utredningen bland annat att de särskilda bygde- och fiskeavgifterna skulle utgå. Avgif- terna uppfyllde inte regeringsformens krav som sådana avgifter saknades för miljöfarlig verksamhet och skillnaden var omoti- verad. Utredningen föreslog vidare att bestämmelserna i 11 kapitlet 8§ om kompensationsåtgärder för fisket skulle upphöra att gälla. Kompensation för de skador en verksamhet orsakar skulle enligt förslaget i stället omfattas av prövningen enligt 2 kapitlet , på samma sätt som gäller för miljöfarlig verksamhet. Utredningen föreslog vidare, i syfte att åstadkomma ett mer en- hetligt system, att prövnings- och tillsynsavgifterna för vattenverk- samhet skulle utformas på samma sätt som för miljöfarlig verksam- het. I stället för avgift för prövning och debitering för utövad tillsyn, skulle enligt förslaget en årlig tillsynsavgift utgå på samma sätt som för miljöfarlig verksamhet. Finansiering av miljömyndigheter (2015) föreslog i sitt slutbetänkande17 bland annat att inomstatliga bidrag mellan till exempel och länsstyrelserna i stället skulle tilldelas respektive länsstyrelse i form av direkta anslag/anslagsposter. Utredningen konstaterade att de inomstatliga bidragen huvudsakligen betalades ut från sakanslag. Utredningen menade att i den mån uppgifterna vid länsstyrelserna eller någon annan bidragsmottagande myndighet skulle utföras med egen personal borde medlen föras upp på länsstyrelsernas/myndig- hetens förvaltningsanslag. Utredningen föreslog att olika myndig- heters ansvar att betala ut beloppsbestämda statsbidrag till olika mottagare borde övergå till Kammarkollegiet. Utredningen gjorde bedömningen att regeringens finansiella styrning enligt den modell med inomstatliga bidrag som regeringen tillämpar inom miljöpoliti- ken medför att statliga medel inte används effektivt och med god hushållning. Vattenkontrollavgift (2015) Havs- och vattenmyndigheten fick 2014 i uppdrag av regeringen att analysera och föreslå hur verksamhetsutövares egenkontroll av vattenrecipienter skulle kunna samordnas bättre med den regionala och nationella miljöövervakningen. Havs- och vattenmyndigheten föreslog bland annat att regeringen skulle tillsätta en utredning för att se över möjligheterna att använda en vattenkontrollavgift för att finansiera kontroll av uppfyllande av miljökvalitetsnormer för vat- ten. Bland annat såg myndigheten ett behov av att utreda om kost- nader för miljöövervakning bör bäras av någon annan än staten i enlighet med principen om att förorenaren ska betala och hur en sådan avgift i så fall skulle kunna konstrueras.18 Finansieringsmodeller inom dricksvattenområdet (2016) konstaterade i sitt slutbetänkande19 att ut- redningens samlade förslag beräknades innebära vissa ökade kostna- der för staten, kommunerna och va-kollektivet. De tillkommande kostnaderna för statens vidgade uppgifter skulle lämpligen kunna finansieras genom de ökade skatteintäkter från ett tidigare förslag om ny punktskatt inom kemikalieområdet. Tillkommande kostna- der på nivå borde enligt utredaren i betydande utsträck- ning kunna täckas genom va-kollektivens avgiftsfinansiering. Finansiering av tillsyn (2017) I sitt betänkande20 konstaterade att kvali- teten på och omfattningen av tillsynen varierar mellan tillsynsmyn- digheterna. Utredningen bedömde att det finns en resursbrist inom miljötillsynen och att det torde vara samhällsekonomiskt motiverat att tillföra myndigheterna resurser som kunde möjliggöra en effektiv miljötillsyn. Utredningen menade att skillnader mellan myndighe- ternas kostnader och intäkter för miljötillsynen borde minska. Prin- cipen om att förorenaren betalar borde följas i högre grad för att finansiera tillsynskostnader. Utredningen betonade emellertid att prin- cipen om att en avgift ska följas av en motprestation måste respekteras. Utredningen bedömde vidare att finansieringen av länsstyrelser- nas tillsyn enligt borde ses över och tillföras medel som dels motsvarar de avgifter som tagits ut för tillsynen, dels täcker kost- nader för tillsyn som inte kan avgiftsfinansieras och kostnader för tillsynsvägledning. Vidare ansåg utredningen att de kommunala taxorna i högre grad borde vara utformade för att ge ökad kostnads- täckning. Utredningen betonade att vad som ligger till grund för till- synsavgifter måste bli mer transparent. 18Havs- och vattenmyndigheten (2015). Finansiering av dagvattenhantering (2017) I betänkande21 var en övergripande slutsats rörande dagvattenfrågorna att dessa frågor måste beaktas tidigt i planprocessen och med ett övergripande perspektiv för att få till stånd en förbättrad dagvattenhantering. Utredningen konstate- rade att ökade krav kommer att ställas på de allmänna va-anlägg- ningarna och att de allmänna va-anläggningarna måste ha en högre kapacitet för att leva upp till kravet på skälig nivå av säkerhet. Utredningen föreslog bland annat att finansieringsfrågan borde klargöras i en nationell strategi. Sänkt fastighetsskatt för vattenkraft (2017) Regeringen beslutade att tillkalla en parlamentariskt sammansatt kommission med uppdrag att lämna underlag till en bred politisk överenskommelse om den långsiktiga energipolitiken. I sitt betänkande22 föreslog att ska ha moderna miljökrav på svensk vattenkraft, men att prövningssyste- met bör utformas på ett sätt som inte blir onödigt administrativt och ekonomiskt betungande för den enskilde i förhållande till den efter- strävade miljönyttan. Vidare föreslogs att fastighetsskatten på vatten- kraft skulle sänkas till samma nivå som för de flesta övriga elproduk- tionsanläggningar, det vill säga . Kommissionen föreslog att skatten borde sänkas stegvis med start . Sänkningen av fastighetsskatten föreslogs finansieras genom en höjning av energiskatten, undantaget elintensiv industri. Förslag om hållbara vattentjänster (2018) Utredningen om hållbara vattentjänster skulle bland annat föreslå kostnadseffektiva styrmedel som ökar åtgärdstakten för små avlopp och återvinning av näringsämnen. I sitt betänkande23 lämnade ut- redningen ett antal förslag för att dels göra det flexiblare för kom- munerna när de ska tillämpa 6 § vattentjänstlagen, dels minska demo- kratiunderskottet. När det gäller enskilda avlopp lämnade utred- ningen förslag med syftet att öka åtgärdstakten (fastighetsägarens egentillsyn måste öka, fastighetsägarens incitament för att göra åt- gärder måste stärkas och kommunens tillsynsarbete bli effektivare). När det gäller dagvatten och finansieringen av anpassningsåtgär- der för att klara skyfall kom utredningen fram till att det inte fanns något hinder mot att finansiera en viss överkapacitet med va-taxan. Utredaren menade att kostnader för att anpassa de allmänna va- anläggningarna så att de kan hantera ovanligt stora regnmängder fick anses vara en nödvändig kostnad i vattentjänstlagens mening. Utredningen konstaterade att frågan kring finansieringen också hade en fördelningspolitisk aspekt. Va-taxan beskrevs som en platt avgift som drabbar alla som ska betala va-avgift ungefär lika, inklu- sive juridiska personer, medan kommunalskatten bygger på procent av inkomst. Vattentjänstlagen ger också möjlighet för va-huvudmannen att fondera medel för framtida nyinvesteringar. Enligt utredningen användes fondering inte så ofta som den skulle kunna, till exempel för att få till stånd öppna dagvattenanläggningar. Delar av miljöövervakningen bör anslagsfinansieras (2019) lämnade i sitt betänkande24 förslag som rör miljöövervakning av bland annat vatten. Förslagen omfattade en av regeringen var fjärde år beslutad strategisk plan för miljööver- vakningen samt inrättandet av ett Miljöövervakningsråd vid Natur- vårdsverket. Utredningen förslog även att regeringen ska ange miljö- övervakning i instruktionerna för de myndigheter som bedriver sådan övervakning. Även ansvaret för de nationella datavärdarna bör tydliggöras i respektive myndighets instruktion och finansieras via ramanslag. Regeringen bör i respektive myndighets regleringsbrev ange att ett visst belopp bör användas till den verksamhet som be- drivs inom datavärdskapet. Länsstyrelsernas regionala miljöövervak- ning bör finansieras genom anslag. Statens utgifter för miljöövervakning inklusive närliggande verk- samheter beräknades till 2016. Vattenmyndig- heterna hade skattat kostnaderna för vattenrelaterad övervakning 2012 med anledning av rapporteringen till kommissionen i enlighet med ramdirektivet för vatten. Den totala kostnaden för övervakning av ytvatten och grundvatten skattades till knappt 165 miljoner kro- nor. Kostnaderna för den samordnade recipientkontrollen skattades till , nationell statlig miljöövervakning och kalkeffektsuppföljning cirka 28 miljoner kro- nor. Den regionala miljöövervakningen av vatten uppgick till och recipientkontrollen till . Kommunernas kostnader var . Vad gäller vatten konstaterar utredningen att det saknas överblick över den vattenrelaterade övervakningen som bedrivs av myndigheter. Länsstyrelserna får bidrag av för miljöövervakning. Statliga medel finansierar cirka 120 regionala miljöövervakningspro- gram inom sötvatten, grundvatten, samt kust- och havsövervakning. Utredningen har uppskattat att den utökade övervakning som behövs för grundvatten enligt vattenförvaltningsförordningen och miljökvalitetsmålen uppgår till . Skattningar saknas för övriga områden. Därutöver konstaterar utredningen att ansvarsfördelning inom staten är uppdelad på många myndigheter och finansieras från olika anslag inom olika utgiftsområden. Klimatsäkert vatten (2019) har låtit ta fram en rapport om klimatsäkert vatten.25 Rapporten presenterar två förslag som berör finansieringen av vatten- förvaltningen och vissa åtgärder: –dels bör man införa en ny avgift för uttag av vatten. Denna avgift ska helt eller delvis finansiera vattenmyndigheternas uppdrag i vattendistrikten. –dels bör man införa en ny klimatsäkringsavgift i va-taxan. Denna avgift ska finansiera kommunernas lösningar för skyfallsproble- matik. Priskänsligheten hos va-kollektivet är dock en utmaning. Vattenuttagsavgiften ska betalas av den som tar ut vatten till kom- munal vattenförsörjning eller till processindustri. Avgiften ska erläggas per volymmängd vatten som tas ut i det distrikt där uttaget sker. Den ska omfatta uttag av såväl yt- som grundvatten och både uttag som tillståndsprövas eller anmäls och redan tillståndsprövade 25Sydvatten AB (2019). eller anmälda uttag. Avgiften ska tillfalla vattenmyndigheten i det distrikt där uttaget sker. Den ska användas dels för löpande verk- samhet, dels för åtgärder och aktiviteter för att gynna en hållbar vattenanvändning med hänsyn till behov och tillgångar. Enligt rapporten skulle en avgift på exempelvis per kubik- meter ge från hushåll och industri. För ett medelhushåll uppskattas att kostnaden skulle bli extra i va-avgift . Enligt rapporten avser man att söka möjlig- heter att tydliggöra exempelvis vattenuttagsavgiftens konstruktion. Rapporten konstaterar även att det saknas ett ekonomiskt värde på vatten. Ett ekonomiskt värde på vatten skulle förutom att tillföra nya pengar även skapa andra värden och drivkrafter kring hur sam- hällets aktörer ser på vatten. Bland annat skulle det ge bättre förut- sättningar för kontroll av vattenflöden och öka investeringsviljan från den privata sektorn. uppges vara det enda landet inom EU som inte har ett pris på vattenuttag. Myndigheter som berörs av vattenförvaltning I denna bilaga görs en genomgång av myndigheter utöver Havs- och vattenmyndigheten, geologiska undersökning, och länsstyrelserna som kan beröras av vattenförvaltningen på något sätt, antingen som åtgärdsmyndigheter, det vill säga myndigheter som om- fattas av åtgärder i åtgärdsprogrammen för innevarande eller tidigare förvaltningsperiod, eller på annat sätt. är förvaltningsmyndighet för frågor om byggd miljö, hus- hållning med mark- och vattenområden, fysisk planering, byggande och förvaltning av bebyggelse, boende och bostadsfinansiering. Bo- verket ska bland annat verka för en hållbar utveckling med utgångs- punkt i den sociala, ekologiska och ekonomiska dimensionen. ska inom sitt verksamhetsområde verka för att det gene- rationsmål för miljöarbetet och de miljökvalitetsmål som har fastställt nås och vid behov föreslå åtgärder för miljöarbetets utveckling, och samordna uppföljning, utvärdering och rapportering i fråga om miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö.1 1Förordning (2012:546) med instruktion för . Försvarsinspektören för hälsa och miljö, FIHM Försvarsinspektören för hälsa och miljö (FIHM) är en del av För- svarsmakten. Inspektören kontrollerar att Försvarsmakten följer lagar och andra föreskrifter som gäller miljö- och hälsoskydd, livs- medelssäkerhet, djurskydd, djurhälsovård, djursjukvård, hälso- och sjukvård samt smittskydd. Försvarsinspektören utses av regeringen.2 har som förvaltningsmyndighet inom jord- bruksområdet, fiskeområdet och därtill knuten landsbygdsutveck- ling till uppgift att arbeta för en hållbar utveckling, ett gott djur- skydd, ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv i hela landet och en livsmedelsproduktion till nytta för konsumenterna. Jordbruks- verket ska bland annat ha det övergripande ansvaret för att genom- föra EU:s gemensamma jordbrukspolitik och landsbygds- program. Myndigheten ska bland annat verka för att det generationsmål för miljöarbetet och de miljökvalitetsmål som har fastställt nås och vid behov föreslå åtgärder för miljöarbetets utveckling, sam- ordna uppföljning, utvärdering och rapportering i fråga om miljö- kvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap samt skapa förutsättningar för att ett rikt och varierat odlingslandskap upprätthålls, att den bio- logiska mångfalden främjas och att jordbrukets belastning på miljön blir så liten som möjligt.3 Kammarkollegiet har till uppgift att tillhandahålla service inom det stat- liga området, främst avseende ekonomi, juridik, kapitalförvaltning, riskhantering och administration. Kammarkollegiet har vidare upp- gifter avseende bland annat miljörätt.4 2Förordning (2007:1266) med instruktion för Försvarsmakten. 3Förordning (2009:1464) med instruktion för . 4Förordning (2007:824) med instruktion för Kammarkollegiet. Kemikalieinspektionen är förvaltningsmyndighet för ärenden om hälso- och miljörisker med kemiska produkter, biotekniska organismer och varor som har sådana egenskaper att de behöver regleras som kemiska produkter eller biotekniska organismer. Kemikalieinspek- tionen ska verka för att det generationsmål för miljöarbetet och de miljökvalitetsmål som har fastställt nås och ska vid behov föreslå åtgärder för miljöarbetets utveckling samt samordna upp- följning, utvärdering och rapportering i fråga om miljökvalitetsmålet Giftfri miljö.5 har som förvaltningsmyndighet för livsmedelsfrågor till uppgift att i konsumenternas intresse arbeta för säkra livsmedel, redlighet i livsmedelshanteringen och bra matvanor. Myndigheten ska bland annat ansvara för nationell samordning av dricksvatten- frågor, särskilt när det gäller anpassningar till klimatförändringar samt kris- och beredskapsplanering avseende dricksvattenförsörjning.6 ansvarar för kontroll och tillsyn av läkemedel, narkotika och vissa andra produkter som med hänsyn till egenskaper eller användning står läkemedel nära samt tillsyn av bland annat medi- cintekniska och kosmetiska produkter.7 Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) har ansvar för frågor om skydd mot olyckor, krisberedskap och civilt försvar. Ansvaret avser åtgärder före, under och efter en olycka, kris, krig 5Förordning (2009:947) med instruktion för Kemikalieinspektionen. 6Förordning (2009:1426) med instruktion för . 7Förordning (2007:1205) med instruktion för . eller krigsfara.8 MSB har utsetts till behörig myndighet för EU:s översvämningsdirektiv.9 I översvämningsdirektivet hänvisas till ram- direktivet för vatten. är förvaltningsmyndighet på miljöområdet i frågor om klimat och luft, mark, biologisk mångfald, förorenade områden, kretslopp och avfall, miljöövervakning samt miljöforskning. Natur- vårdsverket har en central roll i miljöarbetet och ska vara pådrivande, stödjande och samlande vid genomförandet av miljöpolitiken. Natur- vårdsverket ska verka för att det generationsmål för miljöarbetet och de miljökvalitetsmål som har fastställt nås och ska vid behov föreslå åtgärder för miljöarbetets utveckling. ska främja en hållbar utveckling med utgångspunkt i generationsmålet och miljökvalitetsmålen. Verket ska bland annat samverka med Havs- och vattenmyndigheten i frågor som har betydelse för havs- och vattenmiljön.10 () ansvarar för frågor om kulturarvet. Ansvaret omfattar i första hand frågor om kulturlandskap, kultur- miljöer, kulturföremål och museer. har till uppgift att med utgångspunkt i de nationella kulturpolitiska målen och de nationella målen för kulturmiljöarbetet vara pådrivande och stödjande inom sitt verksamhetsområde. RAÄ ska bland annat särskilt verka för ett hållbart samhälle med en mångfald av kulturmiljöer som bevaras, används och utvecklas samt för att kulturvärdena i bebyg- gelsen och i landskapet tas till vara samt bevaka kulturmiljöintresset vid samhällsplanering och byggande. Myndigheten ska verka för att det generationsmål för miljöarbetet och de miljökvalitetsmål som har fastställt nås och ska vid behov föreslå åtgärder för miljöarbetets utveckling.11 8Förordning (2008:1002) med instruktion för Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. 9Europaparlamentets och rådets direktiv /60/EG av om bedömning och hantering av översvämningsrisker. 10Förordning (2012:989) med instruktion för . 11Förordning (2014:1585) med instruktion för . är förvaltningsmyndighet för frågor om skogsbruket och har till uppgift att verka för att landets skogar sköts på ett sådant sätt att de skogspolitiska mål som beslutats av kan uppnås. Myndighetens lokala förankring är viktig. ska bland annat utöva tillsyn, ansvara för inventering, uppföljning och utvärde- ring av hur landets skogar sköts, bedriva rådgivning och information om hur landets skogar bör skötas, verka för att det generationsmål för miljöarbetet och de miljökvalitetsmål som har fast- ställt nås och vid behov föreslå åtgärder för miljöarbetets utveckling, samordna uppföljning, utvärdering och rapportering i fråga om miljökvalitetsmålet Levande skogar samt medverka i frågor om sam- hällsplanering för en hållbar utveckling och hushållning med natur- resurser.12 ska med utgångspunkt i ett trafikslagsövergripande per- spektiv bland annat ansvara för den långsiktiga infrastrukturplaner- ingen för vägtrafik, järnvägstrafik, sjöfart och luftfart samt för byg- gande och drift av statliga vägar och järnvägar. ska bland annat verka för att det generationsmål för miljöarbetet och de miljökvalitetsmål som har fastställt nås och ska vid behov föreslå åtgärder för miljöarbetets utveckling.13 Det finns även andra myndigheter som på olika sätt kan beröras av vattenförvaltningsarbetet. Inom exempelvis vattenkraftsområdet kan och nämnas. är förvalt- ningsmyndighet för frågor om tillförsel och användning av energi i samhället. ska verka för att förena ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet i energisystem 12Förordning (2009:1393) med instruktion för . 13Förordning (2010:185) med instruktion för . som är hållbara och kostnadseffektiva med en låg påverkan på hälsa, miljö och klimat.14 har till uppgift att på ett affärs- mässigt sätt förvalta, driva och utveckla ett kostnadseffektivt, drift- säkert och miljöanpassat kraftöverföringssystem, sälja överförings- kapacitet samt i övrigt bedriva verksamheter som är anknutna till kraftöverföringssystemet.15 Som andra exempel kan nämnas vars huvudupp- gifter är att i alla delar av landet främja hållbar näringslivsutveckling och hållbar regional tillväxt samt genomföra strukturfondsprogram. ska bland annat verka för att fler och växande företag utvecklas i alla delar av landet, att utvecklingskraft och tillväxtpoten- tial nyttjas och vidareutvecklas, för hållbara lösningar som ur ett miljö- och klimatperspektiv stöder utvecklingen av ett konkurrens- kraftigt näringsliv i alla delar av landet samt ansvara för samverkan och samordning inom turism.16 Ett annat exempel är Tillväxtanalys. Myndigheten för tillväxt- politiska utvärderingar och analyser har till uppgift att utveckla och tillhandahålla kvalificerade kunskapsunderlag för tillväxtpolitiken, genom att genomföra, främja och stödja framtagandet av utvärder- ingar och analyser. Myndighetens ansvar omfattar bland annat upp- följning och analys av näringslivets miljöarbete och hur arbetet med att nå miljökvalitetsmålen påverkar näringslivets utveckling.17 14Förordning (2014:520) med instruktion för . 15Förordning (2007:1119) med instruktion för . 16Förordning (2009:145) med instruktion för . 17Förordning (2016:1048) med instruktion för Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärder- ingar och analyser. I denna bilaga beskrivs vattenorganisationerna vattenförbund, vatten- vårdsförbund och vattenråd. De två förstnämnda organisationerna kan arbeta med samordnad recipientkontroll, medan vattenråd är lokalt samverkansorgan inom ett avrinningsområde utan närmare preciserade arbetsuppgifter. Recipientkontroll ingår som en del i verksamhetsutövares egen- kontroll. Recipientkontrollen innefattar verksamhetsutövarens skyl- dighet att undersöka hur verksamheten påverkar miljön i dess när- område. Det kan avse både luft, vatten och mark.