sou · H6B392 · 2019-01-01 00:00:00 — Radiosändare används även inom meteorologi, för att göra väder- observationer med hjälp av radar och satellit eller för att mäta tempera- tur, fuktighet och vind högre upp i atmosfären med radiosonderingar. Radiosonderingarna kan även involvera positionsbestämning med radar eller satelliter. Amatörradio finns i de flesta band och innefattar allt från tal- kommunikation i långvågs-banden till satellitkommunikation i GHz- banden. En radiotjänst i Internationella teleunionens radioreglemente (ITU-RR) definieras som en tjänst som involverar transmission, emission eller mottagning av radiovågor för specifika telekommu- nikationssyften. ITU-RR klassificerar radiotjänster enligt fyra para- metrar: länktyp, sändarens typ av täckning, om radioutrustningen är fast eller mobil, och användningsområde. 1.Länktyp: terrester (både sändare och mottagare befinner sig på marken) eller satellit (minst en av sändare eller mottagare befinner sig på en satellit). 2.Sändarens typ av täckning: över land (terrester), över hav (maritim) eller i luften (aeronautisk). 3.Fast eller mobil, det vill säga radiotjänsten betecknas som fast om både radiosändare och radiomottagare är stationär, till exempel fast monterad på en mast. 4.Användningsområde: kommunikation, rundradio, navigering, meteorologi, forskning, jordutforskning, standardfrekvens och tidssignal, astronomi, eller säkerhet. Om radiospektrum och radioteknik 3.5Olika användningar har olika behov Att kunna sända och ta emot radiosignaler är en förutsättning för radiokommunikation, radiobestämning och radiodetektion. För detta krävs möjlighet att kunna använda radiofrekvenser men efterfrågan utgörs inte (med ett fåtal undantag) av radiospektrum i sig. Detta faktum utgör en viktig grund för möjligheten att använda radio- spektrum effektivt och att möta många olika behov och intressen . Utöver ovanstående teknisk karaktäristik ställs olika krav på tjänsten utifrån verksamhetens behov vilket således påverkar radio- tillståndens utformning. Beroende på vad en radiosändare och/eller mottagare ska användas till uppkommer olika radiospektrumbehov som kan påverka funktio- nalitet och nätarkitektur. Dessa faktorer påverkar i hög utsträckning radiotillståndens utformning. Till exempel kan behoven skilja sig åt beroende på om sändaren och/eller mottagaren befinner sig på marken, i luften, på havet eller i rymden. Men de skiljer sig också åt om sändaren och eller mottagaren är fast installerade eller behöver vara mobila, om sändningarna måste göras med hög effekt eller om låg effekt är tillräcklig för funktionell användning. Behoven av spekt- rum är också olika om avstånden mellan sändare och mottagare är kort eller långt samt om sändningen sker från punkt till punkt eller från en sändare till många punkter. Hur stort område som en tjänst ska täckas är en viktig faktor vid be- dömningen av vilka frekvenser som är lämpligast att använda. Vissa frekvenser ger bättre yttäckning och genomträngningsförmåga. Men samma resultat kan ibland uppnås genom utbyggnad av fler stationer för utsändning. Ett tätare nät med högre frekvenser och låg sändar- effekt kan således uppnå samma funktionalitet som ett glest nät med lägre frekvenser och hög sändningseffekt. Om radiospektrum och radioteknik Frekvensområden under 1 GHz besitter mycket goda egenskaper rent vågutbredningsmässigt. En basstation i exempelvis 450 MHz- bandet kan täcka ett betydligt större område än en basstation som använder frekvenser kring . Enkelt uttryckt halveras radio- vågornas räckvidd när de sänds på jämfört med . Förutom frekvensen beror räckvidden också i stor utsträckning på masthöjd och på övriga lokala förutsättningar. Antalet basstationer som behövs för att täcka en given yta med en viss kapacitet kan vara ett mått för att påvisa möjligheten att åstadkomma täckning. För att uppnå samma yttäckning med i stället för be- hövs det, allt annat lika, fyra gånger så många basstationer. Det gör att frekvensområdena under 1 GHz är mycket eftertraktade för ex- empelvis att möjliggöra trådlös internet-användning i glesbygd då det kan vara svårt och kostsamt att etablera en stor mängd basstationer i terrängen. Vissa verksamheter och tjänster är i sig inte särskilt känsliga för kort- variga störningar, exempelvis sådan telemetri som inte är tidskritisk och som har en omsändningsfunktionalitet om en sändning skulle misslyckas. Ett exempel kan vara elmätaravläsning för debitering. Iandra fall är det verksamhetskritiskt att radiotjänsten fungerar utan avbrott. Detta gäller inte minst för användningar som är kritiska för skydd av liv och hälsa, men även tidskritiska tjänster som exempelvis styrning av industrier, länkar vid livesändningar av radio- och tv- innehåll, viss forskning under särskilda tidsperioder och så vidare. Radiodetektion har ofta ett behov av total avsaknad av andra radio- signaler i frekvensutrymmet än de avsedda, då data samlas in. Modern teknik är oftare mer robust mot störningar än äldre tek- nik. Äldre tekniker är ofta mer störningskänsliga och är i vissa fall anpassade för en radiomiljö utan radioanvändning i angränsande frekvensband (det vill säga tekniken tar även emot radiosignaler utanför det frekvensområde som omfattas av aktuellt radiosändar- tillstånd), och klarar därmed inte en tätare radiomiljö likt den vi har . Redundans liksom åtgärder i verksamheten såsom rätt val av teknik, val mellan trådlösa eller trådbundna system och så vidare kan Om radiospektrum och radioteknik också minska störningskänsligheten för verksamheten. Det är även en fråga om vilka krav som förenas med radiotillstånden gällande utrustningens förmåga att inte störa (emittera) eller ta emot signaler utanför sina tilldelade frekvensband. Det är inte bara annan radioutrustning som orsakar störningar. Även elektromagnetisk interferens () från exempelvis solcells- anläggningar eller kaffeapparater, kan orsaka störningar för radio- utrustning. Störningskänsligheten är således till en del oföränderlig, det vill säga beror på verksamhetens behov, och till en del variabel beroende på de tekniska och verksamhetsmässiga möjligheterna att minska störningskänsligheten hos radiosystemet och för verksam- heten. Viss verksamhet behöver överföra stora datamängder, exempelvis överföring av rörlig bild, medan annan radiokommunikation, till ex- empel telemetri, överför mycket små datamängder. Många samtidiga användare ackumulerar ofta databehovet och kräver därför högre kapacitet än få samtidiga användare. Förhållandet mellan kapacitets- behov och den frekvensmängd som behövs är inte synonymt, då radioteknik och nätens utformning påverkar hur mycket data som kan överföras per frekvensmängd. Radiotekniker och radionätsarkitektur är ständigt under utveckling för att kunna hantera ökade data- mängder. Mycket kapacitetskrävande tjänster behöver dock använda bredare och/eller fler frekvensområden för att fungera effektivt. 3.5.5Tidsbegränsad eller kontinuerlig användning Hur ofta och hur intensivt som radiosändningarna eller radiodetek- tionen sker påverkar spektrumbehovet. För vissa användningar måste radiosändningar ske mer eller mindre kontinuerligt. För många an- vändningar är dock radiosändningarna temporära eller sporadiska, de kan vara begränsade till en viss plats och/eller en viss tidpunkt. Tempo- rär eller sporadisk radioanvändning kan även vara mer eller mindre planerad eller möjlig att förutse behovet av. Några exempel är ljud- och bild-överföringar vid evenemang eller vid reportageproduktion av tv, där länkar sätts upp temporärt ifrån det område där arbetet sker Om radiospektrum och radioteknik för tillfället, särskilda planerade insatser för polisen vid exempelvis särskilda händelser eller statsbesök, samt en del av Försvarsmaktens radioanvändning i fredstid, vid exempelvis övningar. har beslutat att det ska finnas en sammanhållen grundläg- gande frekvensplan för landet.2 Frekvensplanen ska vara ett allmänt råd som ges ut av myndigheten på radioområdet. Post- och telestyrel- sens allmänna råd om den svenska frekvensplanen (PTSFS 2015:3) anger användningen av radiospektrum i . Den svenska fre- kvensplanen omfattar frekvenser upp till 3 000 GHz. Beskrivningen är avsedd att ge en översiktlig bild av frekvensanvändningen i , till ledning för nuvarande och framtida radioanvändare. Enligt artikel 1 och 5 i och rådets beslut nr 676/2002/EG av om ett regelverk för radiospektrum- politiken i Europeiska gemenskapen (radiospektrumbeslut) ska policy- strategier och villkor harmoniseras när det gäller tillgång till och effektiv användning av radiospektrum inom gemenskapen. Med stöd av radiospektrumbeslutet utfärdar Europeiska kommissionen löpande bindande genomförandebeslut om användning och villkor för av EU harmoniserade frekvensband. Enligt radiospektrumbeslutet ska medlemsstaterna offentliggöra sin nationella frekvensplan. I den svenska frekvensplanen införlivas relevanta överenskommelser i det internationella samarbete som bedriver inom ramen för EU, den Internationella teleunionen (ITU), och det europeiska samarbetsorganet för regleringsmyndigheter för post- och telekommunikation (CEPT). Frekvensplanen innehåller bandgränser och så kallade allokerade radiotjänster som anges i den internationella frekvensfördelningsplan som överenskommits inom ITU och återfinns i ITU:s Radioreglemente (ITU-RR). Den faktiska nationella frekvensanvändningen kan dock skilja sig från ITU-RR, så länge den nationella användningen inte stör grannländers radio- användning. I en stor andel av frekvensbanden är allokeringarna i ITU-RR formulerade så att flera olika radioanvändningar kan inrym- mas. Den svenska frekvensplanen anger även vilken radioanvändning 2002/03:110, bet. 2002/03:TU6, rskr. 2002/03:228. Om radiospektrum och radioteknik som i huvudsak finns i, eller är planerad för, respektive frekvensband i . Dagens frekvensplan visar att den nuvarande frekvensallokeringen är resultatet av en lång process från det att radiospektrum började regleras och är i många fall grundad på dåtidens behov och teknik. Nya användningar har tillkommit men i många fall har de nya användningarna fått ta ledigt utrymme i anspråk utan att den mest effektiva eller samhällsnyttiga allokeringen har fått styra. Historiskt sett har det varit möjligt att tilldela radiofrekvenstillstånd utan när- mare hänsyn till att användningen skulle vara särskilt effektiv. delades frekvenserna in i mindre frekvensområden med snäva tekniska regler, och dedikerades till en viss teknik och tjänst. När en ny tjänst eller en ny teknik uppstod, så avsattes ett nytt fre- kvensområde till denna teknik eller tjänst. Den svenska frekvens- planen är därför mycket fragmenterad. Eftersom antalet frekvenser är ändligt och teknik- och tjänsteutvecklingen omfattande, så räcker emellertid inte frekvenserna till för att kunna avsätta nya frekvens- områden till varje ny teknik och tjänst som uppstår. kan de nu avsatta frekvensområdena i praktiken ha en sparsam använd- ning. Tillvägagångssättet leder således till ett ineffektivt frekvens- utnyttjande, och hämmar teknikutvecklingen genom att gamla tekniker gynnas före nyutvecklade, eftersom nya tekniker och tjänster då inte kan få tillgång till lämpliga frekvenser i tillräcklig utsträckning. Konkurrensen mellan tjänster och mellan aktörer snedvrids. Därför införde EU bindande principer avseende teknik- och tjänsteneutralitet genom och rådets direktiv /21/EG om ett gemensamt regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kom- munikationstjänster (ramdirektiv). Genom ändringar i LEK infördes en huvudregel om teknik- och tjänsteneutralitet vid tilldel- ning av frekvenstillstånd. Alla former av teknik ska användas och alla typer av elektroniska kommunikationstjänster ska tillhandahållas i det frekvensband som förklaras vara tillgängligt. Skälen för denna huvudregel är att utpekandet av en viss teknik som regel innebär en inlåsning och begränsning som hindrar en effektiv frekvensanvänd- ning och utveckling av nya tjänster. Användare av frekvenser ska i hög grad själva bestämma formerna för sin användning utifrån den tek- niska utvecklingen och marknadssituationen. En hög grad av teknik- Om radiospektrum och radioteknik och tjänsteneutrala inslag i tillstånd skapar en mer flexibel marknads- situation, underlättar handel med tillstånd samt innebär ett minimum av administrativa kostnader.3 Även om frekvensplanen är föremål för kontinuerliga diskus- sioner och förändringar både internationellt och nationellt, så är det ofta i praktiken svårt att göra stora förändringar. De radioanvändare som redan har tillgång till frekvenser har starka incitament att skydda nuvarande allokeringar, oavsett om andra tjänster har större behov av frekvenser eller om samhällsnyttan skulle bli större med en annan allokering av frekvenserna. Om alla frekvenser däremot skulle alloke- ras och tilldelas , mot bakgrund av dagens efterfrågan på radio- användning, skulle frekvensplanen se helt annorlunda ut. Att ändra frekvensplanen så att den blir mindre fragmenterad och mer anpassad till nutida behov är emellertid en lång process. Om samhällsnyttan av spektrumanvändningen ska kunna maximeras behöver alla spektrumanvändningar på lång sikt placeras i eller flyttas till de frekvensområden som är mest fysikaliskt och samhälls- ekonomiskt lämpliga. Detta kan endast avgöras med hänsyn till spekt- rumplaneringen som helhet, och med en mycket lång tidshorisont. Långsiktighet och god planering är en förutsättning för att möjlig- göra åtgärder som på kort sikt skulle vara omöjliga eller alltför kost- samma för att vara samhällsekonomiskt effektiva. Ändringar kan få stora konsekvenser för utrustningstillverkare och användare av viss radioutrustning. Det behövs därför mycket god framförhållning för att göra förändringar i frekvensanvändningen, . Hänsyn måste också tas till den internationella användningen av radiofrekvenser och den framtida utvecklingen. En illustration av den svenska frekvensplanen finns på nästa sida. 2010/11:115, Bättre regler för elektroniska kommunikationer, s. 55 f. Om radiospektrum och radioteknik Figur 3.3 Illustration av den svenska frekvensplanen 6.117 115 112 110 3 kHz - VLF/LF 2194 5.2190 5.2173 2170 2160 AERONAUTICALMOBILE(R) MOBILE(*R) MOBILE(*R) MOBILE(*R) MOBILE(*R) MOBILE(DISTRESSANDCALLING) MOBILE(*R) MOBILE(*R) MOBILE(*) 300 kHz - MF 35.26 2.26 175.26 1.26 67.25 55.25 21.25 07.25 01.25 005.25 99.24 89.24 6.24 45.24 24 35.23 2.23 23 855.22 22 924.21 87.21 85.21 45.21 01.20 995.19 99.19 8.19 68.19 168.18 068.18 052.18 03.18 97.17 9.17 55.17 48.17 41.17 36.16 2.16 1.16 8.15 6.15 1.15 01.15 005.15 99.14 35.14 25.14 14 87.13 8.13 6.13 57.13 55.13 45.13 41.13 36.13 26.13 2.13 65.11 6.11 4.11 275.11 175.11 15.10 1.10 005.10 003.10 995.9 9.9 9.5 9.4 355.9 305.9 45.7 4.7 3.7 2.7 1.7 7 06.5 005.5 003.5 995.4 063.4 4 95.3 9.3 MOBILE(*) MOBILE(*) MOBILE(*) MOBILE(*) MOBILE(*) MOBILE(*) AERONAUTICALMOBILE(OR) Mobile(*R) AERONAUTICALMOBILE(R) Mobile(*) AERONAUTICALMOBILE(OR) AERONAUTICALMOBILE(R) AERONAUTICALMOBILE(OR) Mobile(*R) Mobile(*R) Mobile(*R) Mobile(*R) Mobile(*R) AERONAUTICALMOBILE(R) AERONAUTICALMOBILE(OR) AERONAUTICALMOBILE(R) AERONAUTICALMOBILE(OR) Mobile(*R) AERONAUTICALMOBILE(R) AERONAUTICALMOBILE(OR) AERONAUTICALMOBILE(R) MOBILE(*R) MOBILE(*R) AERONAUTICALMOBILE(OR) AERONAUTICALMOBILE(R) AERONAUTICALMOBILE(OR) AERONAUTICALMOBILE(R) MOBILE(*) MOBILE(*) Mobile(*) AERONAUTICALMOBILE(OR) AERONAUTICALMOBILE(R) MOBILE(*R) MOBILE(*R) AERONAUTICALMOBILE(OR) MOBILE(OR) MOBILE(*) AERONAUTICALMOBILE(R) MOBILE(*) MOBILE(*R) MOBILE(*R) AERONAUTICALMOBILE(OR) AERONAUTICALMOBILE(R) 037.162 012.162 988.161 963.161 838.156 813.156 787.156 762.156 563.156 488.156 154 153 05.150 9.149 148 146 144 65.143 6.143 138 825.137 175.137 025.137 137 02.40 986.39 5.39 39 Space(S.Oper-E) MOBILE(*) MOBILE(*) MobileSatellite(E-S) MOBILE(*) MOBILE(*) MobileSatellite(E-S) MOBILE(*) MobileSatellite(E-S) MARITIMEMOBILE(DISTRESSANDCALLING) MobileSatellite(E-S) MOBILE(*R) MOBILE(*R) MOBILE(*R) MOBILE(*) MOBILESATELLITE(E-S) MOBILE(*R) .MOB(E.SAT-S) MOBILE(*R) MOBILE(OR) MOBILE(R) AERONAUTICAL MOBILE(R) MOBILE(*) MOBILE(*) .OP.SP(ID) 2700 2690 2670 2655 2520 2500 5.2483 2450 2025 2010 1980 1970 1710 1700 1690 1675 1670 4.1668 1668 5.1660 1660 5.1626 8.1613 6.1610 1610 1559 1535 1530 1525 1518 1492 460 459 456 455 450 440 438 432 430 410 1.406 406 403 402 401 15.400 05.400 9.399 .EEXSAT(PA) MOBILE(*) .Re.S(pa) .EexSat(pa) MOBILE(*) MOBILE(*) DET(S.R-E) M(S-E) MOBILE(*) (DS)(S.RE.S-E) (S-E)(S-S) (S-E)(S-S) .RES(S-E) .MOB(S.SAT-E) (DS)(E.RE.S-S) (E-S)(S-S) (E-S)(S-S) .RES(E-S) .MOB(E.SAT-S) MOBILE(*) SAT(S.ME-E) Mobile(*) MOBILE(*) SAT(S.ME-E) MOBILE(*) M(E-S) M(E-S) .RE.S(PA) Mobile(*) .RE.S(PA) Mobile(*) MOBILESATELLITE(E-S) MOBILESATELLITE(E-S) .MOB(E.SAT-S) .Mob(S.Sat-E) .MOB(E.SAT-S) MOBILESATELLITE(E-S) SATELLITE(S-E)(S-S) MOBILESATELLITE(S-E) M(S-E) Mobile(*) M(S-E) Mobile(*) MOBILE(*) .MOB(S.SAT-E) MOBILE(*) MOBILE(*) MOBILE(*) MOBILE(*) .RES (PA) .EEXSAT(PA) SATELLITE(E-S) SAT (S-E) (S-S) .RES(S(ACT)-E)(S-S) .EEX(AC) SATELLITE(S-E) AERONAUTICAL MOBILE(R) MOBILE(*) MOBILE(*) MOBILE(*) Satellite(S-E) MOBILE(*) MOBILE(*) MOBILE(*) MOBILE(*) MOBILE(*) RESEARCH(S-S) MOBILE(*) MOBILESATELLITE(E-S) Mobile(*) MOBILESATELLITE(E-S) MobileSatellite(S-E) MobileSatellite(E-S) 30 9.29 5.29 1.29 75.24 65.24 45.24 25.24 05.24 24 6.23 55.23 15.23 55.22 5.22 21.22 22 8.18 6.18 4.18 1.18 7.15 63.15 43.15 4.15 35.15 5.14 47.14 4.14 3.14 25.14 7.10 68.10 6.10 55.10 5.10 45.10 9 85.8 75.8 65.8 55.8 5.8 4.8 7.3 7.25 235.7 145.7 075.7 15.5 091.5 03.5 01.5 5 99.4 FIXED(E.SAT-S) .MOB(E.SAT-S) Earth.Expl(E.Sat-S) FIXED(E.SAT-S) MobileSatellite(E-S) Earth.Expl(E.Sat-S) FX(E-S) FX(E-S) SATELLITE(E-S) F&T(E-S) FIXEDSATELLITE(E-S) FIXED(E.SAT-S) EarthExpl..Sat(act) .EEXSAT(PA) MOBILE(*) .RE.S(PA) .EEXSAT(PA) SATELLITE(S-E) SATELLITE(S-E) signal-satellite(S-E) FIXEDSATELLITE(S-E) MOBILESATELLITE(S-E) FIXEDSATELLITE(S-E) MobileSatellite(S-E) (S-E)(E-S) SATELLITE(S-E) FIXED(S.SAT-E) SATELLITE(S-E) SATELLITE(E-S) SPACE.RES(ACT) .EEX(AC) space)(E-S) FIXED(E.SAT-S) .EEXSAT(PA) FX(E-S) MOBILE(*) FX(E-S) M(E-S) MOBILE(*) FX(E-S) .S(S.Re-E)M(E-S) MOBILE(*) FX(E-S) M(E-S) .EEX(AC) F&T(E-S) SPACE.RES(ACT) .EEX(AC) FIXEDSATELLITE(S-E) FIXEDSATELLITE(E-S) MOBILE(*) FIXED SATELLITE (E-S) .EEXSAT(PA) MOBILE(*) .RES(ACT) .SAT(ACT) SPACE.RES(ACT) .EEX(AC) MOBILE(*) FX(E-S) FX(E-S) FIXED(E.SAT-S) (S.SAT - E) MOBILE(*) MOBILE(*) SATELLITE(S-E) MOBILE(*) FX(S-E) SAT(S.ME-E) MOBILE(*) SATELLITE(S-E) FIXED(S.SAT-E) SATELLITE (E-S) (S-E) FIXED SATELLITE(E-S) FIXED(E.SAT-S) FIXED(E.SAT-S) MOBILE(*) .Re.S(dS) MOBILE(*) .RE.S(ACT) .EEX(AC) .RES(ACT) .SAT(ACT) MOBILE(*) .EEX(AC) MOBILE(*) FIXED(E.SAT-S) M(R)SAT.AE AERO..MOB(R) M(R)SAT.AE SAT(E - S) .SAT (R) MOBILE(*) .Re.S(pa) SATELLITE (S-E) SATELLITE(S-E) MOBILE(*) 241 240 238 235 232 5.231 54.48 2.48 9.47 5.47 2.47 47 41 5.40 40 5.39 36 5.35 2.35 7.34 2.34 3.32 32 8.31 5.31 3.31 31 .EEXSAT(PA) FIXED(S.SAT-E) .EEXSAT(PA) FX(S-E) .SAT(PA) .RES(PA) .SAT(PA) .EEXSAT(PA) SPACE.RES(PA) EARTHEXPL..SAT(PA) .SAT(PA) .RES(PA) .EEXSAT(PA) .SAT(PA) .SAT(PA) .RES(PA) .SAT(PA) .SAT(ACT) SATELLITE (S-E) MOBILE SATELLITE (S-E) .SAT(PA) .SAT(PA) .EEXSAT(PA) .RES(PA) .SAT(PA) .SAT(PA) .RE.S(ACT) .EEX(AC) .SAT(PA) FX(S-E) MOBILE(*) MOBILE(*) .RE.S(PA) .EEXSAT(PA) .RES(PA) .RES(PA) .RES(PA) .SAT(PA) RESEARCH(PASSIVE) Satellite(E-S) SPACE.RES(PA) EARTHEXPL..SAT(PA) FIXED(E.SAT-S) FIXED(E.SAT-S) FIXED(E.SAT-S) MOBILE(*) FX(S-E) FX(S-E) M(S-E) MOBILE(*) FX(S-E) MOBILE(*) .RE.S(ACT) .EEX(AC) (DS)(S.RE.S - E) (DS)(S.RE.S-E) .EEXSAT(PA) F&T(S-E) SATELLITE(E-S) SATELLITE(E-S) Källa: Post- och telestryrelsen, fullständig bild finns i bilaga 3. 4Spektrum som ekonomisk tillgång Radiospektrum är en begränsad naturresurs av stort samhällsekono- miskt värde, då användning av frekvenser är en nödvändig förutsätt- ning för trådlös elektronisk kommunikation och andra radiobaserade tjänster. Det samhällsekonomiska värdet kan realiseras genom en samhällsekonomiskt effektiv förvaltning av radiospektrumtillgången som medger att efterfrågan på radioanvändning möts. Om priset för att använda radiospektrum återspeglar värdet av frekvenserna så kan en samhällsekonomiskt effektiv frekvensanvändning uppnås. Det finns flera olika modeller och principer för prissättning av radio- spektrum. Varje modell har sina styrkor och svagheter och fungerar olika bra i olika situationer. 4.2Spektrum – en begränsad resurs Radiospektrum är en begränsad naturresurs som används för trådlös överföring av information, till exempel elektronisk kommunikation, och andra radiobaserade tjänster. Begränsningen har sin grund i två samtidiga villkor. För det första består radiospektrum av ett begrän- sat antal frekvenser vilka är tekniskt möjliga att använda för infor- mationsöverföring och andra radiobaserade tjänster. För det andra kan radiosignaler störa varandra vilket kan försvåra och till och med omöjliggöra överföring av information. För att inte störningar ska hindra en effektiv radioanvändning behöver åtgärder vidtas, till ex- empel att skilja radiosändningarna åt i frekvens, tid eller rum. Dessa villkor utgör grunden för att frekvensförvaltning, inklusive lämpliga Spektrum som ekonomisk tillgång regler för användningen, är nödvändiga förutsättningar för att sam- hällets efterfrågan på radioanvändning ska kunna mötas. Då reali- seras den potentiella nyttan för samhället av radiospektrum. hanterar problemet med radiostörningar genom att utforma villkorade rättigheter för att sända radiosignaler. Rättigheterna tilldelas de som vill använda radiosändare i form av tillstånd för att använda radiosändare. Tillstånden förenas med vill- kor för hur radiosändaren får användas, till exempel vilka frekvenser som får användas, plats och riktning för sändaren och med vilken effekt som radiosändningarna får ske. I (liksom i de allra flesta länder) är det förbjudet att använda radiosändare utan tillstånd.1 Det krävs inget tillstånd för att använda radiomottagare i . 4.3.1Samhällsekonomisk effektivitet maximerar nyttan för medborgarna Total samhällsekonomisk effektivitet innebär att samhällets resurser, i form av varor och tjänster, naturresurser och miljö, tid etcetera, an- vänds på ett sådant sätt att det totala värdet av de samlade resurserna blir så stort som möjligt ur medborgarnas synpunkt. Detta innebär att medborgarnas samlade nytta av samhällets totala resurser ska vara så stor som möjligt, både och . De åtgärder som är mest samhällsekonomiskt lönsamma bidrar till samhällsekonomisk effektivitet. förfogar samhället över en specifik mängd resurser. När dessa resurser används för medborgarnas bästa maxi- meras välfärden i samhället. Välfärden definieras i ekonomisk teori som en sammanvägning av individuella nyttor. Nytta står här för respektive individs subjektivt upplevda välmående, eller livskvalitet, och påverkas såväl av den relativa tillfredsställelsen av konsumtion av olika varor och tjänster, som av en mängd faktorer utanför kon- 1Kravet på tillstånd i gäller inte för vissa användningar av radiosändare som finns an- givna i PTS föreskrifter (PTSFS 2018:3) om undantag från tillståndsplikt för användning av vissa radiosändare. Vidare gäller inte heller tillståndsplikt för användning av radiosändare hos , Säkerhetspolisen, Försvarsmakten, och , vid verksamhet som verket bedriver på uppdrag av Försvarsmakten eller . För dessa sker tilldelning av rättighet att sända genom beslut av den myndighet som regeringen utser. Spektrum som ekonomisk tillgång sumtion, såsom miljö, trygghet och kärlek. När nyttan maximeras på samhällsnivå innebär det att de tillgängliga resurserna inte kan omfördelas så att någon får det bättre utan att någon annan får det sämre vilket benämns pareto-optimalitet. En praktiskt användbar tolkning av pareto-optimalitet är det så kallade Kaldor/Hicks-kriteriet, som används för att bedöma om en åtgärd bidrar till samhällsekonomisk effektivitet eller inte.