sou · H7B31 · 2019-01-15 00:00:00 — SOU och Ds kan köpas från Juridiks kundservice. Beställningsadress: Juridik, Kundservice, 106 47 Ordertelefon: Webbadress: /offentligapublikationer För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på /remisser Layout: Kommittéservice, Tryck: , 2019 Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare med uppdrag att lämna förslag som bidrar till en ändamålsenlig och rättssäker ordning för donation av biologiskt material från människa och som bättre motsvarar behoven av organ och den höga donationsvilja som finns i (huvuddirektiven [dir. 2018:2]). F.d. justitierådet och ordföranden i förordnades att vara särskild utredare. beslutade regeringen om tilläggsdirektiv (dir. 2018:96) till utredningen. Genom tilläggsdirektiven tillkom uppdraget att ta ställning till om ska tillträda konvention mot handel med mänskliga organ (Santiagokonventionen) och utreda vilka författningsändringar som i så fall krävs. I uppdraget ingick också att i förekommande fall ge förslag på sådana författningsändringar. Till huvuddirektiven har förordnats experter som anges i samband med slutbetänkandet. Som utredningens sekreterare anställdes kanslirådet och kammarrättsassessorn . Hovrättsassessorn anställdes som sekreterare . Arbetsfördelningen har varit den att och har arbetat med huvuduppdraget medan har arbetat med uppdraget enligt tilläggsdirektiven. Utredningen har antagit namnet donationsutredning. Innehållet och förslagen i betänkandet är jag som utredare ensam Betänkandet är skrivet i vi-form med vilket avses utredare och sekretariat. De frågor som omfattas av huvuddirektiven kommer att behandlas i utredningens slutbetänkande som ska redovisas . Jag överlämnar härmed delbetänkandet Santiagokonventionen mot organhandel (SOU 2019:1). 1.1Förslag till lag om ändring i lagen (2006:351) om genetisk integritet m.m. ................................................... Utredningens arbete och uppdrag................................ Handel med mänskliga organ – en kort introduktion .......... Några internationella instrument........................................... Konventionens innehåll i korthet ................................. Genomgång av konventionens artiklar.................................. En kort beskrivning av de svenska reglerna om tillvaratagande av organ och transplantation .................. Samtycke, medgivande och andra förutsättningar för tillvaratagande av organ........... 5.3.2Underåriga och personer med en psykisk tillträde till konventionen ............................... Behovet av lagändringar och genomförande 7.2Syfte, omfattning, definitioner och principen 7.3 Materiell straffrätt .................................................................. Olagligt avlägsnande av organ (artikel 4) .............. Användande av olagligt tagna organ (artikel 5)..... 7.3.3Transplantation i strid med det nationella transplantationssystemet (artikel 6) ...................... 7.3.4Olaglig rekrytering samt erbjudande och begäran av otillbörlig (artikel 7) ............... Bearbetning, konservering, förvaring, transportering, överföring, mottagande, import och export (artikel 8) ................................. Medhjälp och försök (artikel 9) ............................. Domsrätt (artikel 10).............................................. Juridiska personers ansvar (artikel 11)................... Sanktioner och åtgärder (artikel 12) ...................... Försvårande omständigheter (artikel 13) .............. domar (artikel 14)..................................... 7.4 Straffprocessrättsliga bestämmelser ...................................... 7.4.1Inledande och fortsättande av rättsliga förfaranden (artikel 15)........................................... Brottsutredningar (artikel 16) ................................ Internationellt samarbete (artikel 17).................... Skydd av brottsoffer (artikel 18)............................ 7.5.2Brottsoffers ställning vid straffrättsliga förfaranden (artikel 19) ........................................... Skydd av vittnen (artikel 20)................................. Åtgärder på nationell nivå (artikel 21) ................. Internationella åtgärder (artikel 22) ..................... Konsekvenser av förslagen........................................ Uppdraget och ekonomiska konsekvenser ......................... 8.3Konsekvenser för brottsligheten och för det 8.4Konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män ................................................................... Ikraftträdande och övergångsbestämmelser ................ Förslaget till lag om ändring i lagen (2006:351) om genetisk integritet m.m. ................................................. in Human Organs ......................................................... konvention mot olaglig handel med Vi har enligt tilläggsdirektiv haft i uppdrag att ta ställning till om ska tillträda konvention mot handel med mänskliga organ (Santiagokonventionen) och utreda vilka författningsändringar som i så fall krävs. I förekommande fall ska vi också föreslå sådana författningsändringar. konvention mot handel med mänskliga organ antogs . Konventionen har tre huvudsyften. Det första är att förebygga, förhindra och bekämpa handel med mänskliga organ genom att föreskriva att vissa gärningar ska straffbeläggas. Det andra är att skydda brottsoffrens rättigheter i fråga om de gärningar som straffbeläggs i enlighet med konventionen. Slutligen är syftet med konventionen att främja nationellt och internationellt samarbete när det gäller insatser mot handel med mänskliga organ. Handel med mänskliga organ har kommit att bli ett globalt problem som sträcker sig över nationsgränser. Att bekämpa handel med mänskliga organ är därför en gränsöverskridande utmaning. bör delta i det internationella samarbetet mot organhandel, och vi föreslår därför att som ett led i detta tillträder konventionen. har en bestämmelse som straffbelägger handel med biologiskt material, det så kallade handelsförbudet i 8 kap. 6 § lagen (2006:351) om genetisk integritet m.m. Den här bestämmelsen har stor betydelse för ett svenskt genomförande av konventionen. Vissa lagändringar behövs emellertid göras för att ska kunna leva upp fullt ut till konventionens krav. Vi redogör nedan för behovet av lagändringar och föreslår hur dessa ska genomföras. Behovet av lagändringar och genomförande av konventionen De ändringar som vi föreslår gäller i princip bara straffrättsliga bestämmelser. En artikel i vars innehåll redan är kriminaliserat i svensk rätt är artikel 4.1 som är av central betydelse. Den ställer krav på konventionsstaterna att straffbelägga dels tagande av organ utan att det finns ett samtycke eller, när det gäller avlidna , i strid med den nationella rätten (artikel 4.1.a), dels tagande av organ när det skett mot betalning eller annan (artikel 4.1.b). Vår bedömning är att svensk rätt uppfyller artikeln när det gäller samtyckesfallen genom främst brotten mot liv och hälsa i 3 kap. och genom brott mot griftefrid i 16 kap. 10 § . I betalningsfallen uppfyller konventionens krav genom handelsförbudet. Enligt artikel 5 ska konventionsstaterna straffbelägga användande av organ som tagits olagligt i enlighet med vad som anges i artikel 4.1. De gärningar som ska utgöra brott enligt 5 är endast i viss utsträckning kriminaliserade i svensk rätt. För att genomföra bestämmelsen fullt ut föreslår vi att handelsförbudet kompletteras. Enligt vårt förslag ska handelsförbudet omfatta också fall där ett mänskligt organ används trots insikt om att det tagits till vara utan att förutsättningar som gäller samtycke (i förhållande till levande ) eller medgivande och andra förutsättningar (i förhållande till avlidna ) enligt lagen (1995:831) om transplantation m.m. (transplantationslagen) funnits. Vi föreslår vidare att handelsförbudet utvidgas till att omfatta även ansvar för försök till brott. Förslaget genomför artikel 7.1 i konventionen. Enligt den artikeln ska konventionsstaterna straffbelägga rekrytering av en organdonator eller en mottagare till organ när detta sker för ekonomisk eller jämförbar fördel för sig själv eller för tredje person. Förslaget genomför även konventionens krav i artikel 9.2 att straffbelägga de gärningar som omfattas av konventionen på försöksstadiet. Artikel 8 avser kriminalisering av en mängd handlingar med olagligt tagna organ. Här ställs krav på att konventionsstaterna ska straffbelägga beredning, bevarande, förvaring, transport, överföring, mottagande, import och export av mänskliga organ som tagits olagligt i enlighet med artikel 4.1. Vi bedömer att de gärningar som ska utgöra brott enligt artikel 8 endast i viss utsträckning är kriminaliserade i svensk rätt. För att genomföra artikeln fullt ut föreslår vi att det i anslutning till handelsförbudet införs ett hanteringsförbud. Enligt hanteringsförbudet ska det vara straffbart att i annat fall än som avses i 8 kap. 6 § första stycket lagen om genetisk integritet ta befattning med ett mänskligt organ som tillvaratagits med insikt om att det överlämnats eller förmedlats i vinstsyfte eller utan att förutsättningar för tillvaratagandet har förelegat enligt 3–10 §§ transplantationslagen. Bestämmelserna som hänvisas till i transplantationslagen gäller samtycke till donation (i förhållande till levande ) och medgivande och andra förutsättningar (i förhållande till avlidna ). I övrigt uppfyller svensk rätt de kriminaliseringskrav som ställs i Santiagokonventionen. Detsamma gäller krav som rör domsrätt, juridiska personers ansvar och påföljder. Svensk rätt uppfyller vidare enligt vår bedömning krav enligt konventionen som gäller processrätt, skyddsåtgärder och förebyggande åtgärder. Vi föreslår att och närmare bestämt Internationella enheten vid Nationella operativa avdelningen () ska utses till nationell kontaktpunkt enligt artikel 22 i konventionen. Vi föreslår att utnyttjar konventionens reservationsmöjligheter i två avseenden. Det första fallet gäller samtycke till donation av underåriga och personer som på grund av psykisk störning saknar förmåga att lämna samtycke. har för dessa personkategorier särskilda bestämmelser i transplantationslagen som kort förklarat går ut på att ett samtycke i vissa fall och under särskilda omständigheter kan lämnas av vårdnadshavare eller god man beträffande den som är underårig. På samma sätt kan ett samtycke från en person som på grund av psykisk störning saknar förmåga att lämna samtycke i förekommande fall ges av god man eller förvaltare. Här föreslår vi att med stöd av artikel 4.2 ska avge en förklaring att förbehålla sig rätten att inte tillämpa innehållet i artikel 4.1.a i fråga om underåriga och personer som på grund av psykisk störning saknar förmåga att lämna samtycke. Det andra fallet gäller kravet i artikel 9.2 att kriminalisera de gärningar som straffbeläggs i enlighet med konventionen på försöksstadiet. I detta avseende föreslår vi att av proportionalitetsskäl med stöd av artikel 9.3 ska avge en förklaring att förbehåller sig rätten att inte tillämpa försökskriminalisering på innehållet i artikel 7 och 8. Den som i vinstsyfte tar, överlämnar, tar emot eller förmedlar biologiskt material från en levande eller avliden människa eller vävnad från ett aborterat döms till böter eller fängelse i högst . Till samma straff döms den som för transplantation eller annat ändamål1. använder eller tar till vara sådant material trots insikt om att det tagits, överlämnats, tagits emot eller förmedlats i vinstsyfte, eller2. använder ett organ trots insikt om att det tagits till vara utan att det har funnits förutsättningar för det13 1.1Förslag till lag om ändring i lagen (2006:351) om genetisk integritet m.m. Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2006:351) om genetisk integritet m.m. dels att 8 kap. 6 och 7 §§ ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas en ny paragraf, 8 kap. 6 a §, av följande lydelse. Den som i vinstsyfte tar, överlämnar, tar emot eller förmedlar biologiskt material från en levande eller avliden människa eller vävnad från ett aborterat döms till böter eller fängelse i högst . Till samma straff döms den som använder eller tar till vara sådant material för transplantation eller annat ändamål trots insikt om att materialet tagits, överlämnats, tagits emot eller förmedlats i vinstsyfte. I ringa fall skall inte dömas till ansvar. Detsamma gäller utbytet av sådant brott. enligt 3–10 §§ lagen (1995:831) om transplantation m.m. I ringa fall ska inte dömas till ansvar. Med biologiskt material avses även material från mänskliga ägg samt celler och cellinjer från sådana ägg. Förbudet mot handel av bio- Första stycket gäller inte blod, logiskt material gäller inte blod, hår, modersmjölk och tänder. hår, modersmjölk och tänder. gäller inte heller avidentifierade gäller inte heller avidentifierade cellinjer från befruktade ägg eller cellinjer från befruktade ägg eller från ägg som har varit föremål från ägg som har varit föremål för somatisk cellkärnöverföring. för somatisk cellkärnöverföring. För försök till brott enligt första stycket döms till ansvar enligt 23 kap. . I ringa fall ska inte dömas till ansvar. Den som i annat fall än som avses i 6 § tar befattning med ett organ som tillvaratagits med insikt om att det överlämnats eller förmedlats i vinstsyfte eller utan att förutsättningar för tillvaratagande har förelegat enligt 3–10 §§ lagen om transplantation m.m. döms till böter eller fängelse högst . Biologiskt material som varit föremål för brott enligt 6 § skall förklaras förverkat, om det inte är uppenbart oskäligt. Detsamma gäller utbytet av sådant brott. Denna lag träder i kraft . 2Utredningens arbete och uppdrag Det här delbetänkandet avser donationsutrednings tilläggsdirektiv som beslutades (dir. 2018:96). Tilläggsdirektiven i sin helhet finns bifogade till betänkandet som bilaga 1. Enligt tilläggsdirektiven ska vi ta ställning till om ska tillträda konvention mot handel med mänskliga organ (Santiagokonventionen) och utreda vilka författningsändringar som i så fall krävs. I förekommande fall ska vi också ge förslag på sådana författningsändringar. Om vi anser att bör använda sig av någon av konventionens reservationsmöjligheter, ska vi motivera vår bedömning. Arbetet påbörjades då sekreteraren förordnades. Arbetet har bedrivits i nära samråd mellan utredaren och sekreteraren. Värdefulla synpunkter har mottagits från ämnesrådet () och juristen (). Sekretariatet har också haft kontakt med Internationella enheten vid Nationella operativa avdelningen inom . Betänkandet innehåller tio kapitel. Det inleds med våra författningsförslag i kapitel 1, och därefter följer denna redogörelse för vårt uppdrag och arbete i kapitel 2. I de följande kapitlen ges en bakgrundsbeskrivning där vi bland annat redogör för gällande rätt i kapitel 3–5. I kapitel 6 behandlas tillträde till Santiagokonventionen. Kapitel 7 innehåller en redovisning av dels vilket behov av lagändringar som finns vid ett eventuellt tillträde, dels hur bör genomföra konventionen. I detta kapitel redovisar vi också om bör använda sig av någon av Santiagokonventionens reservationsmöjligheter. Konsekvenser av våra förslag redogör vi för i kapitel 8. Utredningens arbete och uppdrag I kapitel 9 behandlas ikraftträdande och övergångsbestämmelser. Kapitel 10 innehåller våra kommentarer till författningsförslagen. I detta kapitel ges en kortare introduktion om handel med mänskliga organ. Vidare nämns vissa internationella instrument som har haft och har betydelse för arbetet med att motverka organhandel. 3.2Handel med mänskliga organ – en kort introduktion Inom EU har det gjorts en studie om organhandel som gavs ut 2015.1 Det som sägs nedan kommer från denna studie samt från , DICG2, om inget annat anges. De första rapporterna om förekomsten av organhandel är . Då gällde det framför allt kommersialiserade donationer av njurar i . Mottagarna till organen kom från , och . är organhandel ett globalt problem. Det finns indikationer på att handeln ökar i som en följd av finanskrisen som drabbat vissa länder här. Erbjudande om organ på internet och i tidningar ser också ut att ha tilltagit, i synnerhet i södra och i . Obekräftade rapporter indikerar att flyktingar från förekommer på den svarta marknaden som organdonatorer. I har identifierat personer som kommit till och som tidigare fallit offer för människo- 1Trafficking in human organs, Directorate-General for External Policies, European Union, 2015. 2DICG inrättades med uppgift att internationellt främja arbetet med Istanbuldeklarationen. Se följande länk: PublishingImages/Infoblad_Declaration%20of%20Istambul.pdf Utredningen redogör i korthet för Istanbuldeklarationen i avsnitt 3.3. handel genom att de tvingats sälja organ. Den statistik som för ger vid handen att det var två personer som uppgav att de sålt ett av sina egna organ. Dessa kom från . har två fall noterats. Båda dessa personer kommer från . Det bör i sammanhanget tillägas att detta handlar om personer som självmant berättat för om händelsen och att det naturligtvis kan finnas ett mörkertal.3 Handeln med organ sträcker sig över nationsgränser. Motivet för organhandel är ekonomisk . Den karakteristiske organdonatorn befinner sig i en utsatt position, exempelvis på grund av fattigdom. Trots att denne person i de flesta fall erhåller betalning för att donera ett av sina egna organ är det långt ifrån säkert att det leder till en ekonomisk vinst i det långa loppet. Den summa pengar som organmottagaren betalar går till största delen för att betala sjukhuset, förmedlaren och andra mellanhänder. Det innebär att andelen som tillfaller donatorn är liten. Risken för donatorn att råka ut för olika hälsokomplikationer är stor och många får inte tillgång till erforderliga efterkontroller och annan medicinsk hjälp i efterhand. Det finns även rapporter om risker för mottagare av organ från den svarta marknaden. Dock finns det mycket lite information om utfallet av kommersiella transplantationer för européer som rest utomlands för att genomföra ingreppet. I en av de första tidningsartiklarna som rörde organhandel var fokus på att flera av mottagarna led av postoperativa komplikationer efter ingreppet, snarare än att det var något problem med att det var fråga om handel med organ.4 Risker för mottagare till ett organ som framhålls av DICG är att den mediciniska utredningen av donatorn kan vara bristfällig vilket i sådana fall kan leda till allvarliga konsekvenser. Det kan vara så att donatorn inte har undersökts tillräckligt noga, och denne kan även avsiktligt ha hållit inne med för ingreppet väsentlig information. Eftersom det är fråga om en illegal verksamhet är det inte ovanligt att ingreppet utförs på sjukhus eller kliniker som inte har tillstånd för sådana ingrepp. Risken för komplikationer är därmed högre eftersom dessa sjukhus inte alltid uppfyller de krav som gäller för sådana 3http:///2018/11/har-hittat-tomda-kroppar-i-oknen-migrationsverket- varnar-ny-manniskohandel samt uppgift från den nationella samordnaren mot människohandel på . 4Salahudeen AK., ., Pingle A., et al., High mortality among recipients of bought living-unrelated donor kidneys. , 1990; 336: 725-8. Det kan exempelvis vara så att hygienen i operationssalen inte uppfyller godkänd standard. , , har uppskattat att 5–av alla njur- och levertransplantationer som gjordes var med olagligt tillvaratagna organ och/eller kommersiella . Det innebär att åtminstone 5 000 transplantationer företogs illegalt detta år. öppnades för undertecknande FN:s konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet och dess tilläggsprotokoll om förebyggande, bekämpande och bestraffande av handel med människor, särskilt kvinnor och barn, det så kallade Palermoprotokollet. Syftet med Palermoprotokollet är att förebygga och bekämpa handel med människor, särskilt vad avser kvinnor och barn, att skydda och bistå offren för sådan handel med full respekt för deras mänskliga rättigheter samt att främja samarbetet mellan staterna för att uppnå dessa syften. Genom Palermoprotokollet träffades en överenskommelse på global nivå om en rättsligt bindande definition av människohandel. I artikel 3a i protokollet definieras sådan handel genom •olika åtgärder (rekrytering, transport, överföring, hysande eller mottagande) •som begås med vissa medel (hot om eller bruk av våld eller andra former av tvång, bortförande, bedrägeri, vilseledande, maktmissbruk eller missbruk av en persons utsatta belägenhet eller givande eller mottagande av betalning eller förmåner för att erhålla samtycke från en person som har kontroll över en annan person) •för ett utnyttjandesyfte (åtminstone utnyttjande av andras prostitution eller andra former av sexuellt utnyttjande, tvångsarbete eller tvångstjänst, slaveri eller med slaveri jämförbara bruk och sedvänjor, träldom eller avlägsnande av organ [kursivering här]). Handel med mänskliga organ omfattas alltså i vissa fall av begreppet människohandel. Det krävs i sådana fall att gärningen består av tre moment; en åtgärd som vidtas genom användande av något av de nämnda medlen för ett visst utnyttjandesyfte. Den definition av begreppet människohandel som finns i Palermoprotokollet är i princip densamma som i artikel 4a i konvention om bekämpande av handel med människor. har tillträtt både Palermoprotokollet och konvention om bekämpande av handel med människor. träffades en grupp ledande internationella medicinska experter i för att dra upp strategier för att få stopp på organhandel och transplantationsturism. Resultatet av mötet blev Istanbuldeklarationen5. I Istanbuldeklarationen definieras begreppet ”organ trafficking” i ett internationellt instrument. Definitionen lyder enligt följande i deklarationen. Organ trafficking consists of any of the following activities: (a)removing organs from living or deceased donors without valid consent or authorisation or in exchange for financial gain or comparable advantage to the donor and/or a third person; (b)any transportation, manipulation, transplantation or other use of such organs; (c)offering any undue advantage to, or requesting the same by, a healthcare professional, public official, or employee of a private sector entity to facilitate or perform such removal or use; (d)soliciting or recruiting donors or recipients, where carried out for financial gain or comparable advantage; or (e)attempting to commit, or aiding or abetting the commission of, any of these acts. Det bör framhållas att det som sägs i Istanbuldeklarationen inte är juridiskt bindande. antog om mänskliga rättigheter och biomedicin, Oviedo-kon- ventionen. Konventionens syfte är att skydda människor i samband med hälso- och sjukvård och medicinsk forskning. Avsikten med konventionen är att slå fast giltigheten av de grundläggande principerna om respekt för mänskliga rättigheter och människovärdet i sig samt att ange riktlinjer för hur dessa principer ska kunna upprätthållas inom medicinsk forskning med hänsyn till vetenskapens snabba utveckling.6 I utarbetades ett förbud mot att mänskliga kroppsdelar och substanser är 5The on Organ Trafficking and . 6Ingressen av konvention om de mänskliga rättigheterna och biomedicin. föremål för kommersiella transaktioner. Artikel 21 i Oviedo-kon- ventionen anger: “The human body and its parts shall not, as such, give rise to financial gain”. Principen utvecklas i Oviedo-konventio- nens tilläggsprotokoll om transplantation av organ och vävnader av mänskligt ursprung där följande sägs i artikel 21. 1.The human body and its parts shall not, as such, give rise to financial gain or comparable advantage. The aforementioned provision shall not prevent payments which do not constitute a financial gain or a comparable advantage, in particular: