sou · H7B359d6 · 2019-12-12 00:00:00 — I sex av dessa fall kan vi utifrån granskarens kommentar utläsa att det sannolikt skett en felaktig utbetalning. Två ärenden saknar dock kommentarer och kan inte bedömas. Vår sammantagna bedömning blir att denna signal medför en hög risk för fel. Vi har inte haft möjlighet att bedöma när som de ändrade förhållandena inträffar, utan kommer att räkna samtliga utbetalningar som felaktiga. Slutsats: Regeln bedöms ha en sannolikhet på att påvisa en felaktig utbetalning. Arbetstagaren har många styrelseuppdrag. För att kunna anses vara arbetslös får en person inte ha för många styrelseuppdrag. Denna dataanalys-regel fick ingen träff inom nystartsjobben, men en träff inom lönebidrag. Denna person var ledamot i sju olika aktiebolag, och dessutom ordförande i ett av dem. Beslutet föredrogs för personer med erfarenhet inom utredning. Deras bedömning var att beslutet troligen inte skulle ha beviljats. Mot bakgrund av det bedömer vi risken för felaktig utbetalning till . Slutsats: Regeln bedöms ha en sannolikhet på att påvisa en felaktig utbetalning. Uppskattningen baseras på efterkontroll av ett ärende, och en expertbedömning. Anställning i make/makas enskilda firma. Anställningsstöd får inte beviljas då anställningen sker i make/makas enskilda firma. Det gäller även sammanboende med gemensamma barn. I kontrollen i dataanalysen har vi uppmärksammat gifta par, men även frånskilda. Bilaga 1 Kategorisering och riskbedömning av Vid pågående make/maka-relation bedömer vi träffsäkerheten till , då inga felkällor borde påverka regeln. Vi hittade fyra beslut inom lönebidrag och ett inom nystartsjobb. För frånskilda har vi gjort en bedömning om de fortfarande kan anses vara sambor. Totalt granskades fyra sådana beslut (ett lönebidrag och tre nystartsjobb). Inga lönebidrag ansågs ha en risk, medan två av nystartsjobben hade hög risk för att vara sambo. Studien kontrollerade inte om det fanns gemensamma barn. Denna del av studien har en grad av osäkerhet då samboförhållandet inte kan anses styrkt. Totalt fångade regeln sju beslut, där fem är säkra och två har en osäkerhet. Utifrån det gör vi en samlad bedömning på 90 procents sannolikhet för fel. Slutsats: Regeln bedöms ha en sannolikhet på att påvisa en felaktig utbetalning. Denna sannolikhet baseras på en underbyggd bedömning. Vi har i dataanalysen kontrollerat huruvida den anställde har haft ett väsentligt inflytande över arbetsgivaren, som t.ex. styrelseledamot eller firmatecknare. I 25 beslut om lönebidrag och nio beslut om nystartsjobb kunde väsentligt inflytande påvisas. Vi uppskattar att regeln inte borde ha några situationer där det skulle kunna vara godtagbart, då vi tagit hänsyn till de undantag som finns i utformandet av regeln (som t.ex. styrelseledamot i socialt integrerade företag). Vi bedömer därmed samtliga beslut som fel. Slutsats: Regeln bedöms ha en sannolikhet på att påvisa en felaktig utbetalning. Det för att den kontrollerar ett faktiskt förhållande som inte ska förekomma. Ej tillräckliga arbetsgivaravgifter. Vi har i dataanalysen kontrollerat om inbetalda arbetsgivaravgifter uppfyller de nivåer som utgående anställningsstöd utgör. Om organisationen inte ens har betalat avgifter för att täcka lön för stödpersoner är det stor risk för fel. Vid utformandet av regeln trimmades den för att ta hänsyn till olika omständigheter som t.ex. periodisering och reducerade avgifter p.g.a. arbetstagarens ålder eller regional nedsättning. Ett antal stickprov har gjorts för att kvalitetssäkra regeln. Efter dessa åtgärder bedöms regeln som tillförlitlig, men inte hundraprocentig. En bedömning som gjordes av regelns utvecklare är att den minst träffar rätt. Det är en slutsats efter ett antal stickprov gjordes i samband med utvecklingstester. Slutsats: Regeln bedöms ha en sannolikhet på att påvisa en felaktig utbetalning. Det baseras på tester under utvecklingen av regeln. Regler med viss risk för felaktig utbetalning Ej arbetslös vid beslutstillfället. För regeln i dataanalysen som kontrollerar om den arbetssökande är arbetslös förekommer sammanlagt 460 ärenden i Bilaga 1 Kategorisering och riskbedömning av rampopulationen (399 lönebidrag respektive 61 nystartsjobb) där den arbetssökande har enskild firma och 16 ärenden (9 lönebidrag respektive 7 nystartsjobb) där den arbetssökande anges som VD. Grundregeln är att man inte ska ha enskild näringsverksamhet vid sidan av anställningsstöd, men det förekommer undantag. Vid bedömning av i hur stor omfattning denna regel kommer att leda till felaktig utbetalning har vi inte haft möjlighet att kontrollera faktiska förhållanden eller göra en fördjupad analys. Det blir därför ett resonemang och subjektiv bedömning som leder fram till vår riskbedömning. Vi kan tänka oss några olika scenarier om vi vid beslutstillfället uppmärksammar den enskilda näringsverksamheten, och ska fatta ett beslut: •Den enskildes näringsverksamhet är aktiv enligt bolagsinformationen, men i verkligheten pågår ingen näringsverksamhet. Det kan vi inte kontrollera. •Den enskildes näringsverksamhet består av förvaltande av skogs- eller lantbruksfastighet. Vid en efterkontroll av de enskilda företagens uppgivna branschtillhörighet (SNI-kod) ser vi att tillhör huvudgruppen Skogsbruk och tillhör Jordbruk och jakt samt service i anslutning härtill. •Den arbetssökande bedriver enskild näringsverksamhet på deltid i en sådan omfattning att man även kan ha en annan deltidsanställning vid sidan av. Av arbetstagarna som fångades i regeln hade en subventionerad deltidsanställning. •Den enskilde bedriver en näringsverksamhet som pågått över , och där den tidigare gått att kombinera med en heltidsanställning. Av de företag som fastnat i regeln så har bolagsregistrerats , har registrerats 2000-2010 och resterande () efter 2010. av bolagen startades . Om den enskilda näringsverksamheten inte inverkar på möjligheten att ta en anställning kan det vara motiverat att bevilja anställningsstöd. Det ingår i den arbetsmarknadspolitiska bedömningen som handläggaren ska göra. Som nämnts tidigare är det exakta regelverket kring det oklart. Utifrån de data som presenteras här ovanför, och utifrån samtal med sakkunniga som redovisat oklarheterna kring det, måste vi inom omfattningsstudien försöka bedöma hur stor del av det fel som ändå kan anses vara rätt utifrån stödets intentioner. Vår slutsats är att den övervägande delen trots allt följer intentioner och troligen är arbetsmarknadspolitiskt korrekta, och bedömer då att kan anses vara korrekta utbetalningar. Slutsats: Regeln bedöms ha en sannolikhet på att påvisa en felaktig utbetalning. Denna sannolikhet baseras på efterkontroll av data, men har en stor osäkerhet eftersom regelverket är oklart. Bilaga 1 Kategorisering och riskbedömning av Avslag i Arbetsgivarkontrollen. Inför varje beslut görs en arbetsgivarkontroll. Utslaget av arbetsgivarkontrollen kan vara Godkänd, Kontroll eller Avslag. Vid resultatet avslag ska inga beslut fattas för den aktuella organisationen. vii studiens aktgranskning observerat beslut som fattats på denna typ av organisation. Vid efterkontroll av de fem fall i aktgranskningen som det gäller, har tre fått avslag i kontrollen p.g.a. att arbetsgivarregistrering saknas (). Dessa har godkänts i beslutsfattandet eftersom arbetsgivarregistreringsprocessen hos är pågående men inte klar. De andra två är mer svårbedömda utifrån kommentarerna i aktgranskningen. Vi har valt att bedöma släpande arbetsgivarregistrering som ett administrativt fel, och efterkontroller har visat att felen i allmänhet inte leder till återkrav (se regel Ej arbetsgivarregistrerad vid beslutstillfället). Slutsats: Regeln bedöms ha en sannolikhet på att påvisa en felaktig utbetalning. Denna sannolikhet baseras på efterkontroll av en liten datamängd, vilket i sig medför osäkerhet. Kvalificeringsunderlag för nystartsjobb saknas samt Beräkningsunderlag för stödbelopp saknas För nystartsjobb krävs dessa två olika typer av dokumentation för att beslutet ska anses vara korrekt utifrån den strikta definitionen. I efterarbetet av aktgranskningen gjordes en fördjupad analys av dessa två underlag då granskningsuppgiften tolkats på olika sätt, och där resultatet i vissa fall var svårtolkat. Den fördjupade analysen gjorde att flera beslut som var otydliga kunde godkännas. Efter den fördjupade analysen kvarstod 29 beslut som inte kunde godkännas, och därför felmarkerades enligt den strikta definitionen. Dessa beslut hade fel i en eller båda reglerna. I samband med riskbedömningen har vi nu gått igenom resultatet av den fördjupade granskningen och försökt att bedöma kommentarerna och hur sannolikt det är att de 29 återstående besluten leder till felaktiga utbetalningar. En översiktlig bedömning är att är felaktiga, och därför leder till felaktiga utbetalningar. Det är en relativt hög siffra, men ska sättas i relation till att den fördjupade analysen redan har godkänt allt som är synligt korrekt. De beslut som kvarstår har problem som inte lätt kan avfärdas. Slutsats: Regeln bedöms ha en sannolikhet på att påvisa en felaktig utbetalning. Det är en mycket osäker bedömning. Det gäller båda reglerna då de utretts och bedömts tillsammans. För dataanalysregeln som kontrollerar om arbetstagaren fått nystartsjobb upprepade gånger utan tillräckligt med tid emellan stödperioderna, noteras 95 träffar. Då regelverket är komplicerat har fem slumpvis utvalda ärenden granskats manuellt av en sakkunnig för att bekräfta regelns träffsäkerhet. Vid denna expertbedömning blev resultatet att två av de fem träffarna Bilaga 1 Kategorisering och riskbedömning av inte var felaktiga, en var felaktig, och två var felaktiga men med reservationer. Det bekräftar vår iakttagelse att regelverket kring beräkning av stödtid och belopp är komplicerat, och att den regel vi använt inte är fullständig. Utifrån denna expertbedömning uppskattar vi grovt vår regels träffsäkerhet till . Slutsats: Regeln bedöms ha en sannolikhet på att påvisa en felaktig utbetalning. Denna sannolikhet baseras på en begränsad expertbedömning, och medför en stor osäkerhet. Utbetalning till fel konto. Vid kontroll i dataanalysen av de beslut där pengar betalades ut till felaktigt konto fastnade av besluten inom lönebidrag. Regeln är inte applicerbar för nystartsjobb. Vid en kontroll av dessa beslut uppskattas att av dessa ändå går till rätt mottagare, medan det i resterande fall () finns en hög risk för felaktig utbetalning. I de fall som blir korrekta noterar vi olika delar av större organisationer, samt de fall där en mottagare av betalning agerar förmedlare (två fall, och ett ). Slutsats: Regeln bedöms ha en sannolikhet på att påvisa en felaktig utbetalning. Denna sannolikhet baseras på efterkontroll av utfallet. Regler med låg risk för felaktig utbetalning Dokumentation ang. kollektivavtal saknas. I studien har vi kunnat bekräfta hur många av de beslut som saknade dokumentation kring kollektivavtal som enligt fackförbund innehar kollektivavtal. För lönebidrag noterades att 59 av 60 beslut som saknade underlag gällande kollektivavtal (trots att de uppgett att organisationen innehar ett sådant) kunde godkännas. Av dessa 60 ärenden är det alltså som faktiskt saknar kollektivavtal. Vid motsvarande kontroll för nystartsjobb kunde två av tio beslut inte intygas, vilket motsvarar . För lönebidrag bedöms regeln ha en träffsäkerhet (d.v.s. dess förmåga att mäta faktiska förhållanden) på att påvisa faktiska förhållanden, för nystartsjobb . För nystartsjobb är underlaget dock relativt litet, vilket medför en större osäkerhet. Bland de ärenden som korrekt träffas av denna regel har vi klassat samtliga som felaktiga utbetalningar, d.v.s. 100 procents risk för felaktig utbetalning. Detta eftersom vi bedömer det som en allvarlig risk för fel i de fall där en arbetsgivare har uppgett i ansökan att den omfattas av kollektivavtal, som denna uppgift inte går att styrka genom kontakt med fackförbund. Slutsats: Bland de ärenden som korrekt träffas av denna regel (1,för lönebidrag och för nystartsjobb) har vi klassat samtliga som felaktiga utbetalningar. Bilaga 1 Kategorisering och riskbedömning av Dokumentation ang. försäkringsavtal saknas. För företag som inte innehar ett kollektivavtal ska motsvarande försäkringslösning finnas för arbetstagaren. Det ska intygas med ett försäkringsbrev. De beslut som har fel utifrån denna regel har inte styrkts med det försäkringsbrev. För att förstå det fel har vi analyserat kommentarerna från aktgranskningen. Där kan vi notera att det tycks som att det i en majoritet av de felaktiga besluten finns någon annan typ av dokumentation som indikerar en försäkring, men som inte är försäkringsbrevet. Det leder oss att tro att felet är i det lägre intervallet. Dock bedömer vi inte att det är lägre än för kollektivavtalsfelet då de typer av företag som inte har kollektivavtal normalt sett skulle anses som högre risk. Slutsats: Vi bedömer att av felen fångade av denna regel påvisar felaktiga utbetalningar. Det är dock en osäker bedömning. Arbetsmiljön ej intygad. Vid beslut om lönebidrag ska arbetsplatsbesök genomföras inför anvisning. Vid ansökan om nystartsjobb ska arbetsgivaren intyga att arbetsmiljön uppfyller kraven enligt arbetsmiljölagen i ansökningsblanketten. I de ärenden som faller inom denna felkategori tycks hela ansökningsblanketten saknas i akten i flera fall. Vi bedömer att denna typ av fel inte har någon praktisk betydelse och gör bedömningen att ett fel i denna regel i av fallen leder till en faktisk felaktig utbetalning. Slutsats: Regeln bedöms ha en sannolikhet på att påvisa en felaktig utbetalning. Vår bedömning bygger på att det är ett kriterium av administrativ karaktär, även om det givetvis är av betydelse för beslut om anställningsstöd. Arbetsgivarkontroll ej styrkt. Arbetsgivarkontrollen (AG-kontrollen) ska göras i ett separat system, och därefter dokumenteras i den sökandes akt. I de fall där sådan dokumentation inte gått att finna har vi genomfört en analys av loggningen i AG- kontrollsystemet. Vi har där kunnat se om organisationen varit föremål för en kontroll, trots att dokumentation i den arbetssökandes akt saknas. För lönebidrag fanns tio beslut som saknade dokumentation, av vilka åtta kunde godkännas. För nystartsjobb fanns 39 beslut som saknade dokumentation, av vilka 37 stycken kunde godkännas. Detta innebär att träffsäkerheten i regeln (d.v.s. dess förmåga att mäta faktiska förhållanden) är för lönebidrag och för nystartsjobb. Denna bedömning baseras på faktiska förhållanden, men är osäker (framförallt gällande lönebidrag). Vi ser en allvarlig risk för felaktig utbetalning i de fall där arbetsgivarkontrollen inte har genomförts. Detta mot bakgrund av att vår fördjupade analys visar att de organisationer som berörs inte har genomgått en enda arbetsgivarkontroll . Bland de beslut som korrekt träffas av denna regel har vi därför klassat samtliga som felaktiga utbetalningar, d.v.s. 100 procents risk för felaktig utbetalning. Slutsats: Bland de beslut som korrekt träffas av denna regel (bland lönebidrag och bland nystartsjobb) har vi klassat samtliga som felaktiga utbetalningar. Bilaga 1 Kategorisering och riskbedömning av Medicinskt underlag saknas. För att kunna godkänna ett beslut för lönebidrag ska det finnas ett medicinskt underlag som styrker funktionsnedsättning. I aktgranskningen så noterades tio beslut där underlag saknades. För att kunna bedöma risken för det fel så sammankallade studien sakkunniga inom lönebidrag för att göra en expertbedömning. Det visade sig svårt att bedöma den faktiska risken gällande dessa, men det fanns ändå en hel del ledtrådar i ärendet som tyder på att de allra flesta besluten fattas med rätt belopp och stödmottagare. Slutsats: Expertbedömningen är att av dessa beslut kan anses vara felaktiga utbetalningar. Bedömningen är osäker. Ej arbetsgivarregistrerad vid beslutstillfället. Vid dataanalysen noterades 18 beslut om lönebidrag och sex om nystartsjobb där arbetsgivaren inte var arbetsgivarregistrerad vid beslutstillfället. En kontroll av de 24 besluten gjordes för att bedöma om det var en administrativ genväg (p.g.a. att processen kring arbetsgivartillstånd kan ta lite tid), eller om felaktigheterna består. Denna kontroll visade att inga av besluten lett till vidare åtgärder utan alla beslut såg normala ut. Utifrån det resultatet anser vi att utebliven registrering inte är en väg för att erhålla felaktiga utbetalningar, utan att det rör sig om ”effektivisering” i beslutsprocessen. Det är heller inte långsiktigt möjligt att erhålla rekvireringar utan att vara arbetsgivarregistrerad, då det stäms av mot arbetsgivaravgifter. Slutsats: Bedömningen är att av dessa beslut kan anses leda till felaktiga utbetalningar. Bedömningen bygger på efterkontroll av de beslut som fångats av regeln. Ej målgrupp för anställningsstödet. I aktgranskningen kontrolleras om den arbetssökande kan anses vara målgrupp för anställningsstödet. För att förstå felen, och om det påverkar utbetalningens korrekthet, har aktgranskningens kommentarer analyserats och grupperats. Totalt har 31 beslut detta fel, tre lönebidrag och 28 nystartsjobb. Vid analys av dessa noteras att 23 () handlar om att den arbetssökande inte hade minst en arbetslöshetsdag mellan insatser, och tre () om att besluten fattats retroaktivt, d.v.s. beslut fattade efter första anställningsdag. Dessa två typer av fel anser vi vara handläggningsbrister då det inte påverkat stödets omfattning eller mottagare, dock kan stödet förskjutits i tiden. I ett fall är stödmottagaren företagare, och vi anser det beslut vara fel och orsakar felaktiga utbetalningar. Övriga fel (fyra stycken) är otydliga eller okommenterade och viväljer att bedöma att hälften av dem leder till felaktig utbetalning. Det gör att tre av de 31 besluten klassas som grund för felaktig utbetalning, vilket motsvarar Slutsats: Bedömningen är att av dessa beslut kan anses leda till felaktiga utbetalningar. Bedömningen bygger på efterkontroll av aktgranskningens kommentarer. Kompletterande underlag från Arbetsförmedlingen Arbetsförmedlingen har efter färdigställandet av sin rapport till delegationen inkommit med en komplettering som avser osäkerhetsintervallet för sina beräkningar. Kompletteringen har gjorts på förfrågan från delegationens kansli. De väsentliga delarna återges nedan. För lönebidrag visade våra resultat att andelen beslut med risk för felaktig utbetalning var 23,. Efter att ha gjort vår riskbedömning landade vi i att 4,av besluten var faktiskt felaktiga utbetalningar. Av de beslut som betraktades ha en förhöjd risk för FUT var det alltså 17,(0,041/0,238) som bedömdes vara faktiskt felaktiga. Vi har multiplicerat denna faktor (0,1723) med den nedre/övre gränsen för konfidensintervallet över andel beslut med risk för felaktig utbetalning. Osäkerhetsintervallet blir inte helt symmetriskt för lönebidrag, men det kanske kan vara okej ändå. Vi hade först en idé om att göra mer komplicerade beräkningar, men landade i att det kräver ett ganska stort arbete utan att generera något större mervärde. Detta är ett enkelt och lättillgängligt sätt att räkna på, även om det har sina begränsningar. Lönebidrag (här multiplicerar vi siffrorna på den första raden med faktorn 0,1723): Beslut med risk för felaktig utbetalning (23,) (20,) (27,) (intervall)* (intervall)* (4,) (3,) (4,) Detta osäkerhetsintervall har ej beräknats på samma sätt som ett regelrätt konfidensintervall. Nystartsjobb (här multiplicerar vi siffrorna på den första raden med faktorn 0,2963): Beslut med risk för felaktig utbetalning (24,) (20,) (28,) (intervall)* (intervall)* (7,) (6,) (8,) Detta osäkerhetsintervall har ej beräknats på samma sätt som ett regelrätt konfidensintervall. Felaktiga utbetalningar av studiemedel för studier utomlands Felaktiga utbetalningar av studiemedel för studier utomlands CSN:s avrapportering till delegationen för korrekta utbetalningar (Fi 2016:07) Vi gör studier möjligt. 1. Inledning........................................................................................................... Kortfattad beskrivning av ersättningssystemet ................................................................................... Upplägg, metod och avgränsningar .............................................................. Upplägg och metod .................................................................................................................................. Studiens styrkor och begränsning ........................................................................................................ Tillämpning av definitionen och orsaksindelningen ........................................................................ Felaktiga utbetalningar av studiestöd för studier utomlands .................. Totalsiffran och dess osäkerhet............................................................................................................ Typ av fel .................................................................................................................................................. Misstänkt avsiktliga fel ........................................................................................................................... Uppgifter som används felaktigt .......................................................................................................... Ursprunget på uppgifter som används felaktigt................................................................................ Skillnader mellan olika typer av studier .............................................................................................. Skillnader mellan kvinnor och män ..................................................................................................... Diskussion och sammanfattande bedömning............................................ Bilaga 1 Analys av regeländringar och brott...................................................... Bilaga 2 Bosättning............................................................................................... Bilaga 3 Skolprövning .......................................................................................... Bilaga 4 Enkät till studiestödsutredare............................................................... Delegationen för korrekta utbetalningar från välfärdssystemen (Delegationen) en delegation under som ska driva på arbetet med att motverka fel och överutnyttjande från välfärdssystemen. Delegationen ska bidra till att säkerställa korrekta utbetalningar och tillsammans arbeta för att välfärdsförmåner endast går till dem de är avsedda för. I delegationen ingår utbetalande myndigheter, inspektionsmyndigheter och myndigheter i rättskedjan. Delegationen ska bland annat öka kunskapen om felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen och dess konsekvenser, bedöma omfattningen av de felaktiga utbetalningarna samt genomföra attitydundersökningar. Delegationen ska främja samverkan, bidra till den offentliga debatten och lämna förslag på mål- och resultatindikatorer för en samlad uppföljning av myndigheternas arbete. Inom ramen för arbetet med att bedöma omfattningen av felaktiga utbetalningar genomför delegationen omfattningsstudier av ersättningssystem där det finns väsentlig risk för fel och där studier saknas. Ett forum har inrättats med företrädare från utbetalande myndigheter. I forumet definieras och samordnas hur omfattningsstudier kan designas och genomföras och det sker ett löpande erfarenhetsutbyte mellan myndigheterna. genomfördes riskanalyser av ett trettiotal ersättningssystem. Med utgångspunkt i dessa riskanalyser valdes ett tiotal ersättningssystem ut för djupare omfattningsstudier. I detta arbete har delegationen bedömt att studiemedel för studier utomlands, som administreras av (), har väsentlig risk för felaktiga utbetalningar. Delegationen har därför givit CSN i uppdrag att studera omfattningen av felaktiga utbetalningar av studiemedel för studier utomlands.