sou · H7B353 · 2019-12-09 00:00:00 — Givet att dessa förmåner bedöms vara minimiförmåner enligt artikel 58 i förordning 883/2004 bör i enlighet med artikel 2 i det administrativa avtalet till den nordiska konventionen meddela ändringar i bilagan. På samma sätt som den finska minimiförmånen garantipension inte förtecknats av bör inte heller svenska minimiförmåner vara förtecknade. Däremot bör alltjämt garantipension för den som är född eller tidigare samt garantipension till änkepension vara förtecknade i bilagan. Om förslaget om en grundpension och om omställningspension i form av grundpension genomförs bör dessa förtecknas som grundpen- sioner i bilagan till konventionen. har ingått ett antal bilaterala avtal (i vissa fall benämnda konventioner) om social trygghet med länder som inte ingår i EU eller EES. Bland länderna märks , , , , och . I dessa avtal har överenskommits på vilka av respektive lands lagstiftningar som avtalet tillämpas. I flera av dessa har angett att lagstiftningen om garantipension omfattas av avtalet. Avtalen innehåller vidare föreskrifter som med varierande formuleringar anger att avtalet omfattar lagstiftning som ändrar, kompletterar eller ersätter den lagstiftning som omfattas. Med hän- syn till grundpensionens konstruktion jämförd med garantipensionens bör grundpensionen enligt vår mening omfattas av de avtal där det är angivet att den svenska garantipensionen omfattas. Grundpensionen ska därvidlag hanteras av svenska myndigheter som garantipensionen hanteras vad avser sammanläggning, export m.m. Beroende på hur de olika avtalen ser ut bör regeringen eller utpekad svensk institution (och/eller ) informera den andra avtalsslutande staten om ändringen. Det noteras att flera av avtalen även omfattar lagstiftningen om sjukersättning, aktivitets- ersättning och efterlevandepension. Förslagen och bedömningarna bedöms i övrigt inte ha några kon- sekvenser eller stå i strid med de skyldigheter som följer av övriga internationella åtaganden, däribland av ratificerade . Förslagen väntas inte ha några miljökonsekvenser eller konsekvenser för brottslighet eller brottsförebyggande arbete. De väntas inte heller ge några konsekvenser för företagen. 16.1Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken I paragrafen regleras vilka förmåner som är bosättningsbaserade. Tolfte punkten ändras på så sätt ordet ”garantipension” ersätts med ”garantipension och grundpension”. Ändringen är föranledd av att det i 67 kap. införs bestämmelser om den nya förmånen grund- pension som bestämmelserna om den äldre förmånen garantipension för den som är född eller senare avskaffas. Den nya förmånen är bosättningsbaserad i likhet med den förmån som avskaffas. Av 14 § andra stycket framgår att garantipension enligt 66 kap. för den som är född eller tidigare samt grundpension enligt 67 kap. kan lämnas så länge den försäkrades bosättning i består. Sextonde punkten ändras på så sätt att ”garantipension till omställ- ningspension” ändras till ”omställningspension i form av grund- pension”. Ändringen är föranledd av det i 81 kap. införs bestämmelser om den nya förmånen omställningspension i form av grundpension som bestämmelserna om den äldre förmånen garantipension till omställningspension avskaffas. Den nya förmånen är bosättnings- baserad i likhet med den förmån som avskaffas. Av 10 § följer att det är den efterlevande som ska vara försäkrad för förmånen. Av 14 § andra stycket framgår att omställningspension i form av grundpension kan lämnas så länge den försäkrades bosättning i består. Förslaget behandlas i avsnitt 9.3 och 10.3. I paragrafen, som anger vilka förmåner som regleras i avdelningen, ändras första punkten genom att den nya förmånen grundpension läggs till. Grundpension omfattas av det lagtekniska samlingsnamnet allmän ålderspension i likhet med den tidigare förmånen garanti- pension till personer födda eller senare, som avskaffas. För- slaget behandlas i avsnitt 9.2. Paragrafen upplyser om att det i kapitlet finns inledande bestämmelser om förmåner vid ålderdom och i vilka kapitel de olika förmånerna vid ålderdom regleras. Andra stycket ändras på så sätt att den nya förmånen grundpension läggs till i den tredje strecksatsen. Förslaget behandlas i avsnitt 9.2. I paragrafen, som upplyser om kapitlets innehåll, ändras den andra strecksatsen på så sätt att den nya förmånen grundpension läggs till. Förslaget behandlas i avsnitt 9.2. Paragrafen, som anger vilka förmåner som utgör grundskyddet i den allmänna ålderspensionen, ändras på så sätt att den nya förmånen grundpension läggs till. Grundpension utgör alltså, tillsammans med garantipension för den som är född eller tidigare, grundskyddet i den allmänna ålderspensionen. Förslaget behandlas i avsnitt 9.2. Av paragrafen, som anger vem som kan få den nya förmånen grund- pension, framgår att grundpension är beroende av försäkringstid och att förmånen kan lämnas till försäkrade som är födda eller . Vad som ska räknas som försäkringstid och hur försäkrings- tiden närmare påverkar rätten till grundpension framgår i 67 kap. Förslaget behandlas i avsnitt 9.2 och 9.3. I paragrafen anges vilka förmånsnivåer den allmänna ålderspensionen får begränsas till. Andra stycket, som upplyser om att det i 66 och 67 kap. finns särskilda bestämmelser om förmånsnivåer för grundskyddet i den all- männa ålderspensionen, ändras på så sätt att den nya förmånen grund- pension läggs till. Den särskilda bestämmelsen om förmånsnivåer för grundpension finns i 67 kap. 3 §. Förslaget behandlas i avsnitt 9.6. I paragrafen finns bestämmelser om förmånstid för den allmänna ålderspensionen. Andra stycket, som upplyser om att det finns särskilda bestämmelser om förmånstid för grundskyddet i den allmänna ålderspensionen i 66 och 67 kap., ändras på så sätt att den nya förmånen grundpension läggs till. Den särskilda bestämmelsen om förmånstid för grundpen- sion finns i 67 kap. 4 §. Förslaget behandlas i avsnitt 9.3. Paragrafen, som upplyser om att det finns särskilda bestämmelser om samordning för grundskyddet i den allmänna ålderspensionen i 66 och 67 kap., ändras på så sätt att den nya förmånen grundpension ersätter garantipension i 67 kap. Den särskilda bestämmelsen om sam- ordning för grundpension finns i 67 kap. 3 §. Förslaget behandlas i avsnitt 9.6. I paragrafen, som upplyser om underavdelningens innehåll, ändras den andra strecksatsen på så sätt att den nya förmånen grundpension ersätter den tidigare förmånen garantipension för den som är född eller . Förslaget behandlas i avsnitt 9.2. 2 och 3 §§ Paragraferna, som anger vem som vid bestämmande av grundskyddet inom den allmänna ålderspensionen ska likställas med gift respektive ogift försäkrad, ändras genom att den nya förmånen grundpension läggs till. Förslaget behandlas i avsnitt 9.5.1. Det hittillsvarande 67 kap. om garantipension för den som är född eller senare upphör att gälla. I stället införs det ett nytt 67 kap. med bestämmelser om en ny förmån, benämnd grundpension. Paragrafen innehåller upplysningar om vilka slags bestämmelser som finns i kapitlet och i vilka paragrafer dessa är införda. Av paragrafen framgår vilka förutsättningar som måste vara uppfyllda för att en person ska ha rätt till grundpension. Enligt paragrafen kan grundpension lämnas till en försäkrad som är född eller senare, om han eller hon har en försäkringstid om . försäkrad för grundpension framgår av 5 kap. Vad som räknas som försäkringstid anges i 5–16 §§. Av 4 § framgår att grundpensionen får tas ut tidigast från och med den månad då den försäkrade fyller . Förslaget behandlas i avsnitt 9.3. I paragrafen föreskrivs att grundpension endast får lämnas till en för- säkrad som har rätt till inkomstgrundad pension i form av inkomst- pension eller tilläggspension i den utsträckning som han eller hon gör motsvarande uttag av sådan pension. Till en försäkrad som tar ut partiell inkomstpension eller tilläggspension lämnas sålunda endast partiell grundpension i motsvarande mån. Bakgrunden till be- stämmelsen är att grundpension beräknas med hänsyn till den inkomst- grundade ålderspension som den försäkrade har rätt till (se 17 §) och att en försäkrad inte bör kunna påverka grundpensionens storlek genom att ta ut en lägre inkomstgrundad pension. Lämnandet av grundpension påverkas däremot inte av om den försäkrade tar ut premiepension, eftersom den faktiska premiepensionen inte påverkar grundpensionens storlek (jfr 18 §). Någon annan möjlighet att ta ut partiell grundpension finns inte och en försäkrad som inte har rätt till inkomstgrundad pension kan därför inte ta ut partiell grundpension. Förslaget behandlas i avsnitt 9.6. Enligt paragrafen får grundpension tas ut tidigast från och med den månad då den försäkrade fyller . Förslaget behandlas i avsnitt 9.3. Paragrafen anger hur arbete i räknas som försäkringstid för grundpension. Av paragrafen framgår att en person får tillgodoräkna sig ett kalenderår som försäkringstid för grundpension, om det för honom eller henne under det året har fastställts pensionsgrundande inkomst eller pensionsgrundande belopp för sjukersättning eller aktivitets- ersättning som tillsammans uppgår till lägst ett inkomstbasbelopp. Hela kalenderåret ska tillgodoräknas som försäkringstid, oavsett hur personen faktiskt har arbetat, om kravet i fråga om pensions- grundande inkomst eller pensionsgrundande belopp är uppfyllt. Andra pensionsgrundande belopp än för sjukersättning och aktivitetsersätt- ning påverkar inte tillgodoräknandet av försäkringstid för arbete i . I 12 § regleras vad som gäller när arbetad tid enligt förevarande paragraf sammanfaller med tid enligt 6–11 §§. Förslaget behandlas i avsnitt 9.4. Paragrafen anger hur bosättning i räknas som försäkringstid för grundpension. Enligt paragrafen räknas som försäkringstid för grundpension också tid under vilken en person ska anses ha varit bosatt i enligt 5 kap. I 12 § regleras vad som gäller när tid enligt förevarande och 7– 10 §§ sammanfaller med tid enligt 5 §. Förslaget behandlas i avsnitt 9.4. I paragrafen regleras förutsättningarna för att en person som har ansökt om uppehållstillstånd ska få tillgodoräkna sig tid för vistelse i före bosättning som försäkringstid för grundpension. En utländsk medborgare som måste ha uppehållstillstånd för att få vistas i anses inte vara bosatt här enligt 5 kap. innan ett sådant tillstånd har beviljats. Med stöd av paragrafen får den, som ansöker om och beviljas uppehållstillstånd, som försäkringstid för grundpension tillgodoräknas tid under vilken han eller hon oavbrutet har vistats i mellan ansökningen och beslutet om uppehållstillstånd. Förslaget behandlas i avsnitt 9.4. 8–10 §§ I paragraferna regleras en möjlighet för en pensionssökande som har beviljats uppehållstillstånd som flykting enligt 4 kap. 1 § eller som annan skyddsbehövande enligt 2 eller 2 a § utlänningslagen (2005:716) eller enligt motsvarande äldre bestämmelser eller beviljats statusför- enligt 4 kap. 3 c § utlänningslagen eller motsvarande förklaring enligt äldre bestämmelser att som försäkringstid räkna även tid under vilken han eller hon har varit bosatt i sitt tidigare hemland. Bosätt- ningstiden i hemlandet räknas då från och med det kalenderår då den pensionssökande fyllde till tidpunkten då han eller hon först ankom till . Den som har varit bosatt i från den första ankomsten t.o.m. det år han eller hon fyllt tillgodoräknas hela bosättningstiden från hemlandet fr.o.m. till ankomsten till . För den som efter ankomsten inte har varit bosatt i görs en andelsberäkning. Den del av bosättningstiden från det tidigare hemlandet som får tillgodo- räknas som försäkringstid för grundpension bestäms då av förhåll- andet mellan å ena sidan den tid den pensionssökande har varit bosatt i från den tidpunkt då han eller hon kom hit första gången t.o.m. det år han eller hon fyller och å andra sidan den totala tids- rymden mellan dessa två händelser. För den som är berättigad till pension från sitt hemland och också har rätt att få denna pension utbetald i gäller att den tid på vilken denna pension från hemlandet grundas inte ska medräknas som försäkringstid för grund- pension. Om den pensionssökande har vistats i flyktingläger i ett annat land än hemlandet innan han eller hon kom till lik- ställs sådan tid med bosättningstid från hemlandet. Förslaget behandlas i avsnitt 9.4. I paragrafen finns en bestämmelse som begränsar tillgodoräknandet av försäkringstid för biståndsarbetare m.fl. som enligt 5 kap. 6 § anses vara bosatta i även under vistelse utomlands. Om en sådan utsänd person har tjänat in pension i det andra landet som betalas ut även vid bosättning i , och den utländska pensionen inte ingår i det beräkningsunderlag som minskar grundpensionen, ska den tid under vilken pensionen har tjänats in inte räknas som försäkringstid för grundpension. Förslaget behandlas i avsnitt 9.4. Enligt paragrafen får inte tillgodoräknas enligt både 5 § och 6–11 §§. En person som exempelvis kan tillgodoräkna sig samma kalenderår både som arbetad tid enligt 5 § och som bosättningstid enligt 6 § får sålunda endast tillgodoräkna sig kalenderåret en gång, dvs. enligt en av de angivna metoderna. Förslaget behandlas i avsnitt 9.4. I paragrafen anges den tid under vilken försäkringstid för grund- pension beräknas. Av paragrafen framgår att endast tiden från och med det kalenderår då den pensionssökande har uppnått till och med det kalenderår då han eller hon har fyllt beaktas vid beräkning av försäkringstid. En person som varit bosatt i eller efter får sålunda inte beakta som försäkringstid enligt 6 §. Av 14 § framgår att vissa särskilda förutsättningar måste vara uppfyllda för att tid ska beaktas. Förslaget behandlas i avsnitt 9.4. Paragrafen anger de särskilda förutsättningar som måste vara uppfyllda för att tid från och med det kalenderår då den pensionssökande har fyllt till och med det kalenderår då han eller hon har fyllt ska räknas som försäkringstid för grundpension. Förutsättningarna är tiden räknas som försäkringstid enligt 6–10 §§ och att det för pen- sionssökanden har fastställts en pensionsgrundande inkomst eller ett pensionsgrundande belopp för sjukersättning, aktivi- tetsersättning, förtidspension eller sjukbidrag som per kalenderår upp- går till lägst ett inkomstbasbelopp. Vid bedömningen av om gräns- värdet om ett inkomstbasbelopp är uppfyllt läggs pensionsgrundande inkomst samman med pensionsgrundande belopp för sjukersättning m.m.De angivna förutsättningarna måste som framgått vara upp- fyllda för varje kalenderår som på detta sätt beaktas som försäkrings- tid. Varje kalenderår beaktas sålunda för sig och någon sammanlägg- ning mellan åren sker inte. Förslaget behandlas i avsnitt 9.4. I paragrafen regleras en möjlighet för den som har haft rätt till sjuk- ersättning i form av garantiersättning att, under vissa förutsättningar, som försäkringstid för grundpension räkna den försäkringstid som legat till grund för beräkningen av sjukersättningen. Paragrafen riktar sig till den som före den kalender- månad då han eller hon fyllde hade rätt till hel sjukersättning i form av garantiersättning. För en sådan person räknas som för- säkringstid för grundpension den försäkringstid som legat till grund för beräkning av sjukersättningen, om det är förmånligare än en beräk- ning enligt 5–14 §§. Det är tillräckligt att personen har haft rätt till hel sjukersättning i form av garantiersättning och det krävs sålunda inte att någon garantiersättning faktiskt har betalats ut för att paragrafen ska vara tillämplig. Förslaget behandlas i avsnitt 9.4. Paragrafen innehåller en avrundningsregel som innebär att det, sedan samtliga tillgodoräknade försäkringstider för grundpension har lagts samman, sker en avrundning nedåt till hela antal år. Förslaget behandlas i avsnitt 9.4. Paragrafen anger att ett beräkningsunderlag ligger till grund för be- räkningen av grundpension. Beräkningsunderlaget motsvarar den inkomstgrundade ålderspension som den försäkrade har rätt till . I beräkningsunderlaget görs dock vissa ändringar och till- lägg, vilka beskrivs i 18–22 §§. Den närmare beräkningen av grund- pension framgår av 23–27 §§. Förslaget behandlas i avsnitt 9.5.2. I paragrafen regleras vilken inkomstgrundad ålderspension som ingår i beräkningsunderlaget och hur denna pension beräknas. Av första stycket framgår att inkomstgrundad ålderspension enligt socialförsäkringsbalken och sådan allmän obligatorisk ålderspension enligt utländsk lagstiftning som inte är att likställa med grundpension ingår i beräkningsunderlaget. Inkomstgrundad ålderspension enligt balken får i beräkningsunderlaget ett värde som beräknas före minsk- ning enligt 69 kap. 2–11 §§, vilket innebär att eventuell yrkesskadeliv- ränta inte påverkar värdet. De allmänna obligatoriska ålderspensioner enligt utländsk lagstiftning som ingår i beräkningsunderlaget är sådana pensioner som inte är att likställa med grundpension. Det innebär att den utländska pensionens storlek inte får vara beroende av andra pensionsinkomster, vilket bland annat medför att både utländska inkomstgrundade pensioner och utländska pensioner som har en konstruktion som motsvarar den tidigare svenska folkpensionen ingår i beräkningsunderlaget. Av andra stycket följer att premiepension inte beaktas i beräknings- underlaget. I stället räknas inkomstpensionen upp så att den motsvarar vad som skulle ha utgetts om hela pensionsrätten om av pensionsunderlaget hade utgjort grund för denna pension. För den som är född något av åren 1938–1953 ska pensionsrätten för inkomst- pension enligt 61 kap. 10 § minskas med en tjugondel av varje helt år fr.o.m. födelseåret till utgången av 1954. Uppräkningen av inkomst- pensionen till att motsvara av beräkningsunderlaget görs dock innan sådan minskning sker. Förslaget behandlas i avsnitt 9.5.2. Paragrafen anger vilka övriga förmåner som ingår i beräkningsunder- laget. Dessa förmåner är dels änkepension, dels efterlevandepension enligt utländsk lagstiftning, dels förmåner som lämnas till den för- säkrade enligt utländsk lagstiftning och som motsvarar sjukersätt- ning eller aktivitetsersättning eller som utgör pension vid invaliditet. Förslaget behandlas i avsnitt 9.5.2. Paragrafen reglerar hur den inkomstgrundade ålderspensionen beräk- nas i beräkningsunderlaget när den som har rätt till grundpension till följd av bristande eller underlåten avgiftsbetalning fått en lägre pen- sionsrätt. Endast den som haft inkomster av annat förvärvsarbete än anställning och som inte betalat in föreskriven ålderspensionsavgift i form av egenavgift och allmän pensionsavgift kan på detta sätt få en lägre pensionsrätt (jfr 61 kap. 9 och 21 §§). Enligt paragrafen får den inkomstgrundade pensionen i beräkningsunderlaget i ett sådant fall ett värde som motsvarar den pension som skulle ha lämnas om fulla avgifter hade betalats. Förslaget behandlas i avsnitt 9.5.2. I paragrafen anges hur beräkningsunderlaget ska bestämmas när den försäkrade gjort en överföring av pensionsrättigheter till och från Europeiska gemenskapen. Paragrafen är tillämplig på en försäkrad som har överfört värdet av pensionsrätt för inkomstpension, pensionsrätt för premiepension och värdet av rätt till tilläggspension till Europeiska gemenskaperna enligt 2 § lagen (2002:125) om överföring av värdet av pensionsrättig- heter till och från Europeiska gemenskaperna. För en sådan försäkrad ska beräkningsunderlaget för grundpension bestämmas som om någon överföring av pensionsrättigheterna inte hade gjorts, om inte dessa rättigheter har återförts enligt 8 § samma lag. Bestämmelsen innebär att beräkningsunderlaget inte blir mindre, och grundpensionen inte högre, om den försäkrade fört över pensionsrättigheter till Europeiska gemenskaperna. Förslaget behandlas i avsnitt 9.5.2. Paragrafen innehåller bestämmelser om hur beräkningsunderlaget ska bestämmas när den försäkrade tar ut inkomstgrundad ålderspension från en annan tidpunkt än . Enligt första stycket bestäms beräkningsunderlaget för en försäkrad som har rätt till inkomstpension eller tilläggspension alltid som om inkomstpensionen och tilläggspensionen hade börjat lyftas den kal- endermånad då den försäkrade fyller . Även om den inkomst- grundade pensionen minskar eller ökar till följd av att den försäkrade tar ut sådan pension före eller efter , påverkas alltså inte beräkningsunderlaget för grundpensionen av detta. Grundpensionen blir därför inte högre om den försäkrade tar ut inkomstgrundad pen- sion och grundpensionen blir inte heller lägre vid ett senare uttag av inkomstgrundad pension. Andra stycket är tillämpligt i det fall det till den försäkrade lämnas garantitillägg till tilläggspensionen och denne har tagit ut inkomst- pension eller tilläggspension före den kalendermånad då han eller hon fyllde . Garantitillägget blir då lägre än det annars skulle ha varit. För att detta inte ska kompenseras med en högre grundpension ökas garantitillägget på mot motsvarande sätt som hel årlig tilläggs- pension har minskats när beräkningsunderlaget bestäms. Förslaget behandlas i avsnitt 9.5.4. 23–27 §§ I paragraferna anges hur grundpensionen beräknas. Grundpensionen bestäms utifrån den försäkrades grundnivå och Den övergripande principen för beräkningen är att grundnivån minskas med beräkningsunderlaget. Den försäkrades grundnivå är beroende av den försäkrades för- säkringstid, beräknad och avrundad till närmaste hela antal år enligt 5–16 §§, som dock vid beräkningen av grundpensionen högst får vara . Grundnivån beräknas genom att försäkringstiden divideras med talet 40, varefter denna kvot multipliceras med 2,13 prisbasbelopp, om den försäkrade är ogift, och annars med 1,9 prisbasbelopp. Hur mycket beräkningsunderlaget, som bestäms enligt 17–22 §§, minskar grundnivån är beroende av beräkningsunderlagets storlek. Om beräkningsunderlaget inte är högre än den s.k. avtrappnings- nivån, minskar beräkningsunderlaget grundnivån krona för krona. Om beräkningsunderlaget är högre än avtrappningsnivån minskar beräkningsunderlaget grundnivån krona för krona upp till avtrapp- ningsnivån, medan den del av beräkningsunderlaget som överstiger avtrappningsnivån minskar grundnivån . Varje krona av beräkningsunderlaget som överstiger avtrappningsnivån minskar alltså grundnivån med . Avtrappningsnivån är beroende av den försäkrades försäkringstid och beräknas genom att försäkringstiden, dock högst , divideras med talet 40 varefter denna kvot multi- pliceras med 1,26 prisbasbelopp, om den försäkrade är ogift, och annars med 1,14 prisbasbelopp. Förslaget behandlas i avsnitt 9.4, 9.51 och 9.5.3. Paragrafen anger hur partiell grundpension beräknas. Enligt para- grafen beräknas partiell grundpension genom att det först räknas ut vad grundpensionen skulle bli vid helt uttag och att det därefter görs en andelsberäkning. Förutsättningarna för att ta ut partiell grund- pension regleras i 3 §. Förslaget behandlas i avsnitt 9.5.4. I paragrafen, som anger när samordning av allmän ålderspension och yrkesskadelivränta ska ske, ändras första stycket på så sätt att den nya förmånen grundpension läggs till. Förslaget behandlas i avsnitt 9.7. Paragrafen upplyser om att vissa förmåner inte ska minskas på grund av livränta på grund av arbetsskada eller annan skada som avses i 41– 44 kap. Paragrafen ändras på så sätt att den nya förmånen grund- pension läggs till. Förslaget behandlas i avsnitt 9.7. Paragrafen anger hur minskning av ålderspensionen sker vid samord- ning med yrkesskadelivränta. Paragrafen ändras på så sätt att den nya förmånen grundpension läggs till i första och andra styckena. En för- säkrad har inte rätt till både garantipension (för den som är född eller tidigare) och grundpension (som lämnas till den som är född eller senare). Vid samordning med yrkesskadelivränta minskas grund- pensionen på motsvarande sätt som för de övriga förmånerna. Minsk- ningen görs i första hand på garantipensionen eller grundpensionen, beroende på vilken av förmånerna den försäkrade har rätt till, samt därefter på tilläggspensionen.