sou · H7B335 · 2019-06-17 00:00:00 — Det kan handla om en organisation eller företrädare som upp- viglar andra att utöva våld mot enskilda av viss etnicitet eller att hota meningsmotståndare. Av punkten 4 framgår att bidrag inte får lämnas till en organisation om den eller dess företrädare motarbetar det demokratiska styrelse- skicket. Med motarbeta avses att utföra handlingar som angriper det demokratiska styrelseskicket eller att rättfärdiga, främja eller uppmana till sådana handlingar. Organisationer eller företrädare som utövar terrorism, bidrar ekonomiskt eller på annat sätt stödjer terroristorga- nisationer motarbetar det demokratiska styrelseskicket. Med terro- rism avses sådan ageranden som omfattas av lagen (2003:148) om straff för terroristbrott, lagen (2017:630) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism samt lagen (2010:299) om straff för offentlig uppmaning, rekrytering och utbildning avseende terroristbrott och annan särskilt allvarlig brottslighet. Även en organisation som utövar eller uppmanar till brott mot allmän ordning, våldsamma aktioner, sabotage, skadegörelse, olaga intrång eller andra lagbrott motarbetar det demokratiska styrelseskicket. Ageranden som inte är brottsliga kan ändå anses vara ett mot- arbetande av det demokratiska styrelseskicket. En organisation som medvetet vilseleder eller sprider felaktig information i syfte att under- minera demokratin och dess institutioner får anses motarbeta det demokratiska styrelseskicket. Motarbetar det demokratiska styrelseskicket gör även den organisa- tion som uppmanar sina medlemmar eller allmänheten att inte följa svensk lag, svika medborgliga skyldigheter eller inte hörsamma myn- digheters påbud. Det förekommer att organisationer uppmanar till lag- brott som kan anses vara civil olydnad, dvs. aktivism genom vägran att följa lag eller myndighetsbeslut utan att använda våld. Uppma- ningar till sådana lagbrott innebär typiskt sett ett motarbetande av det demokratiska styrelseskicket, men skulle i undantagsfall kunna anses vara förenliga med demokrativillkoret om det rör sig om ageranden som helt syftar till att bevara eller upprätta demokratiska värden. Om en organisation eller dess företrädare har agerat på det sätt som anges i 5 §, får bidrag ändå lämnas till organisationen om det finns särskilda skäl. Vid bedömningen ska särskilt beaktas om organisationen tagit av- stånd från agerandet och vidtagit adekvata åtgärder för att säkerställa att det inte upprepas. I paragrafen finns en undantagsregel som tillämpas när det konsta- terats att en organisation eller företrädare agerat på ett sätt som strider mot 5 §. Utredningens överväganden finns i avsnitt 8.1.7. Regeln har införts för att undvika att enskilda ageranden får oproportionerliga konsekvenser för en organisation. Av paragrafens första mening fram- går att om en organisation eller dess företrädare agerat på det sätt som anges i 5 §, får bidrag ändå lämnas till organisationen om det finns särskilda skäl. Om det föreligger särskilda skäl får bedömas utifrån omständigheterna i det enskilda fallet. Rekvisitet särskilda skäl inne- bär dock att undantaget ska tillämpas med viss restriktivitet. Av paragrafens andra mening framgår att vid bedömningen särskilt ska beaktas om organisationen har tagit avstånd från agerandet och vid- tagit adekvata åtgärder för att säkerställa att det inte upprepas. Om en organisation inte tar avstånd från ett agerande som konstaterats strida mot demokrativillkoret får bidrag som regel inte lämnas till organisationen. Huruvida en organisation har vidtagit adekvata åtgär- der för att säkerställa att agerandet inte upprepas får bedömas utifrån hur organisationen hanterat situationen efter att den fått kännedom om eller uppmärksammats på agerandet. Vilka åtgärder som organisa- tionen vidtar har betydelse för bedömningen. Åtgärderna ska i varje enskilt fall framstå som relevanta och rimliga reaktioner på det aktuella agerandet. Om en organisation tydligt och kraftfullt tar avstånd från en företrädares agerande och säkerställer att agerandet inte upprepas genom att utesluta företrädaren från organisationen, kan det bedömas föreligga särskilda skäl för att lämna bidrag. För en riksorganisation vars lokal- eller medlemsorganisation agerat i strid med demokrativill- koret kan det vara nödvändigt att utesluta en lokal- eller medlems- förening för att säkerställa att agerandet inte upprepas. Det kan också beaktas i vilken mån organisationen haft möjlighet att förebygga ett agerande. En organisation som vid ett enstaka till- fälle inbjudit en föreläsare som uttalat sig på ett sätt som strider mot demokrativillkoret bör ändå kunna komma i fråga för bidrag om den kan visa att den inte på förhand hade kännedom om föreläsarens åsikter och tydligt tar avstånd från den uppfattning som föreläsaren framfört. Om ett agerande upprepas, t.ex. om föreläsaren bjuds in vid upprepade tillfällen, har organisationen haft möjlighet att förhindra agerandet och bör inte kunna undgå ansvar genom att i efterhand ta avstånd från detta. Vid bedömningen av om det föreligger särskilda skäl bör det även kunna beaktas hur allvarligt agerandet är. Vid allvarliga ageranden, t.ex. främjande av terrorism eller utövande av våld med hatmotiv, kan det normalt inte anses föreligga särskilda skäl. Om ett flertal före- trädare eller medlemsorganisationer agerat på ett otillåtet sätt eller om styrelsen eller en övervägande majoritet av medlemmarna har ställt sig bakom agerandet bör det inte heller finnas särskilda skäl att bevilja bidrag. En ytterligare aspekt som kan beaktas är den tid som förflutit sedan agerandet. Om en överträdelse av demokrativillkoret skett tillbaka kan det ha betydelse för bedömningen om det finns särskilda skäl att lämna bidrag. SOU 1961:44, Folkbildningsarbete och ungdomsverksamhet. SOU 1963:67, Stöd åt ungdomsorganisationernas centrala verksamhet. SOU 1975:75, Medborgerliga fri- och rättigheter. SOU 1979:60, Bidrag till folkrörelser. Betänkande om statens stöd till folkrörelserna. SOU 1979:85, Folkbildning för 80-talet. SOU 1980:44, Bidrag till kvinnoorganisationer. SOU 1983:73, Ny förvaltningslag. SOU 1987:33, Ju mer vi är tillsammans. SOU 1987:37, Stödet till barn- och ungdomsföreningar. SOU 1988:39, Mål och resultat – nya principer för det statliga stödet till föreningslivet. SOU 1993:71, Organisationernas bidrag. SOU 1999:101, Olydiga medborgare? Om flyktinggömmare och djurrättsaktivister. SOU 2000:1, En uthållig demokrati! – Politik för folkstyrelse . SOU 2004:59, Kvinnors organisering. SOU 2007:66, Rörelser i tiden. SOU 2008:43, Tre rapporter till . SOU 2009:6, Återkrav inom välfärdssystemen – förslag till lagstiftning. SOU 2009:29, Fritid på egna villkor. SOU 2010:29, En ny förvaltningslag. SOU 2013:66, Översyn av det statliga stödet till dagspressen. SOU 2016:5, Låt fler forma framtiden! SOU 2016:8, Ytterligare åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. SOU 2016:13, Palett för ett stärkt civilsamhälle. SOU 2016:80, En gränsöverskridande mediepolitik. För upplysning, engagemang och ansvar. SOU 2016:81, Ett modernare utsökningsförfarande. SOU 2016:92, demokratin mot våldsbejakande extremism –nationell samordning och kommunernas ansvar. SOU 2018:18, Statens stöd till trossamfund i ett mångreligiöst . SOU 2018:70, En arvsfond i takt . En översyn av regel- verket kring Allmänna arvsfonden. Ds 1997:36, Resultatstyrning av föreningsbidrag. Ds 2014:1, Gröna boken. Riktlinjer för författningsskrivning. Ds 2014:4, Våldsbejakande extremism i – nuläge och tendenser. Ds 2015:38, Statligt stöd till det civila samhället – en översyn av fyra bidragsförordningar samt stödet till Exit. Ds 2018:4, En ny stödordning för säkerhetshöjande åtgärder inom det civila samhället. Ds 2018:13, Långsiktigt stöd till det civila samhället. 1971:30 del 2, Kungl. Maj:ts proposition till med förslag till lag om allmänna förvaltningsdomstolar. 1973:90, Kungl. Maj:ts proposition med förslag till ny regerings- form och ny riksdagsordning m.m. 1975/76:209 om ändring i regeringsformen. 1985/86:80 om ny förvaltningslag. 1993/94:135, Ungdomspolitik. 1998/99:124, Staten och trossamfunden – stöd, medverkan inom totalförsvaret, m.m. 2000/01:81, Omskärelse av pojkar. 2001/02:72, Ändringar i regeringsformen – samarbetet i EU m.m. Prop. 2001/02:80, Demokrati för det nya seklet. 2002/03:38, Straffansvar för terroristbrott. 2005/06:56, En moderniserad rättsprövning, m.m. Prop. 2005/06:155, Makt att forma samhället och sitt eget liv –nya mål i jämställdhetspolitiken. 2007/08:95, Ett starkare skydd mot diskriminering. 2009/10:55, En politik för det civila samhället. 2009/10:80 En reformerad grundlag. 2013/14:1, Budgetpropositionen . 2016/17:180, En modern och rättssäker förvaltning –ny förvaltningslag. 2017/18:1, Budgetpropositionen . 2017/18:154, Journalistik i hela landet. 2018/19:1, Budgetpropositionen . 2018/19:92, Återinförd skattereduktion för gåvor till ideell verksamhet. betänkande 2009/10:KrU7, En politik för det civila samhället. 2009/10:106, Dialog om samhällets värdegrund. 2017/18:246, En politik för engagemang – långsiktighet och oberoende för civilsamhället. Överenskommelse om åtgärder mot terrorism mellan Socialdemo- kraterna, , de gröna, , och , . Sakpolitisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, de gröna, och Liberalerna, . Litteratur, rapporter m.m. (2018). Att motverka otillåten påverkan inom idrotten En kunskapsfördjupning om trakasserier, hot, våld och korruption. (2018). PM ang. Investeringsbidrag till föreningar som tillhandahåller allmänna samlingslokaler, . , ; Sterzel, (2015). Regeringsformen – en kom- mentar. , ; , ; , ; ; , ; , (2018). (Zeteo ). m.m. Juridik, . (2018). State of democracy, human rights and the rule of law. Role of Institutions. Threat to Institutions. , Hans (2015). Mänskliga rättigheter i europeisk praxis. En kommentar till om de mänskliga rättig- heterna, 5 uppl. Diesen, ; , (2003). Bevis- prövning i förvaltningsmål. , ; Hirschfeldt, ; Jermsten ; , (2018). Regeringsformen – med kommentarer. (2015). Att ge statligt stöd till civila sam- hällets organisationer. (2019). Statsbidrag till studieförbund . Villkor och fördelning. (2018). Riktlinjer för stöd till civilsam- hället för fred och säkerhet 2018, dnr 18-00622. , ; Stüber, (2017). ; ; Ranstorp, (2017). Swedish Foreign Fighters in and : An Analysis of open-source intelligence and statistical data. (2018). Social resursförvaltnings lägesbild över radikalisering och våldsbejakande extremism, Samordning mot våldsbejakande extremism, Social resursförvaltning. Stads riktlinje för föreningsbidrag till civilsamhället. Dnr 1434/15. , (2012). Underlags- rapport 3 till . Hemström, (2011). Organisationernas rättsliga ställning. Om ekonomiska och ideella föreningar (8:e uppl.). Hemström, (2018). Samverkan med det civila samhället. Kommuner och Landsting och . , ; Stjernqvist, ; , ; , ; , (2012). Grundlagarna – regerings- formen, successionsordningen, riksdagsordningen, 3 uppl. Järvestad, ; , ; , (2015). Gävles moské vill sprida extrem tolkning av islam. , (2018). Utredningsskyldighet, bevisbörda och beviskrav i förvaltningsprocessen. MUCF, (Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor) (2012). Orden, praktiken och verkligheten. Redogörelse för kontroll av bidrag och förslag på ändringar i förordningar. MUCF, (Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor) PM Kostnader för hantering av projektbidrag, Dnr 2057/16 . MUCF, (Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor) (2016). Villkor för organisationer med social inriktning. Civila samhällets villkor 2015 med fokus på flyktingmottagande. MUCF, (Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor) (2017). Att verka demokratiskt. Redovisning av hur MUCF granskar och följer upp demokrativillkoren för statsbidrag. MUCF, (Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor) (2018). Organisationen – ideologi och koppling till antidemokratiska miljöer. MSB (Myndigheten för samhällsskydd och beredskap) (2018). Nationell risk- och förmågebedömning 2018. (2017). Myndighetsgemensam lägesbild om organi- serad brottslighet 2018–2019. (2014). Anvisningar för barn- och ungdoms- idrott. Beslutades av Riksidrottsstyrelsen . (2018). Föreskrifter om statligt lokalt aktivitets- stöd. PM (, dnr 3.2.1-3713-2014) För- tydligande av begrepp och grundläggande villkor för statsbidrag till ideella organisationer inom kulturmiljöområdet. Rättsutlåtande angående skyddet för samlingslokalsföreningars föreningsrätt i för- hållande till grundlagsregler och bidragsgivande stat och kommun. , , (2016). Från till jihadi cool. Fri tanke, . SCB () (2011). Levnadsförhållanden rapport 102, Medborgerliga aktiviteter 2009–2009. SCB () (2016). Det civila samhället 2014 SCB () (2018). Det civila samhället 2016 SKL (Kommuner och Landsting) (2018). Råd vid lokal- uthyrning – demokratiska aspekter vid nyttjande av kommunala lokaler. (2018). Opinionsbildare hetsar mot oss utan bevis. , ; , (2017a). Bakom de populistiska och högerextrema sajterna finns brottsdömda, nolltaxerare och personer som söks av kronofogden. , ; , (2017b). ska inleda granskning av föreningar. Sida () (2011). Kriterier för civilsamhällesorganisationers behörighet som – ram- organisation inom anslagsposten Stöd genom svenska organisa- tioner i det civila samhället – strategisk partnerorganisation inom anslagsposten för Humanitära insatser och konfliktrelaterad verk- samhet (2011.08.31). Statskontoret (2017). Myndighetsanalys av Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (2017:13). Swedish Government (2012). Periodic State Report of to 19th–21st periodic reports, CERD/C/SWE/ 19-21, , para. 95–98. Swedish Government (2017). Periodic State Report of to 22nd–23rd periodic reports, CERD/C/SWE/ 22-23, 1 February 2017, para. 95–98. (Säkerhetspolisen) (2017). , ; Jegermalm, ; , (2015). Folk i rörelse: medborgerligt engagemang 1992–2014. , ; , (2015). Medborgligt engagemang – klassresa eller klassklyfta? I SOU 2015:96, Demo- kratiutredningens forskarantologi fler forma framtiden! RÅ 1988 ref. 132. RÅ 1995 ref. 4. RÅ 2004 ref. 122. RÅ 2005 ref. 29. HFD 2011 ref. 10. HFD 2011 ref. 22. HFD 2013 ref. 72. HFD 2014 ref. 30. HFD 2015 ref. 20. HFD 2015 ref. 31. HFD 2015 ref. 79. HFD 2016 ref. 38. HFD 2016 ref. 49. HFD 2017 ref. 2. HFD 2017 ref. 4. HFD 2017 ref. 18. HFD 2018 ref. 46. HFD 2019 ref. 10. NJA 1984 s. 648. NJA 2001 s. 22. NJA 2001 s. 279. NJA 2013 s. 413. Belgiska språkmålet (Case ”relating to certain aspects of the laws on the use of languages in education in ” mot ), nr 1474/62, 1677/62, 1691/62, 1769/63, 1994/63 och 2126/64, dom . Ringeisen mot , nr 2614/65, dom . mot , nr 5100/71–5102/71 och 5354/72, dom . , och mot , nr 7601/76 och 7806/77, dom . mot , nr 8919/80, dom . Sibson mot , nr 14327/88, dom . Sigurður A. Sigurjónsson mot , nr 16130/90, dom . mot , nr 23196/94, dom . Sidiropoulos m.fl. mot , nr 26696/95, dom . Gorzelik m.fl. mot , nr 44158/98, dom . Zhechev mot , nr 57045/00, dom . m.fl. mot , nr 40825/98, dom . mot , nr 14939/03, dom . mot , nr 28426/06, dom . Danilenkov m.fl. mot , nr 67336/01, dom . Özgürlük Ve Dayanısma Partisi (ÖDP) mot , nr 7819/03, dom . mot , nr 35943/10, dom . Károly mot , nr 56665/09, dom . Demokrativillkoren i statlig bidragsgivning En särskild utredare ska se över demokrativillkoren i statsbidrags- förordningar och tillämpningen av dessa villkor. Syftet med över- synen är att säkerställa att allmänna medel går till verksamheter som är förenliga med samhällets grundläggande värderingar såsom de for- muleras i regeringsformen och i de internationella konventionerna om mänskliga rättigheter. •redovisa hur de demokrativillkor som finns i de förordningar som styr den statliga bidragsgivningen till civilsamhällets organisa- tioner är utformade, •göra en samlad analys av vilka svårigheter och utmaningar de ansvariga myndigheterna och det civila samhället har med dagens system, såväl vad gäller beslut om bidragsgivning utifrån demo- krativillkoret som hur efterlevnaden av villkoret följs upp, •föreslå ett förtydligat, rättssäkert och enhetligt demokrativillkor för den statliga bidragsgivningen med beaktande av förenings- friheten, •samverka med de bidragsutbetalande myndigheterna och företrä- dare för civilsamhällets organisationer i arbetet med att ta fram ett nytt tillämpbart demokrativillkor, •analysera vilka delar av en bidragssökande organisations uppbygg- nad och verksamhet som ska granskas i förhållande till demokrati- villkoret och hur denna granskning bör genomföras, och •föreslå nödvändiga författningsändringar. Uppdraget ska redovisas . Det civila samhället, dvs. den del av samhället, som är skild från staten, marknaden och det enskilda hushållet, där människor, grupper och organisationer agerar tillsammans för gemensamma intressen, är av central betydelse för demokratin och har flera viktiga funktioner. Det verkar som demokratiskola, röstbärare och opinionsbildare, skapar samhällsnyttig verksamhet inom olika sektorer och bidrar till gemenskap och tillit mellan människor. De övergripande målen för politiken för det civila samhället som regeringen angav i pro- positionen En politik för det civila samhället (prop. 2009/10:55, bet. 2009/10:KrU7, rskr. 2009/10:195) ligger fast. Det gör även de sex principer för uppföljning av politiken, som angavs i propositionen – självständighet och oberoende, dialog, kvalitet, långsiktighet, öppen- het och insyn samt mångfald. Av regeringsformen framgår syn på demokrati och mänskliga rättigheter. Där framgår av 1 kap. 2 § fjärde stycket att det allmänna ska verka för att demokratins idéer blir vägledande inom samhällets alla områden. Vidare anges i 2 kap. 1 § grundläggande fri- och rättigheter som var och en gentemot det allmänna är tillför- säkrade. Vikten av respekten för demokratin framgår även av överens- kommelsen om åtgärder mot terrorism som ingicks mellan Social- demokraterna, de gröna, , och samt av riks- dagens tillkännagivanden Åtgärder för att göra samhället mer mot- ståndskraftigt mot våldsbejakande extremism (bet.2015/16:KU4, rskr. 2015/16:137) och Säkerställa att verksamheter som stöder vålds- bejakande extremism inte tilldelas statliga eller kommunala medel (bet. 2016/17:KU23, rskr. 2016/17:294). Demokrativillkoren i statsbidragsförordningar bör ses över betalas ut till det civila samhället, bland annat efter beslut av cirka 30 myndigheter med stöd av drygt 80 förordningar. I vissa fall delas statsbidragen ut av ideella organisa- tioner som tilldelats förvaltningsuppgifter, t.ex. . I många statsbidragsförordningar finns som krav för bidrag att den sökande ska uppfylla vissa villkor som påminner om regeringsformens bestämmelser om demokrati (nedan kallat demokrativillkor). I några fall har det ifrågasatts om skattemedel kan ha gått till organisationer där det finns omständigheter som kan tyda på att organisationens verksamhet inte är förenlig med samhällets grund- läggande värderingar som de formuleras i grundlagen och i de inter- nationella konventionerna om mänskliga rättigheter. Det finns även kritik från organisationer mot dagens system då tillämpningen av de befintliga demokrativillkoren inte alltid är transparent och rättssäker. Det ligger i både myndigheters och det civila samhällets intresse att offentliga medel inte hamnar hos organisationer som bedriver verk- samheter som står i strid med samhällets grundläggande värderingar så som de formuleras i regeringsformen och i de internationella kon- ventionerna om mänskliga rättigheter. Statskontoret har i sin myndighetsanalys av Myndigheten för ung- doms- och civilsamhällesfrågor (U2017/03808/UF) lyft fram några problem med demokrativillkoret i de bidragsförordningar som riktar sig till det civila samhället. Ett problem är att de förordningar som styr bidragsgivningen delvis har olika formuleringar av de demo- krativillkor som ställs. Vidare finns det förordningar som helt saknar demokrativillkor. Det finns även skillnader i tillämpning mellan olika myndigheter. Myndigheterna bedömer att de saknar tillräcklig väg- ledning för tolkningen av förordningarna och av hur långtgående deras granskning och kontroll av organisationerna ska vara, bl.a. eftersom rättspraxis på området är begränsad. Det finns därför goda skäl att göra en översyn av demokrati- villkoren i bidragsgivningen till civilsamhällets organisationer i syfte att skapa ett mer enhetligt, tydligt och tillämpbart demokrativillkor i de förordningar som styr bidragsgivningen. Regeringen har påbör- jat ett arbete inom området. En särskild utredare utreder statens stöd till trossamfunden (dir. 2016:62) och ska bl.a. föreslå ett förtydligat demokrativillkor som är i överensstämmelse med religionsfriheten. Vidare analyserar en särskild utredare vissa frågor som rör Allmänna arvsfondens verksamhet (dir. 2017:68). Utredaren ska bl.a. föreslå hur ett villkor kan utformas som säkerställer att enbart organisationer som i sin verksamhet respekterar värderingar som präglar ett demo- kratiskt samhälle kan få stöd. En analys av dagens system Demokrativillkoren uttrycks på olika sätt och kan ha olika innebörd i statsbidragsförordningar, jämför exempelvis förordningen (2008:62) om statsbidrag till verksamheter mot rasism och liknande former av intolerans, förordningen (2008:63) om statsbidrag till organisationer bildade på etnisk grund och förordningen (2015:565) om statsbidrag till verksamhet för demokratisk delaktighet genom lokala resurscenter. En analys behöver göras av hur demokrati- villkoret uttrycks i de olika förordningarna, och vad det innebär, samt hur de olika myndigheterna som tillämpar bidragsförordningar arbetar med att säkerställa att demokrativillkoret följs. I arbetet är det angeläget att utredaren för en aktiv dialog med de ansvariga myn- digheterna för att ta del av deras erfarenheter av tillämpningen av demokrativillkoret i beslutsfattandet och av hur de följer upp och kontrollerar verksamheten. Utredaren ska även undersöka hur sam- verkan och erfarenhetsutbyte går till mellan olika bidragsutbetalande myndigheter. Utredaren bör inom ramen för analysen även redovisa vad ett urval av civilsamhällets organisationer anser om nuvarande ordning. •redovisa hur de demokrativillkor som finns i de förordningar som styr bidragsgivningen till civilsamhällets organisationer är utformade, •göra en samlad analys av vilka svårigheter och utmaningar som myndigheterna har med dagens system, såväl vad gäller beslut om bidragsgivning utifrån demokrativillkoret som hur de följer upp efterlevnaden av villkoret, •redovisa hur ett urval av civilsamhällets organisationer ser på nu- varande ordning, och •kartlägga hur myndigheter samverkar i frågor om bidragsgivning. Ett tydligt, rättssäkert och enhetligt demokrativillkor i samklang med grundläggande fri- och rättigheter En organisation som bedriver en verksamhet som motverkar eller strider mot samhällets grundläggande värderingar, som alla männi- skors lika värde, den enskilda människans frihet och värdighet, jäm- ställdhet mellan könen eller principerna om det demokratiska styrelse- skicket, ska inte finansieras med allmänna medel. För att säkerställa detta bör det finnas ett, så långt som möjligt likalydande, särskilt villkor i de författningar som styr den statliga bidragsgivningen så att de ansvariga myndigheterna kan avslå en an- sökan om de finner att en organisation agerar i strid mot samhällets grundläggande värderingar. Det är viktigt att ett sådant villkor utformas så att det blir tydligt, både för den utbetalande myndigheten och för organisationerna, vad som ska granskas för att ett demokrativillkor ska vara uppfyllt och hur långgående en sådan granskning ska vara. Det är grundläggande att regleringens utformning är förenlig med regeringsformens krav på saklighet och opartiskhet.