sou · H7B33d2 · 2019-01-30 00:00:00 — Av ovanstående kan konstateras av det finns behov av ökad evi- dens om eventuella skillnader mellan att tillhandahålla en tjänst i intern respektive extern regi, genom respektive LOV, etcetera. , utifrån befintlig bemanning, har kapacitet att tillhandahålla en arbetsmarknadstjänst i intern regi, och det inte finns några samhällsekonomiska skäl som talar emot detta, bör myn- digheten som regel tillhandahålla tjänsten i såväl intern som extern regi i syfte att uppnå ökad kunskap om eventuella effektskillnader. Med ett väl utformat ratingsystem10, som jämför utförares mål- uppfyllelse givet deras förutsättningar, kan Arbetsförmedlingen inom ramen för ordinarie verksamhet uppnå motsvarande syfte som en observationsstudie. Det är vidare möjligt att inom ramen för ordina- rie verksamhet uppnå motsvarande syfte som eftersträvas i en ran- domiserad studie, genom att använda fördelningsnyckeln turordning i tjänster som tillhandahålls genom . 9Dessa studier sammanfattas avsnitt 12.6.4 i kapitel 12. 10Se avsnitt 12.6.5 och 12.8.4 i kapitel 12. Förslag om ett effektivt utförande av arbetsmarknadstjänster deltagare som anvisas till tjänsten tilldelas en utförare enligt en fast- slagen turordning.11 Turordning kan liknas vid en slumpmässig fördelning av deltagare till respektive utförare, då varje arbetssökan- de som anvisas till tjänsten tilldelas den utförare som står först i turordningen, där den utförare som står först i turord- ningen ändras för varje deltagare som anvisas till tjänsten. I syfte att undvika möjlighet att påverka deltagartilldelning till de olika utför- arna bör tilldelningen i så hög utsträckning som möjligt ske auto- matiskt utifrån fastställda regler i fördelningsnyckeln. Arbetsförmedlingen bör därtill utvärdera i vilken utsträckning den samhällsekonomiska analys som togs fram inför beslut om att tillhandahålla en viss tjänst överensstämmer med det faktiska ut- fallet. Om det vid en sådan utvärdering visar sig att verksamheten i egen regi har gått med över- eller underskott bör anledningen till detta undersökas. I det fall egenregiverksamheten har gått med underskott bör det exempelvis undersökas om denna har särskilt kostnadsdrivande faktorer att ta hänsyn till, om ersättningen är för låg i relation till uppdraget, eller om verksamheten bedrivs ineffek- tivt. Finns det tjänster som inte bör ingå i modellen? Samhällsekonomiska analyser ska tillämpas på de arbetsmarknads- tjänster som Arbetsförmedlingen ansvarar för. De ska därmed inte tillämpas på till exempel sociala insatser som kommuner ansvarar för, som Arbetsförmedlingen i enlighet med utredningens förslag i kapitel 10 vare sig ska köpa eller utföra i egen regi. I kapitel 8 föreslår utredningen att Arbetsförmedlingen som huvudregel ska vägleda eller anvisa deltagare till reguljär utbildning, i stället för att köpa eller själv utföra motsvarande utbildning. De utbildningar som inte ansvarar för ska inte ingå i analyserna. 11En myndighet får enligt tilldela kontrakt som grundar sig på ett ramavtal enligt objektiva villkor som framgår av ramavtalet och som har angetts i något av upphandlings- dokumenten för ramavtalet (7 kap. 6 § ). Detta skulle kunna vara turordning, där den första deltagaren anvisas till utförare nummer 1, den andra deltagaren till utförare nummer två, den tredje deltagaren till utförare nummer 3, etc. varefter turordningen börjar om. Lag- stiftningen innehåller dock ingen uppräkning av eller exempel på vad som anses vara objektiva villkor. I förarbetena till anges att en fördelningsnyckel ska göra det möjligt att förutse enligt vilka grunder och hur valet av leverantör kommer att gå till i en viss given situation. Exakt hur en fördelningsnyckel kan utformas måste avgöras i varje enskilt fall. Ett antal experter på offentlig upphandling har dock framhållit att turordning bör uppfylla kravet på objektivitet. Se exempelvis (2017) Effektiva fördelningsnycklar i ramavtal. Förslag om ett effektivt utförande av arbetsmarknadstjänster I förhållande till den arbetsmarknadsutbildning som Arbetsför- medlingen ansvarar för ska samhällsekonomiska analyser däremot tillämpas. Här kan dock poängteras att det finns en rad faktorer som talar emot att det skulle vara samhällsekonomiskt effektivt att till- handahålla arbetsmarknadsutbildning i Arbetsförmedlingens egen regi. Dels saknar Arbetsförmedlingen inom ramen för befintlig be- manning kompetens att utföra arbetsmarknadsutbildningar, dels är deltagarantalet i varje utbildningsinriktning relativt lågt, därutöver varierar utbildningsinriktningarna över landet och . 11.2Arbetsförmedlingens egen regi omorganiseras 11.2.1Egenregiverksamhet separeras från övrig verksamhet Förslag: Arbetsförmedlingen ges i uppdrag att organisatoriskt och ekonomiskt avgränsa den del av myndighetens verksamhet som i egen regi utför arbetsmarknadstjänster från myndighetens verksamhet i övrigt. Egenregiverksamheten ska från beslut fullt ut ha inordnats i ett enhetligt och utförarneutralt utbud av arbetsmarknadstjänster. Arbetsförmedlingens egenregiverksamhet – den del av verksamheten som utför arbetsmarknadstjänster – är inte separerad vare sig organisatoriskt eller ekonomiskt från myndighetens övriga verksam- het. Den övriga verksamheten inkluderar en rad uppgifter som inne- bär myndighetsutövning, bland annat att fatta beslut om en enskild arbetssökande ska erbjudas arbetsmarknadsstöd. De som utför arbets- marknadstjänster i myndighetens regi utövar därmed både myndig- het och utför sådan stödjande verksamhet som de i sitt myndighets- utövande beslutar om. Utredningen föreslår att regeringen genom ett särskilt beslut uppdrar till att Arbetsförmedlingen att separera den egna regin orga- nisatoriskt från övriga delar av myndighetens verksamhet. Det inne- bär att dagens arbetsförmedlarroll tudelas i en beslutande (myndig- hetsutövande) och en stödjande yrkesroll. Detta ligger i linje med den bedömning som lämnas i kapitel 7 om behovet av en ny yrkesroll som hanterar merparten av Arbetsförmedlingens myndighetsutöv- ning i förhållande till enskilda. Förslag om ett effektivt utförande av arbetsmarknadstjänster Utredningen föreslår i avsnitt 11.3.2 att egenregiverksamheten separeras ekonomiskt från myndighetens övriga verksamhet, genom att finansieras med ett nytt anslag för arbetsmarknadstjänster, med- an Arbetsförmedlingens verksamhet i övrigt fortsatt finansieras med myndighetens förvaltningsanslag. Arbetsförmedlingens kostnader för att i egen regi tillhandahålla arbetsmarknadstjänster uppskattas till 3,2–4,, vilket motsvarar 4 800–6 300 årsarbetskrafter.12 Dessa årsar- betskrafter ska inordnas i det enhetliga och utförarneutrala utbudet av arbetsmarknadstjänster. Till skillnad från kommer de arbets- marknadstjänster som Arbetsförmedlingen utför att vara avgränsade i såväl innehåll som tid. Egenregiverksamheten bör inledningsvis organiseras inom ramen för tjänster som tillhandahålls i såväl intern som extern regi, i syfte att öka kunskapen om eventuella skillnader mellan de två, förutsatt att samhällsekonomiska skäl inte talar emot detta. Det finns flera tänkbara tillvägagångssätt för att inordna den egna regin i ett sådant tjänsteutbud, där valet av tillvägagångssätt sannolikt kommer att variera från tjänst till tjänst. 1.Arbetsförmedlingen organiserar en bestämd andel av den egna regin inom ramen för en tjänst som myndigheten köper av externa utförare. 2.Arbetsförmedlingen standardiserar verksamhet som tillhan- dahålls i intern regi i form av en definierad tjänst. Tjänstens inne- håll preciseras och kostnaden för att tillhandahålla tjänsten beräk- nas genom självkostnadskalkylering. Arbetsförmedlingen köper motsvarande tjänst av externa utförare. 3.Arbetsförmedlingen tillhandahåller en ny typ av tjänst, som inte utförs vare sig internt eller externt. Tjänstens innehåll pre- ciseras och kostnaden för att tillhandahålla tjänsten beräknas ge- nom självkostnadskalkylering. Tjänsten tillhandahålls i såväl in- tern som extern regi. 12Beräkningarna beskrivs i avsnitt 12.7.3 och 12.7.4 i kapitel 12. Årskostnaden per arbetsför- medlare beskrivs i kapitel 15. Förslag om ett effektivt utförande av arbetsmarknadstjänster Arbetsförmedlingen uppger i en inlaga till utredningen att myn- digheten i egen regi bland annat ger information om och väg- ledning till studier och yrken, allmän information om arbetsmarknad och samhälle, motiverande samtal och jobbcoachning samt stöd med att skapa ansökningshandlingar.13 Arbetsförmedlingen tillhandahåller även tjänsten i egen regi, där myndigheten enligt metoden Sup- ported Employment tillhanda-håller stöd till arbetssökande som har nedsatt arbetsförmåga på grund av en funktionsnedsättning. Av de tjänster som Arbetsförmedlingen köper av externa ut- förare är det framför allt STOM och Introduktion till arbete (INAB) som kan sägas motsvara verksamheten i myndighetens egen regi, och där Arbetsförmedlingens befintliga personal helt eller delvis möter de kompetenskrav som ställs i upphandlingsdokumenten. STOM motsvarar den verksamhet som utförs i Arbetsförmedlingens egen regi generellt, medan INAB motsvarar Arbetsförmedlingens arbete inom ramen för , om än riktat till en bredare målgrupp.14 Utredningen föreslår att Arbetsförmedlingens egenregi-verksam- het från beslut fullt ut ska ha inordnats i ett enhetligt och utförarneutralt utbud av arbetsmarknadstjänster. Tidsperioden har valts utifrån att alla pågående upphandlade avtal med externa utförare bör ha hunnit löpa ut . 11.2.2Egenregiverksamheten kan organiseras som intraprenad Bedömning: Ett sätt att åstadkomma likvärdiga villkor mellan Arbetsförmedlingens egen regi och de externa utförarna är att be- driva egenregiverksamheten som intraprenad. Intraprenadformen kan vidare bidra till förbättrade förutsättningar och ökade incita- ment att investera i och utveckla myndighetens egen regi. Arbetsförmedlingen bör därför överväga att organisera hela eller delar av egenregiverksamheten i intraprenadform. 13Inlaga från Arbetsförmedlingen . 14Leverantörerna av STOM får använda sig av en eller flera godkända aktiviteter som finns angivna i en s.k. verktygslåda. Bland dessa kan nämnas stöd med att hitta och söka jobb, stöd i att skapa ansökningshandlingar, motiverande samtal och samhällsinformation. Tjänsten ska därutöver innehålla individuell studie- och yrkesvägledning. FFU Stöd och matchning, dnr Af-2016/0002 3112. Leverantörer av INAB ska arbeta utifrån metoden Supported Employ- ment eller annan likvärdig metod. FFU Introduktion till arbete 2018, dnr: Af-2018/0021 6637. Förslag om ett effektivt utförande av arbetsmarknadstjänster I och landstingsdriven verksamhet har egen regi drivits i intraprenadform . En intraprenad är inte en egen juridisk person utan en självständig resultatenhet inom ramen för förvaltningsorganisationen. Villkoren för en intraprenad brukar regleras i form av en överenskommelse mellan den ansvariga nämn- den eller förvaltningen och resultatenheten, som exempelvis kan vara en skola, ett vårdboende för äldre, en verksamhet inom social- psykiatrin eller en primärvårdsenhet.15 I statlig regi finns bland annat färjeverksamhet och utbildningsverksamhet som be- drivs i form av resultatenheter, som får föra med sig över- och under- skott mellan budgetåren. En intraprenadöverenskommelse är en arbetsorder eller instruk- tion som följs med beslutsbefogenhet, genom vilken verksamheten som bedrivs i intraprenadform ges ett utökat ansvar för verksamhet, ekonomi och personal. Hur en intraprenadöverenskommelse ska se ut och hur intraprenadverksamhet ska bedrivas är inte särskilt regle- rat. Olika huvudmän har utformat sina egna modeller och graden av självbestämmande varierar mellan olika intraprenader. Gemensamt för intraprenadöverenskommelser är att de reglerar hur överskott och underskott ska hanteras. Kommunala intraprena- der får vanligtvis bibehålla hela eller stora delar av sina överskott, varav det ibland ställs krav på att en viss del ska fonderas. När det kommer till underskott förekommer det att det i intraprenadöverens- kommelsen regleras att detta tolereras , till exempel , varefter intraprenaden upphör. Verksamheten går i dessa fall endera tillbaka till ordinarie förvaltningsdrift eller avvecklas, varvid motsvarande verksamhet anskaffas genom externa utförare. Intraprenadformen innebär att egenregiverksamheten får förut- sättningar som i högre utsträckning liknar de externa utförarnas, som personalen fortsatt är offentliganställd och eventuella vinster (överskott) stannar inom verksamheten. (2012) har undersökt huruvida likvärdiga för- utsättningar råder mellan privata och offentliga utförare inom ramen för vårdvalet. Verket rekommenderar landstingen att överväga for- mer för att egenregiverksamheten ska bära med sig resultat mellan 15Se exempelvis stad (2017) stads budget: Regler för ekonomisk för- valtning; (2015) Plan för intraprenad i , kommun (2016) Riktlinjer för intraprenad i kommun. Förslag om ett effektivt utförande av arbetsmarknadstjänster åren samt att införa ekonomiska resultatkrav för den verksamhet som bedrivs i egen regi. På så sätt kan likvärdiga förutsättningar mellan egenregiverksamheten och de privata vårdgivarna uppnås. Av undersökning framgick att cirka hälften av alla landsting hade ett regelverk för att överföra resultat till näst- kommande år för den primärvård som bedrevs i egen regi. I fem av dessa landsting skedde detta genom att resultatenheter skapades för de enskilda vårdcentralerna, där delar av varje vårdcentrals över- och underskott fördes över till nästkommande år. Studier av offentlig verksamhet i intraprenadform tyder på att möjligheten att ta med hela eller delar av verksamhetens över- och underskott över budgetåren upplevs skapa ökade förutsättningar till långsiktig verksamhetsplanering samt incitament att investera i och utveckla verksamheten.16 Ytterligare en positiv aspekt med verksam- het i intraprenadform som framhålls i dessa studier är ökat engage- mang och ansvarstagande för verksamhetens drift och utveckling bland intraprenadernas personal. Arbetsförmedlingen bör mot bakgrund av ovanstående överväga att organisera hela eller delar av egenregiverksamheten i intraprenad- form. Intraprenadform kan vara särskilt lämplig i det fall myndig- heten utför arbetsmarknadstjänster med resultatbaserad styrning. Resultatbaserad styrning syftar till att premiera utförare med goda resultat och sanktionera utförare med dåliga resultat. I de fall Arbetsförmedlingen ger tjänster som baseras på en sådan modell, exempelvis STOM, är möjligheten att föra med sig över- och under- skott mellan budgetåren en väsentlig del för att incitaments- strukturen ska fungera. Möjligheten att disponera över- och under- skott kan hanteras genom myndighetsintern balansräkning, vilket är tillåtet enligt gällande regelverk, så länge den totala anslagsförbruk- ningen håller sig inom beslutade ramar. Möjligheten att arbeta utifrån ett fastslaget uppdrag inklusive ekonomiska villkor för detsamma, där över- och underskott överförs mellan budgetåren, innebär att verksamhet i intraprenadform i högre utsträckning liknar de förutsättningar som gäller för myndighetens leverantörer, i jämförelse med ordinarie förvaltningsdrift. Persona- lens ökade ansvar för och delaktighet i verksamhetens drift och ut- veckling kan vidare medföra bättre förutsättningar att planera och 16FoU i Väst, 2016 och , 2015. Förslag om ett effektivt utförande av arbetsmarknadstjänster bedriva verksamheten och ökade incitament att investera i och ut- veckla densamma. Detta kan i sin tur leda till ett ökat engagemang bland intraprenadpersonalen. 11.3Ny reglering och finansiering av arbetsmarknadstjänster 11.3.1Ny reglering av arbetsmarknadstjänster Förslag: De former av praktiskt stöd som Arbetsförmedlingen kan erbjuda ska regleras i en författning som övergripande regle- rar hur myndighetens verksamhet ska bedrivas. I denna författ- ning ska anges vilka former av praktiskt stöd som Arbetsförmed- lingen kan erbjuda, att detta stöd tillhandahålls i form av arbets- marknadstjänster samt att Arbetsförmedlingen får meddela när- mare föreskrifter om respektive typ av praktiskt stöd. regleras det praktiska stöd som Arbetsförmedlingen ansvarar för att erbjuda arbetssökande dels i 5 § verksamhetsförordningen, dels i form av ett antal arbetsmarknadspolitiska program. Vissa former av praktiskt stöd kan enligt nuvarande reglering endast er- bjudas i intern eller extern regi. För gäller exempelvis att det praktiska stöd som utförs av en särskild stödperson endast får till- handahållas av personal som är anställd av Arbetsförmedlingen. Ett annat exempel är praktiskt stöd i form av platsförmedling, som regle- ras i 5 § verksamhetsförordningen, men som inte ingår i något arbets- marknadspolitiskt program. För att Arbetsförmedlingen ska kunna anvisa en arbetssökande till en arbetsmarknadstjänst i extern regi måste de arbetssökande först anvisas till ett arbetsmarknadspolitiskt program som innehåller den form av praktiskt stöd som ingår i arbetsmarknadstjänsten. Genom att det inte finns något arbetsmark- nadspolitiskt program som inbegriper praktiskt stöd i form av plats- förmedling ska Arbetsförmedlingen enligt gällande regelverk inte tillhandahålla platsförmedlingstjänster i extern regi. Arbetsförmedlingen har dock köpt platsförmedlings- tjänster av externa utförare i form av STOM. STOM syftar till att de arbetssökande ska komma till arbete eller utbildning på kortast möjliga tid och en stor del av ersättningen till de externa utförarna Förslag om ett effektivt utförande av arbetsmarknadstjänster utbetalas endast om de uppnår detta syfte. Mot bakgrund av att ett arbetsmarknadspolitiskt program saknas för platsförmedlingstjäns- ter, som arbetssökande måste anvisas till ett program in- nan de kan anvisas till STOM – anvisar Arbetsförmedlingen del- tagare i STOM till fyra olika arbetsmarknadspolitiska program. De fyra programbeslut som föregår anvisningen till STOM är jobb- och utvecklingsgarantin (), ungdomsgarantin (UGA), etablerings- programmet, samt Kartläggning, vägledning och rehabilitering (KVR)17. Enligt Arbetsförmedlingens handläggarstöd ska arbetssökande inte anvisas till KVR om de bedöms vara matchningsbara. Arbets- sökande som anvisas till KVR anses enligt IAF ha godtagbara skäl för att inte aktivt söka lämpliga arbeten under hela anvisningsperio- den (IAFFS 2017:5). Arbetsförmedlingen har till IAF påtalat att det saknas lämpligt program att anvisa deltagare i tjänsten Stöd och matchning till, för arbetssökande som inte kan anvisas till , UGA eller etableringsprogrammet. Arbetsförmedlingen anger att ett nytt program (innehållande platsförmedling) inte är önskvärt, då ambitionen från såväl regeringens som myndighetens sida är att minska snarare än att öka antalet program.18 De nuvarande bestämmelserna om arbetsmarknadspolitiska pro- gram är inte bara många till antalet utan skiljer sig också i hög ut- sträckning åt i utformning och innehåll. Vissa avser ett antal former av praktiskt och ekonomiskt stöd, samt vilka egenskaper de deltagare som anvisas till programmet ska ha. Detta gäller exempelvis för be- stämmelser i programförordningen. Andra bestämmelser om pro- gram reglerar i huvudsak vilka andra arbetsmarknadspolitiska program som arbetssökande med vissa egenskaper kan få ta del av inom ett paraplyprogram. Detta gäller exempelvis förordningen (2007:414) om jobb- och utvecklingsgarantin samt förordningen (2017:820) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Detta sätt att reglera praktiskt stöd till enskilda ger upphov till ett antal följdeffekter. Utöver att det hindrar ett utförarneutralt ut- bud av arbetsmarknadstjänster medför det svårigheter att följa vilken typ av verksamhet som egentligen har bekostats utifrån program- anvisningen. Det praktiska stöd som i praktiken erbjuds arbets- sökande är i form av arbetsmarknadstjänster, men redovisas trots 17KVR regleras i 30 § andra stycket punkten 1 förordningen (2000:634) om arbetsmarknads- politiska program (programförordningen). 18E-post från Arbetsförmedlingen till IAF . Förslag om ett effektivt utförande av arbetsmarknadstjänster detta i form av program. Det är också i förhållande till program, och inte arbetsmarknadstjänster, som arbetsförmedlare ska bedöma om en anvisning är arbetsmarknadspolitiskt motiverad. För arbetssökande som anvisas till KVR innebär det att samma arbetsmarknadspolitiska motivering gäller arbetssökande som ska anvisas att delta i INAB som arbetssökande som ska anvisas att delta i STOM. Detta trots att INAB är en tjänst som riktar sig till arbets- sökande som är i behov av förberedande aktiviteter och insatser innan de kan tillgodogöra sig Arbetsförmedlingens övriga insatser och program, pågår till en genomsnittlig kostnad per del- tagare och månad om . STOM är en matchningstjänst för deltagare som står tillräckligt nära arbetsmarknaden för att vara matchningsbara och som pågår mellan 3–9 månader till en genom- snittlig kostnad per deltagare och månad om 4 500 kronor.19 Det förslag om en förstärkt arbetsmarknadsbedömning som utredningen presenterar i kapitel 7 kan vidare inte genomföras på ett ändamålsenligt sätt om detaljregleringen av vilka arbetssökande som kan få ta del av olika former av praktiskt stöd kvarstår i form av nuvarande arbetsmarknadspolitiska program. Att detaljreglera Arbets- förmedlingens operativa arbete bör enligt utredningen enbart göras efter noga övervägande, vilket behandlas närmare i kapitel 5. Den detaljerade målgruppsregleringen innebär exempelvis att en- dast får erbjudas till personer som har en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Arbetsförmedlingen kan inte ge sam- ma stöd till andra målgrupper som har motsvarande behov. Detta utgör en förklaring till att Arbetsförmedlingen köper tjänsten INAB, som erbjuder liknande stöd men till en bredare målgrupp, och där tjänsten tillhandahålls i extern regi. För att kunna anvisa arbetssökande till INAB måste dock Arbetsförmedlingen, till skill- nad från som utgör en del av ett program, först hitta ett pro- gram som den arbetssökande kan anvisas till. Mot bakgrund av vad som framkommit i detta avsnitt föreslår utredningen att de former av praktiskt stöd som Arbetsförmedlingen kan erbjuda ska regleras i en författning som övergripande reglerar hur myndighetens verksamhet ska bedrivas. I denna författning ska anges vilka former av praktiskt stöd som Arbetsförmedlingen kan 19Se avsnitt 12.7.3 i kapitel 12. Förslag om ett effektivt utförande av arbetsmarknadstjänster erbjuda, och att detta stöd tillhandahålls i form av arbetsmark- nadstjänster. Nedan redogörs för hur de bestämmelser som reglerar det praktiska stödet till enskilda bör utformas. x § Praktiskt arbetsmarknadsstöd tillhandahålls i form av allmänna och särskilda arbetsmarknadstjänster. Allmänna arbetsmarknadstjänster är direkt tillgängliga för den som önskar ta del av dem. Särskilda arbetsmarknadstjänster görs tillgängliga enligt Arbets- förmedlingens beslut i det enskilda ärendet inom ramen för arbets- marknadsbedömningen. y § Arbetsmarknadstjänster utgörs av 5.introduktionsstöd på arbetsplats, och 6.uppföljningsstöd vid anställning. z § Arbetsförmedlingen ska inte tillhandahålla utbildning enligt y § 3p. om den enskildes utbildningsbehov kan tillgodoses genom det reguljära utbildningssystemet. I kapitel 4 lämnar utredningen förslag till ny instruktion, i denna re- gleras Arbetsförmedlingens ansvar för praktiskt arbetsmarknads- stöd som ges i form av arbetsmarknadstjänster. Arbetsförmedlingens ansvar kvarstår om arbetsmarknadstjänster läggs ut genom avtal med externa utförare. däremot vägleder eller an- visar en enskild att ansöka till en utbildningsplats i det reguljära utbild- ningssystemet ansvarar inte Arbetsförmedlingen för utbildningen. Av z § följer att Arbetsförmedlingen endast kan tillhandahålla ut- bildning i egen regi eller genom externa utförare om den enskildes