sou · H7B318 · 2019-05-03 00:00:00 — Utredningen ämnar återkomma till denna diskussion i betänkandets kapitel 10. I övrigt konstaterar i princip alla aktörer att de problem som finns snarare är en fråga om hur stödet tillämpas lokalt. Utredningens bedömning är att stödets nuvarande reglering i skolförfattningarna i grunden inte bör förändras. Principen om att stödet och dess implementering ska utgå från elevens behov är stark. Hur många timmar eleven ska få stödet, hur länge, på vilket sätt och i vilka ämnen eller med vilka begrepp kan inte och ska inte regleras i lagstiftningen. Det är frågor som åligger enskilda skolor, rektorer och lärare att förhålla sig till, återigen med elevens behov som den enda styrande principen. Att till exempel ange minsta garanterat antal timmar i stödet vore, enligt utredningens bedömning, kontraproduktivt då resurser skulle tas från eleven som behöver fler timmar och i stället läggas på elever som inte behöver stödet i . Att ange minsta garanterat antal timmar i relation till hur eleven har tillbringat i svensk skola, vore att göra avsteget från principen om elevens behov och låta verklighetsfrämmande regler bestämma i stället. Att reglera hur stödet ska anordnas vore att homogenisera behoven hos en grupp elever med mycket skilda utbildningsbakgrunder. Utredningens ställningstagande är följaktligen att elevens behov även fortsättningsvis ska vara den enda styrande principen för om, när, hur länge och på vilka villkor en elev behöver och ska få studie- handledningen. Det finns dock utrymme för reformer som, om ordentligt imple- menterade, kan förbättra stödets strukturella och organisatoriska förutsättningar. Satsningar på fortsatt utbyggnad av fjärrundervis- ning, utvecklade analyser och utvärderingar av goda exempel och satsningar på studiehandledarnas kompetensutveckling är åtgärder som utredningen återkommer till i betänkandets kapitel 10. har genomfört en rad satsningar på nyan- lända elevers lärande, där studiehandledningen har varit ett stående Deltagande i studiehandledning på modersmål Utredningen ser positivt på att fortsätter och ytter- ligare utvecklar dessa satsningar. Huvudmän bör i mycket större utsträckning se till att kvaliteten i stödåtgärdens implementering förbättras och utvecklas. Konti- nuerlig fortbildning av all skolpersonal i språk- och kunskapsutveck- lande arbetssätt och innebörden i studiehandledarnas uppdrag bör vara obligatoriska inslag i dessa. Det är huvudmannens ansvar att tillförsäkra skolan tillräckliga resurser för att stödåtgärden ska kun- na erbjudas den enskilda eleven utifrån dennes behov. Rektorer bör se till att bedömningen av elevernas behov, som stödåtgärden utgår från, görs rättssäkert och att stödet följer eleven och inte organisatoriska former för nyanlända elever. Rektorer bör se till att det skapas organisatoriska förutsättningar för samverkan mellan studiehandledare och klass- och ämneslärare. Det åligger skolans rektor att också se till att stötgården följs upp och anpassas utifrån elevens lärandeprogression. Utredningen upprepar sin upp- maning till rektorer att noggrant överväga om studiehandledning på modersmålet verkligen utgör det mest effektiva stödet till elever som är födda och uppvuxna i , innan de fattar beslut därom. I den mån studiehandledningen möter problem i en huvudmans verksamhetsområde eller i en skola, något som vid sidan om kvali- teten också negativt inverkar på elevens tillgång till och deltagande i stödåtgärden, har det oftast med dessa organisatorisk-strukturella faktorer att göra. 8Elever som påbörjar och fullföljer studier i ämnet modersmål Utredningen har i direktivet givits i uppdrag att analysera elev- genomströmningen, dvs. i vilken utsträckning eleverna påbörjar och fullföljer studier i ämnet modersmål. Det finns dock ingen statistik på nationell nivå att utgå ifrån i analysen. Det finns inga samman- ställningar i forsknings- eller myndighetsrapporter att ta del av. Ingen av de huvudmän och skolor utredningen har besökt eller haft kontakter med för den statistiken heller. Enkelt uttryckt vet inte huvudmän själva hur genomströmningen av eleverna i ämnet ser ut, sett över hela grundskoletiden, stadierna eller ens årskurserna. I kapit- let om faktorer som påverkar elevernas benägenhet och möjlighet att delta i modersmålsundervisning har utredningen redogjort för erfaren- heter som framkommit under studiebesök och intervjuer i kommu- nerna, med representanter för enskilda huvudmän samt en del kvalitativa studier. Dessa har dock för det mesta berört frågan om varför elever bestämmer sig för att delta respektive avstår från att delta i undervisningen. Utredningen kan således konstatera att deluppdraget är behäftat med avsevärda metodologiska utmaningar. För att åtminstone närma oss svaret bad utredningen om uppgifter för hur många elever var berättigade respektive läste ämnet i olika språk, i årskurser- na 6, 7, 8 och 9 /13. Utredningen står själv för fort- satt databearbetning och analyser. Såvitt utredningen erfar är det första gången någon tar sig an frågan om genomströmningen i ämnet. Elever som påbörjar och fullföljer studier i ämnet modersmål 8.1Deltagande i de största språken över tid En idealisk situation vore att kunna följa enskilda elever genom i (eller ännu bättre genom hela grund- skolan) och därigenom skaffa oss en tydlig bild av hur många som stannar kvar i undervisningen, hur länge de stannar, hur många nya som kommer, vilka betyg eleverna får etc. Det är dock inte möjligt. Vad vi kan se i den tillgängliga statistiken är generellt sett antalet berättigade och deltagande elever i olika årskurser, antalet som fått A–F i betyg i slutet av årskurs 9 samt de som fått streck. För att hantera de metodologiska utmaningarna redovisar utred- ningen de största språken var för sig och inte på en aggregerad nivå. Vidare väljer utredningen att bland de 10 största språken plus finska1 följa tre kohorter som startade i årskurs 6 olika läsår. Till exempel följer utredningen hur elevpopulationen i modersmålsundervisning och deltagandefrekvensen i de 11 språken såg ut /13 i årskurs 6 samt hur det utvecklades genom årskurs 7, 8 och avslut- ningsvis 9. Den andra kohorten började i årskurs 6 /14 och den tredje /15. Vi kan se hur många elever var berättigade till modersmålsundervisning i de olika språken för varje läsår, hur många var registrerade samt hur många fick betyg i års- kurs 9, antingen A–F eller streck. Eftersom statistiken inte går att koppla till enskilda individer vet vi egentligen inte i vilken utsträck- ning det rör sig om samma individer som är kvar i undervisningen genom alla årskurser och som erhållit betyg i årskurs 9. Kohorterna visar framför allt förändringar i elevpopulationen och deltagande- frekvensen, från läsår till läsår. Sammanfattningsvis vill utredningen betona följande: Det som började som en ansats att studera genomströmningen i ämnet blev således, på grund av metodologiska begränsningar, till största delen en redovisning av förändringar i elevpopulationen och deltagande- frekvensen i ett antal språk under fyra sista år, mellan läsåren 2012/13 och 2017/18. 1Skolverkets underlag som presenteras i detta kapitel bygger på de unika språkkoderna och inte på makrospråk. Av den anledningen redovisas till exempel dari, parsi, och persiska som två olika språk. Detsamma gäller bosniska som i annan statistik redovisas som bosniska/ kroatiska/serbiska. Utredningen har valt att lägga till finska, ett nationellt minoritetsspråk, även om det i detta material inte tillhör de tio största språken bland eleverna i årskurs 9, /18. Däremot är finska ett av de tio största språken sett över hela . Statistiken omfattar elever i skolor med både och enskild huvudman. Elever som påbörjar och fullföljer studier i ämnet modersmål Utredningen är medveten om materialets och analysens begräns- ningar och uppgifterna ska därför tolkas med försiktighet. I vissa språk, som till exempel arabiska, har det skett väldigt stora sväng- ningar i elevpopulationens storlek, medan andra, till exempel finska är ganska stabila . Det är svårt att dra några generella slut- satser, men vissa tydliga mönster i de enskilda språken kan urskiljas. Även här ser utredningen fram emot fortsatt forskning, men framför allt att huvudmän förbättrar sina uppföljningsrutiner kring elevernas deltagande i modersmålsundervisningen. I resten av detta kapitel presenterar utredningen och diskuterar kort förändringar i elevpopulationen och deltagandefrekvensen, för de 10 största språken plus finska. Arabiska är det i särklass största modersmålet i den svenska grund- skolan2 med cirka 70 000 berättigade elever och cirka 49 000 elever som deltar i modersmålsundervisning /18. Både antalet berättigade och deltagande elever har ökat rejält för alla tre kohorter som började i årskurs 6 läsåren 2012/13, 2013/14 respektive 2014/15. Vi ser dock att relationer mellan antalet berät- tigade och deltagande förändras mellan kohorterna . 2Utredningen syftar förstås på de språk som kan läsas inom ramen för ämnet modersmål i och motsvarande skolformer. Elever som påbörjar och fullföljer studier i ämnet modersmål *Omfattar elevpopulationen, uppdelad på berättigade och deltagande, som /13 var i årskurs 6, och som /14 var i årskurs 7, /15 i årskurs 8 och 2015/16 i årskurs 9. **Omfattar elevpopulationen, uppdelad på berättigade och deltagande, som /14 var i årskurs 6, och som /15 var i årskurs 7, /16 i årskurs 8 och 2016/17 i årskurs 9. ***Omfattar elevpopulationen, uppdelad på berättigade och deltagande, som /15 var i årskurs 6, och som /16 var i årskurs 7, /17 i årskurs 8 och 2017/18 i årskurs 9. För den första kohorten var deltagandefrekvensen i års- kurs 6. I kohortens årskurs 9 deltog . Andelen ökar till om vi räknar utifrån hur många som fick betyg. Ytter- ligare 177 elever fick streck, vilket innebär att det saknas underlag att betygssätta eleven, allra oftast för att eleven har missat stora delar av undervisningen. Vi vet dock inte om det rör sig om elever som invandrade sent under läsåret eller var inskrivna från början och antingen hoppade av eller hade sporadisk närvaro. Intressant för den första kohorten är att i årskurs 9, /16, var det fler som fick betyg än var inskrivna . Förklaringen kan vara att en del elever tillkom , registrerades som deltagare i ämnet och kunde betygsättas. Det är inte heller otänkbart att en del av dessa nytillkomna elever också fick streck i betyg. Om vi tittar närmare på förändringar inom kohorten ser vi att antalet berättigade ökade med 437 från årskurs 6 till årskurs 7, medan antalet deltagare ökade med 112. Från årskurs 7 till 8 ökar ämnet med 415 berättigade och 88 deltagande elever och från årskurs 8 till 9 med 925 berättigade och 488 deltagare. Poängen är att ökningen av berättigade elever i begränsad utsträckning (motsvarande ) bidrog till ökningen i deltagandefrekvensen under årskurserna 7 och 8. Elever som påbörjar och fullföljer studier i ämnet modersmål emot ökar deltagandefrekvensen i relation till ökningen av berätti- gade elever i årskurs 9 till . Men det kan faktiskt också handla om att en del av de elever som hade kommit till skolan i årskurserna 7 och 8 först nu ansökte om modersmålsundervisning. Det är ett rimligt antagande, då det tar tid för nyanlända elever att finna sig till rätta i skolans vardag och då är kanske modersmålsunder- visningen inte det mest prioriterade ämnet. Denna bild har bekräftats under utredningens möten med kommunala och enskilda huvudmän, skolrektorer och modersmålslärare runt om i landet. I kohort 2 deltog /14, av de berättigade eleverna i årskurs 6 i modersmålsundervisningen. I kohortens års- kurs 9, /17, deltog och marginellt färre fick betyg i ämnet i slutet av årskurs 9. Här hittar vi också den enda minskningen i antalet deltagande elever i arabiska från ett läsår till ett annat, trots att antalet berättigade ökar i kohortens olika årskurser. Från /14, då kohortens elevpopulation var i årskurs 6, till /15, minskar antalet deltagande elever med 47, medan antalet berättigade ökar med 361 elever. Under de påföl- jande åren vänder dock trenden igen och båda kategorierna ökar. Till årskurs 8 har kohortens elevpopulation ökat med 985 berättigade och 457 deltagande och till årskurs 9 till 1 064 berättigade och 788 del- tagande elever. Mönstret upprepas således från den första kohorten. För den tredje kohorten är skillnaden mellan delta- gandefrekvensen i kohortens årskurs 6 och årskurs 9. Resultatet står sig även om vi räknar med utgångspunkt i hur många som fått betyg i slutet av årskurs 9. Denna kohorts elevpopulation har ökat allra mest, från 4 420 berättigade och 2 849 deltagande /15 till 6 821 berättigade och 4 303 deltagande (varav 4 192 fick A–E betyg och 109 fick F) /18. Till årskurs 7 ökade kohortens elevpopulation med 771 berättigade och 210 deltagande, till års- kurs 8 med 1 080 berättigade och 749 deltagande och till årskurs 9 med 550 berättigade och 495 deltagande elever. Sammanfattningsvis har det varit en stor ökning av antalet berät- tigade och deltagande elever i arabiska /13. Deltagande- frekvensen har ökat /16, även om den fortfarande ligger under nivån som eleverna i alla tre kohorter hade i årskurs 6. Utredningens bedömning är att de nyanlända eleverna rimligtvis står för en stor del av den procentuella ökningen. Det är dock ingenting som utredningen utifrån statistik kan påvisa då det i Elever som påbörjar och fullföljer studier i ämnet modersmål materialet inte framgår vem som är nyanländ, utan enbart hur många berättigade det finns från läsår till läsår. Huruvida ökningen i del- tagandet har inneburit att fler berättigade elever som inte är nyan- lända också har börjat delta är ingenting som utredningen kan slå fast. Men det är inte otänkbart, vilket utredningen bedömer mot bakgrund av studiebesök och intervjuer i kommuner och med en- skilda huvudmän, att den utbyggda infrastrukturen kring arabiska i många kommuner kan ha lett till att även dessa elever har fått reell tillgång till modersmålsundervisning. Ytterligare en intressant iakttagelse i materialet är det låga antalet elever som får F i modersmålsämnet arabiska. I genomsnitt handlar det om av alla elever som deltog i undervisningen i års- kurs 9 i samtliga kohorter. Somaliska är det näst största modersmålet i och har dessutom den högsta deltagandefrekvensen av alla språk. Nästan 8 av 10 elever berättigade till modersmålsundervisning i somaliska del- tar i undervisningen /18. Av tabellen nedan framgår att utvecklingen i de två första kohor- ternas elevpopulation, som började i årskurs 6 /13 respektive 2013/14, har varit expansiv, medan den har varit mindre omfattande för den tredje kohortens elevpopulation, som började i årskurs 6 /15. Elever som påbörjar och fullföljer studier i ämnet modersmål *Omfattar elevpopulationen, uppdelad på berättigade och deltagande, som /13 var i årskurs 6, och som /14 var i årskurs 7, /15 i årskurs 8 och 2015/16 i årskurs 9. **Omfattar elevpopulationen, uppdelad på berättigade och deltagande, som /14 var i årskurs 6, och som /15 var i årskurs 7, /16 i årskurs 8 och 2016/17 i årskurs 9. ***Omfattar elevpopulationen, uppdelad på berättigade och deltagande, som /15 var i årskurs 6, och som /16 var i årskurs 7, /17 i årskurs 8 och 2017/18 i årskurs 9. Det är inte bara elevpopulationen, dvs. antalet berättigade och del- tagande elever, som har ökat inom alla kohorter. Än mer intressant är att även deltagandefrekvensen ökar mellan årskurserna 6 och 9. För den första kohorten är den visserligen oförändrad, och den gick ned framför allt mellan årskurserna 6 och 7, men återhämtade sig under de kommande läsåren. Viktigt att nämna är att antalet berättigade elever i denna kohort har ökat från 1 090 i årskurs 6 till 2 688 i årskurs 9. De deltagande eleverna ökade från 802 till 1 974. Återigen vet vi inte om det är samma elever som är kvar i under- visningen från läsår till läsår. Förändringen i andelen deltagare i den andra kohorten är plus och för den tredje plus . I båda har antalet berättigade och deltagande elever ökat. Det är ett rimligt antagande att nyanlända elever står för en stor del av ök- ningen av berättigade elever. Utredningen har fått signaler under studiebesöken och intervjuerna att ett relativt stort antal nyanlända i somaliska, liksom i det föregående exemplet med arabiska, har inneburit en utbyggd struktur för såväl studiehandledning som modersmålsundervisning, något som också gynnat icke-nyanlända elevers möjlighet att få tillgång till modersmålsundervisning. Elever som påbörjar och fullföljer studier i ämnet modersmål Av tabellen framgår vidare att antalet elever som får betyg i somaliska i årskurs 9, i samtliga kohorter, är större än antalet registrerade elever i början på årskursen. uppnår kunskapskravet och får A–E i betyg. får F och streck. 8.1.3Dari, parsi, , parsi, har haft en kraftig expansion i elevpopulationen, främst omkring /16 och 2016/17. En rimlig anledning är ankomsten av elever med ursprung i . *Omfattar elevpopulationen, uppdelad på berättigade och deltagande, som /13 var i årskurs 6, och som /14 var i årskurs 7, /15 i årskurs 8 och 2015/16 i årskurs 9. **Omfattar elevpopulationen, uppdelad på berättigade och deltagande, som /14 var i årskurs 6, och som /15 var i årskurs 7, /16 i årskurs 8 och 2016/17 i årskurs 9. ***Omfattar elevpopulationen, uppdelad på berättigade och deltagande, som /15 var i årskurs 6, och som /16 var i årskurs 7, /17 i årskurs 8 och 2017/18 i årskurs 9. Expansionen var som kraftigast för den andra kohortens elevpopu- lation som ökade från 243 berättigade elever i årskurs 6, /14 till 3 588 i kohortens årskurs 9, /17. Antalet del- tagande elever har följt med. Med utgångspunkt i statistik kan utredningen inte med hundraprocentig säkerhet slå fast att nyan- lända står för merparten av ökningen av de som faktiskt deltar. Men utredningen bedömer att sannolikheten är stor att det förhåller sig på det viset. Elever som påbörjar och fullföljer studier i ämnet modersmål En uppgift sticker dock ut i tabellen och det är antalet elever i den första kohorten som erhållit betyg i årskurs 9, hela 1 402 mot att 712 deltog. Lägger vi till elever med streck blir de faktiskt fler än berättigade. Med förbehåll att det kan röra sig om fördröjningen med statistisk redovisning, tyder det, enligt utredningens bedöm- ning, framför allt på att majoriteten av elever som anlände under sen- och direkt gick in i skolan, fick tillgång till moders- målsundervisning och betyg i ämnet. Andelen elever som får antingen streck eller F betyg är i sammanhanget ganska högt, för just denna kohort. Andelen elever som klarar av kunskapskraven och får A–E betyg under de två kommande läsåren ökar. Sammanfattningsvis utmärks dari, parsi, av att både antalet berättigade och deltagande elever kraftigt ökat /16. Om vi antar att nyanlända elever står för den expansionen tyder det också på att många lyckats få A–E betyg i ämnet modersmål. Persiska har haft ett liknande utvecklingsmönster som det nära besläktade dari, parsi, med två skillnader. Antalet elever var högre i årskurs 6 i samtliga kohorter och expansionen i elevpopu- lationens storlek var mindre kraftig här. Elever som påbörjar och fullföljer studier i ämnet modersmål *Omfattar elevpopulationen, uppdelad på berättigade och deltagande, som /13 var i årskurs 6, och som /14 var i årskurs 7, /15 i årskurs 8 och 2015/16 i årskurs 9. **Omfattar elevpopulationen, uppdelad på berättigade och deltagande, som /14 var i årskurs 6, och som /15 var i årskurs 7, /16 i årskurs 8 och 2016/17 i årskurs 9. ***Omfattar elevpopulationen, uppdelad på berättigade och deltagande, som /15 var i årskurs 6, och som /16 var i årskurs 7, /17 i årskurs 8 och 2017/18 i årskurs 9. Deltagandefrekvensen i samtliga kohorters årskurser, trots föränd- ringar i elevpopulationen, ligger i genomsnitt på . Den stora förändringen sker under läsåren 2015/16 och 2016/17 då både antalet berättigade och deltagande elever ökar. Intressant är att antalet elever som får betyg i årskurs 9 i samtliga kohorter vida över- stiger antalet som var inskrivna i början på läsåret. Utredningen kan inte utifrån det tillgängliga materialet slå fast att det rör sig om nyan- lända elever, men det är ett rimligt antagande. I vilken utsträckning icke-nyanlända elever med persiska som modersmål också söker sig till ämnet samt hur den egentliga genomströmningen ser ut, går inte heller att slå fast utifrån material. Relativt få (mellan ) får F i betyg. Godkänt betyg i engelska är ett krav för att kunna antas till gym- nasieskolans nationella program. Undervisning i engelska kan också ske inom ramen för modersmålsämnet, något som nästan 17 000 elever i /18, är berättigade till. Elever som påbörjar och fullföljer studier i ämnet modersmål engelskan till det tredje största modersmålet. 9 220 elever i hela använder sig av den möjligheten och deltar. *Omfattar elevpopulationen, uppdelad på berättigade och deltagande, som /13 var i årskurs 6, och som /14 var i årskurs 7, /15 i årskurs 8 och 2015/16 i årskurs 9. **Omfattar elevpopulationen, uppdelad på berättigade och deltagande, som /14 var i årskurs 6, och som /15 var i årskurs 7, /16 i årskurs 8 och 2016/17 i årskurs 9. ***Omfattar elevpopulationen, uppdelad på berättigade och deltagande, som /15 var i årskurs 6, och som /16 var i årskurs 7, /17 i årskurs 8 och 2017/18 i årskurs 9. ^I underlag är uppgift om 1–4 elever sekretessprickad (--) för att undvika röjande av enskilda elever. Antalet elever berättigade till modersmålsundervisning i engelska i de olika kohorternas årskurs 6 har ökat. Det har till exempel varit 319 fler berättigade i årskurs 6 som startade /15 (kohort 3) än de som startade /13 (kohort 1). Men sedan är utveck- lingen ganska stabil, med små ökningar och små minskningar, inom kohorterna. Utmärkande för engelska är det låga deltagandet i årskur- serna 6–9. För årskurs 9 utgör det genomsnittliga deltagandet . I hela är /18 det genomsnittliga deltagandet i modersmålsundervisning i engelska . Ett annat utmärkande drag för engelskan är att antalet deltagande elever minskar mellan årskurserna 7 och 8, även om elevunderlaget för ko- horterna 1 och 2 faktiskt ökar. För den tredje kohorten minskar elevpopulationen, dvs. både antalet berättigade och deltagande, i ungefär samma antal. Det minskade deltagandet framstår ännu tyd- ligare om vi jämför årskurserna 6 och 9 inom samma kohort. För den första kohorten ökar antalet berättigade elever med 144, medan antalet deltagare ökar med sex elever. För den andra kohorten minskar Elever som påbörjar och fullföljer studier i ämnet modersmål antalet berättigade med 25 och antalet deltagare med 64 elever. För den tredje kohorten minskar antalet berättigade med 82, medan anta- let deltagare sjunker med 127 elever. Inte heller här vet vi om det rör sig om samma elever som deltar från läsår till läsår. Däremot är det något fler som får betyg i årskurs 9 för den första och tredje kohorten och något färre i den andra. Inga eller färre än fem elever får betyget F i samtliga kohorter och ett fåtal får streck. En övergripande slutsats är att modersmålsundervisning i engel- ska har lågt deltagande i årskurserna 6 till 9 samt att deltagandefre- kvensen uppenbarligen bromsas ytterligare . Kan det handla om att elevernas behov av undervisning i engelska redan till- godoses genom ordinarie lektioner? Utredningen kan inte utifrån det tillgängliga materialet med säkerhet slå fast vad det låga och dess- utom under högstadiet minskade deltagandet i engelska kan bero på. Albanska har en genomsnittlig deltagandefrekvens i hela grundsko- lan på av de berättigade eleverna. Som framgår av tabellen nedan har relativt små förändringar skett i elevpopulationen, främst i antalet deltagande i samtliga kohorter samt i antalet berättigade i andra och tredje kohorten. Den första kohorten har ökat antalet berättigade från årskurs 6 till 7 med 83 elever, medan antalet delta- gare har sjunkit med två elever .