sou · H7B322 · 2019-04-29 00:00:00 — I analyserna av proverna ingår analyser av metaller som t.ex. kvick- silver, kadmium, bly, koppar och zink och även av arsenik. Däremot ingår inte analys av organiska miljögifter som bekämpningsmedel, flamskyddsmedel eller högfluorerade ämnen (PFAS). SLU är ut- förare av programmet.65 Data från insamlingen lagras i nationellt datavärdskap Jordbruksmark, som drivs av SLU.66 61Jordbruksverket, telefonintervju och intervju . 62SLU, e-brev . 63Naturvårdsverkets webbplats, /Miljoarbete-i-samhallet/ Miljoarbete-i-Sverige/Miljoovervakning/Miljoovervakning/Jordbruksmark/Markpackning/, hämtad . 64SLU, e-brev . 65Naturvårdsverkets webbplats, /Miljoarbete-i-samhallet/ Miljoarbete-i-Sverige/Miljoovervakning/Miljoovervakning/Jordbruksmark/Inventering-av- mark-och-groda/, hämtad . SLU, e-brev . SLU, e-brev . 66SLU, e-brev . Revisioner av nationell övervakning Flera revisioner har genomförts eller pågår av nationella program om jordbruksmark. De redovisas under respektive rubrik nedan.67 Programmen Typområden på jordbruksmark, Observationsfält på och genomgick revision –2007. Revisionerna genomfördes på uppdrag av SLU som var och är utförare av programmen. Vid SLU genomfördes revi- sionerna av en annan institution än den som utför övervakningen. Syftet med revisionen av Typområden på jordbruksmark och Obser- vationsfält på var att bedöma behovet av revidering samt presentera eventuellt nytt programförslag för dem. Rekommenda- tionerna var i huvudsak att programmen skulle fortsätta i samma omfattning som tidigare med ett antal förbättringar, bl.a. i fråga om förbättrade underlag till modeller. Rekommendationerna har enligt mestadels genomförts. Revisionen av programmet Markpackning skulle främst bedöma provtagningsytornas placering, mätningar och intervall för återinventering utifrån dåvarande finansiering respektive utökad budget. Den skulle också avse på vilket sätt data kan användas tillsammans med data från Typområden på jordbruksmark och Observationsfält på . Revisionens huvudsakliga rekommendationer var att utöka mätningarna kombi- nerat med vissa analyser. Enligt har rekommenda- tionerna mestadels genomförts. Programmet om Mätningar av bekämpningsmedel reviderades 2007 av det norska forskningsinstitutet . De obligatoriska frågeställningarna var bl.a. att undersöka om det fanns delar i pro- grammet som kunde övervakas mer översiktligt eller intensivt. Dessutom skulle revisionen ge förslag till kriterier för prioritering av substanser och vilken typ av utvärderingar som programmet ska kunna generera samt hur samordning kan ske med övrig nordisk över- vakning av bekämpningsmedel. De huvudsakliga rekommendatio- nerna var att utöva provtagningar även och att över- vaka även vattendrag i anslutning till odling av trädgårdsgrödor. 67Avsnittet bygger på , e-brev , , , 2018-12- har den första rekommendationen genomförts och i fråga om den andra utfördes en pilotstudie. genomförde 2010 en revision av delprogram- met Inventering av mark och gröda. Enligt uppdragsspecifikationen var syftet i huvudsak att se över hur väl programmet svarar upp mot och kan användas i uppföljning av miljömålet för svensk samt hur programmet är anpassat för internationell rapportering till HELCOM och klimatrapportering (kolinnehåll i jordbruksmark). rekommenderade bl.a. tillägg av enstaka paramet- rar i programmen och utökad information om brukningen av de åkrar där provpunkterna är belägna. Dessa rekommendationer har enligt genomförts till stor del. Det föreslogs även en översyn av provtagningsnätet, vilket enligt myndigheten kommer att beaktas i den revision som påbörjats (se nedan). Påbörjad revision av programområde Jordbruksmark har det påbörjats en revision av hela programområdet. Den har blivit försenad och kommer att bedrivas av flera olika utförare. Uppdragsbeskrivningen är ännu inte färdigställd. Delrevisionen av programmen Typområden på jordbruksmark, Obser- vationsfält på och av bekämpningsmedel kom- mer att utföras av . Syftet med den nationella och den regionala miljöövervakningen av våtmark är att följa utvecklingen på lång sikt i fråga om hydrologisk orördhet och förutsättningar för biologisk mångfald. Övervakningen ska ge en samlad information om miljötillståndet samt effekter av markanvändning. I förhållande till uppföljning av miljömål, bidrar övervakningen till bl.a. miljökvalitetsmålen Myllrande våtmarker och Storslagen fjällmiljö. Det finns ingen enhetlig definition av våtmark, vare sig inter- nationellt eller i . omfattar bland annat myrmarker, sumpskogar och våtmarksstränder vid sjöar, vattendrag och hav.68 Länsstyrelserna inventerade 1981–2005 våtmarker med en enhet- lig metodik från till med undantag för fjällregionen. var koordinator och verksamheten kallades för den nationella våtmarksinventeringen.69 Generell övervakning av våtmarker Programmet Klimatrelaterad övervakning – våtmarker avser över- vakning av palsmyrar, d.v.s. myrar med kullar av torv som innehåller en iskärna. Förutsättningarna för palsbildning är låga vintertempe- raturer i kombination med lågt snödjup. Palsmyrarna hotas av ett förändrat klimat. Naturtypen hör till en av de mest hotade i EU.70 I programmet Satellitbaserad övervakning övervakas bl.a. vegeta- tionsförändringar av markanvändning i våtmarker som dikning och dämning. Det är främst en uppföljning av den nationella våtmarks- inventeringen 1981–2005 (se ovan). Ett inventeringsvarv tar och går från norr till söder. 2017 avslutades det första nationella inventeringsvarvet och en samlad analys och presentation av till- ståndet för våtmarkerna skulle tas fram 2018.71 Utöver programmen som är riktade mot våtmarker, samlar och in data om vanligare våtmarker och klassifi- cerar de markerna utifrån naturtyper för biogeografisk övervakning. Detta ger enligt SLU nationella data om de vanligare våtmarkerna.72 68Naturvårdsverket, e-brev , intervju , webbplats /Miljoarbete-i-samhallet/Miljoarbete-i-Sverige/Miljoovervakning/ Miljoovervakning/Programomrade-Vatmark/, hämtad . 69Naturvårdsverket, Våtmarksinventeringen – resultat från inventeringar Nationell slutrapport för våtmarksinventeringen i , Rapport 5925, s. 9. 70Naturvårdsverkets webbplats /Miljoarbete-i-samhallet/Miljoarbete- i-Sverige/Miljoovervakning/Miljoovervakning/Programomrade-Vatmark/Klimatrelaterad- overvakning/, hämtad . 71Naturvårdsverkets webbplats /Miljoarbete-i-samhallet/Miljoarbete- i-Sverige/Miljoovervakning/Miljoovervakning/Programomrade-Vatmark/Satellitbaserad- overvakning/, hämtad . 72SLU, e-brev . På regional nivå bedriver länsstyrelserna tre gemensamma delpro- gram: Miljötillstånd i våtmarker (via satellitdata) är nära kopplat till det nationella programmet Satellitbaserad övervakning och har till syfte att följa hur våtmarkernas funktion och tillstånd förändras och orsaker till detta. Biologisk mångfald i rikkärr avser våtmark med högt pH-värde och därigenom ofta större mångfald av växtarter än annan våtmark. deltar 13 länsstyrelser i programmet.74 Vegetation och ingrepp i våtmarker bedrivs av fem länsstyrelser och samordnas inom Remiil med programmen Gräsmarkernas gröna infrastruktur och Småbiotoper i åkerlandskapet, se avsnitt 6.4.4. i respektive har var sitt eget delprogram för våtmarksövervakning –2020.75 Revisioner av nationell övervakning De nationella programmen Satellitbaserad övervakning och Klimat- relaterad övervakning har reviderats –2017. Naturvårds- verket genomförde självt revisionen med stöd av en utökad referens- grupp, en expert från i samt utifrån rapporter från Metria och SLU.76 Rapporten för revisionen är ännu inte publicerad men enligt rekommenderades huvudsakligen att samutnyttja fält- och satellitdata genom att öka utnyttjandet av data från Riksskogstaxeringen och att utreda en för- stärkt övervakning genom av trädklädda våtmarker och fjäll- våtmarker. För den klimatrelaterade övervakningen av palsmyrar rekommenderades att den bör fortsätta men att den kräver metod- utveckling. Enligt håller delar av förslagen på att genomföras.77 73Naturvårdsverket, e-brev . 75Naturvårdsverket, e-brev samt respektive berörd länsstyrelses program för regional miljöövervakning 2015–2020. 76Naturvårdsverket, e-brev . 77Naturvårdsverket, e-brev och intervju . 6.5Andra statliga aktörers miljöövervakning av landmiljöer I detta avsnitt redovisas miljöövervakning av landmiljöer som andra statliga aktörer än och länsstyrelserna ansvarar för. De aktörer som ingår i avsnittet bedriver också andra verksam- heter som innefattar miljöövervakning. Sådana verksamheter beskrivs i bilaga 11, förutom Riksskogstaxeringen som beskrivs i detta avsnitt eftersom den är ett centralt verktyg även för miljöövervakning av skog. Finansieringen av andra statliga aktörers renodlade miljöövervak- ning och miljöövervakning inom verksamheter med andra ändamål beskrivs samlat i avsnitt 4.5. Som nämnts i avsnitt 6.2, har regeringen i regle- ringsbrev under angett att av det årliga förvaltningsanslaget bör användas för kvalitetsuppföljning i ängs- och betesmarker samt för uppföljning av småbiotoper. Kvalitetsuppföljning av ängs- och betesmarker Kvalitetsuppföljningen startade och genomförs i ett stickprov av de marker som inventerats genom ängs- och betesmarksinven- teringen (se bilaga 11) och som ingår i databas genomförs i provytor och linjer. I prov- ytorna följer man vegetationen och markanvändningen och längs linjerna inventeras fjärilar och humlor. SLU är utförare av upp- följningen och har redovisat resultat av den. har redovisat översiktliga resultat av uppföljningen i årsredovisningen för 2017.79 Data från uppföljningen har enligt SLU även använts för analys av den s.k. miljöersättningens effekter i betes- och slåttermarker.80 78Jordbruksverkets årsredovisning , s. 71. 79Jordbruksverkets årsredovisning , s. 71. SLU, e-brev . 80SLU, e-brev . Glimskär, A. m.fl., Kvalitetsförändringar i ängs- och betesmarker med och utan miljöersättning, 2017:4. Finansieringen och omfattningen av SLU:s uppdrag har varierat , men finansieras uppföljningen enbart av förvaltningsanslag. Då förändrades också meto- diken i uppföljningen och vissa delar upphörde, vilket enligt Jord- bruksverket medfört en årlig kostnadsbesparing på . utgifter för uppdraget uppgår till . Metodiken för inventering av växter och vegetation är densamma som i det gemensamma del- programmet om gräsmarker i Remiil.81 Uppföljningen av småbiotoper tillkom i och med att sådana objekt infördes i en av preciseringarna för miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap.82 I uppföljningen av småbiotoper har Jordbruks- verket tidigare använt data från flygbildstolkning. Eftersom den är avslutad har undersökt möjligheterna att använda data från andra övervakningsprogram för att följa småbio- toperna. Förslaget är nu att använda data från länsstyrelsernas inven- tering av småbiotoper inom Remiil och data från linjekors- ningsinventering, där resultaten från övervakningen ska presenteras som indikatorer. använder rapporter som publi- ceras inom och i miljömålsuppföljningen av Ett rikt odlingslandskap.83 anger att en stor del av dess olika inventeringar och uppföljningar används som direkt underlag för tillsyn, rådgivning och för skogsbrukets egen planering. Resultaten används också till statistik och för miljömålsuppföljning. Myndigheten framhåller också att skötseln av skogen påverkar en stor del av landet genom 81Jordbruksverket, intervju . SLU, e-brev . 82Jordbruksverket, Övervakningssystem för odlingslandskapets natur- och kulturvärden, Rap- port 2012:25, s. 10. 83Jordbruksverket, e-brev . dess inverkan på skogsmarken, vattnet, den biologiska mångfalden, kulturmiljön, friluftslivet och sysselsättningen på landsbygden.84 bedriver miljöövervakning inom verksamheten Upp- följning av biologisk mångfald, se nedan. miljööver- vakning inom verksamheter med andra ändamål beskrivs i bilaga 11. Uppföljning av biologisk mångfald Uppföljning av biologisk mångfald har enbart omfattat nyckelbiotoper. har genomfört ett pilotprojekt för att pröva att införa sådan uppföljning även i fråga om produktions- skog och hänsynsarealer. Utöver detta används data för kvalitets- säkring av inventeringar av nyckelbiotoper, biotopskydd, skogs- ägares frivilliga avsättningar samt hänsynsarealer. Uppföljningen baseras på stickprovsbaserad övervakning av s.k. signalarter (indika- torarter) och vissa rödlistade arter och mäter faktisk biologisk mång- fald. Den är framtagen för områden med höga naturvärden men kan tillämpas i alla slags skogar.85 I detta avsnitt redovisas miljöövervakning som SLU ansvarar för. SLU är också utförare av ett flertal nationella och regionala program. Dessa har redovisats i tidigare avsnitt. I anslutning till olika uppdrag biträder SLU också med analyser och expertstöd. Avsnittet beskriver också Riksskogstaxeringen som är miljöövervakning inom verk- samhet med annat ändamål. SLU:s övriga sådana verksamheter inom landmiljö beskrivs i bilaga 11. SLU Skogskarta och arbete med Skogliga grunddata SLU Skogskarta och Skogliga grunddata är två av tre delar i SLU:s verksamhet Heltäckande Skogskartering. Den tredje delen beskrivs i bilaga 11. SLU Skogskarta är en sambearbetning av satellitdata från 84Skogsstyrelsen, e-brev . 85Skogsstyrelsen, e-brev . det nationella satellitdataarkivet Saccess som Lantmäteriet ansvarar för och fältdata från Riksskogstaxeringen. Kartorna inom SLU Skogskarta omfattar uppgifter om virkesvolym, biomassa, ålder, trädslag och höjd. Uppgifterna tas fram och publiceras på SLU:s hemsida. fick i regleringsbrevet ett uppdrag att i samarbete med Lantmäteriet och SLU genomföra laserskanning av skogar och producera Skogliga grunddata. SLU:s del liknar arbetet med SLU Skogskarta.86 Inventering av fjärilar vid småbiotoper vid – pilotprojekt SLU bedriver ett flerårigt pilotprojekt där fjärilsfauna inventeras i ett urval gräsmarker och småbiotoper inom Remiil (se avsnitt 6.4.4.). Syftet är bl.a. att ge ett basvärde för dagfjärilar som kan användas i framtida uppföljningar och att identifiera småbiotoper och gräs- markstyper som är viktiga för fjärilsfaunan.87 Denna verksamhet syftar till att fortlöpande övervaka stadsträdens tillstånd på dels nationell, dels nivå. Informationen lagras i en databas för stadsträd som SLU driver. Data tillgängliggörs via en webb-lösning. Utifrån övervakningen har det publicerats olika veten- skapliga artiklar.88 Miljöövervakning inom verksamheter med andra ändamål SLU bedriver ett flertal verksamheter med andra ändamål som inne- fattar miljöövervakning. Dessa beskrivs i bilaga 11, förutom Riksskogs- taxeringen som beskrivs nedan, eftersom den har central betydelse för miljöövervakning av skog. 86SLU, e-brev och . 87SLU, e-brev . 88SLU, e-brev . SLU är ansvarig myndighet för officiell statistik inom statistik- området Skogarnas tillstånd och förändring.89 För att uppfylla det ansvaret bedriver SLU Riksskogstaxeringen. Den omfattar såväl miljö- övervakning som naturresursövervakning där data rapporteras till bl.a. FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation , , Nationalräkenskaperna (SCB) och Skatteverket.91 Riksskogstaxeringen påbörjades i syfte att utgöra ett underlag för utformning och uppföljning av landets skogspolitik. är också beställare och använ- dare av uppgifter från Riksskogstaxeringen.92 Riksskogstaxeringen baseras på årlig stickprovsinventering av 11 000 provytor. Inventeringen består av en kombination av till- fälliga och permanenta provytor. Den mest omfattande beskriv- ningen görs för produktiv skogsmark. Data avser bl.a. arealförhållan- den, virkesförråd, trädbiomassa, årlig tillväxt, vegetationsförhållan- den, bärproduktion, död ved och skogsskador. Övervakningen av de vanligaste skogsskadorna kompletteras av verksamheten Nationell riktad skogsskadeinventering för utvalda skadegörare i drabbade regioner, bl.a. barkborre i Norrland.93 När SLU inventerar de permanenta provytorna i Riksskogs- taxeringen utför man arbete inom det nationella delpro- grammet Markinventering som ansvarar för, se avsnitt 6.4.3. lämnar också bidrag till SLU för att inom Riksskogstaxeringen som nationell miljöövervakning genom- föra kompletterande inventering av markvegetation på de perma- nenta provytorna. 892 § förordningen (2001:100) om den officiella statistiken, samt bilaga till förordningen. 90Termen står för “on ”. 91SLU, e-brev . 92SLU, e-brev . 93SLU, Fältinstruktion 2018 Riksinventeringen av skog, s. 1:1. SLU, Skogsdata 2018, s. 7. SLU, e-brev . SLU, e-brev . driver 28 stationer för mätning av gammastrålning, vilka är utspridda över hela landet i ett nationellt program. Dessutom pågår provdrift av ytterligare 90 gammastatio- ner som är placerade kring de svenska kärnkraftverken. Stationerna är placerade över marken där de kontinuerligt mäter gamma- strålningen. Strålningsnivån som gammastationerna mäter påverkas både av radioaktiva ämnen i den omgivande luften och av radioaktiva ämnen som regnat ned på marken.94 De 28 nationella gammastationerna syftar till att förbättra möjlig- heterna att upptäcka, verifiera, följa och kartlägga utsläpp som på- verkar i sådan omfattning att kan behöva vidta åt- gärder. Syftet med de 90 gammastationerna som monterats kring kärnkraftverken är främst att förbättra möjligheterna att upptäcka, verifiera, följa och kartlägga ett utsläpp från svenska kärnkraftverk. Det är inte i första hand ett system för tidig varning, eftersom kärnkraftverken är skyldiga att innan utsläpp sker i samband med olyckor varna de som vistas i områden kring kärnkraftverken. In- samlade data från samtliga gammastationer ger en kontinuerlig bild av strålningsnivåer i och rapporteras varje timme till EU, eftersom har valt att inte ha någon fördröjning i rappor- teringen. EU tillhandahåller data i realtid på kartor som är fritt till- gängliga för allmänheten.95 I detta fall är det en gränsdragning mellan att samla in miljödata om t.ex. tillståndet i miljön och att samla in miljödata om påverkans- faktorer, som utredningen inte anser vara miljöövervakning. Utred- ningen bedömer att eftersom det är fråga om att samla in data om och kontinuerligt följa strålningsnivåer, d.v.s. tillståndet i miljön, och inte utsläppens storlek i sig är detta miljöövervakning. Dess- utom sker insamling och rapportering . Mätdata från de nationella gammastationerna används främst av myndigheter med ansvar att hantera kriser. Dessa data är också viktiga för information till allmänheten och andra länder om läget i 94Strålsäkerhetsmyndighetens webbplats, /omraden/ miljoovervakning/radioaktiva-amnen/gammastralning-vid-marknivan/, hämtad . 95Strålsäkerhetsmyndigheten, e-brev . samband med utsläpp av radioaktiva ämnen som påverkar stora delar av . Mätdata från gammastationerna kring kärnkraftverken fyller samma syfte, som ett av flera underlag till beslut om bråd- skande skyddsåtgärder och till information för allmänhet och andra länder om läget vid en kärnkraftsolycka.96 Radiofrekventa fält i omgivningen övervakar radiovågor från trådlösa kom- munikationssystem i samhället. Syftet är att kartlägga och bevaka exponeringsnivåer och -trender i samhället. Mätningarnas omfatt- ning möjliggör enligt myndigheten även att hitta platser med kraftigt förhöjd exponering där referensvärden potentiellt kan överskridas. Dessutom är mätresultaten ett stöd för kommunerna i deras tillsyn över mobilbasstationer. Forskare har möjlighet att ta del av data och därigenom få underlag i t.ex. internationella epidemiologiska stu- dier.97 Flygmätningar av strålning från marken genomför tillsammans med geo- logiska undersökning årliga flygmätningar av strålning från marken.98 6.5.5Verksamhetsutövare inom jord- och skogsbruk Jordbruk omfattas av allmänna hänsynsregler och av det övergripande kravet på egenkontroll enligt 26 kap. 19 § miljö- balken. Se generella beskrivningar i avsnitt 12.3.1. Jordbruk med ett större antal platser för fjäderfän eller grisar och jordbruk med stadigvarande djurhållning med mer än 400 djurenheter av nötkreatur, hästar eller minkar är tillståndspliktiga verksamheter. 98Strålsäkerhetsmyndigheten, Miljöövervakning vid , internt styr- dokument , bilaga 1. Jordbruk med stadigvarande ej inhägnad djurhållning med mer än 100 djurenheter är anmälningspliktig verksamhet. Sådana verksam- heter omfattas av högre krav på egenkontroll.99 Den som ska bedriva en verksamhet eller utföra en åtgärd som väsentligt kan komma att ändra naturmiljön är skyldig att anmäla detta för samråd enligt 12 kap. 6 § . Samrådet görs i fråga om jordbruk med länsstyrelsen.100 gäller parallellt med skogsvårdslagen och i flera avse- enden kan balkens allmänna hänsynsregler och vissa andra regler vara tillämpliga i samband med olika skogsbruksåtgärder. Det gäller bl.a. regler om skydd av områden och dikning i skogen.101 Det övergri- pande kravet på egenkontroll enligt 26 kap. 19 gäller även för skogsbruk. Se även avsnitt 12.3.1. När det gäller en verksamhet eller en åtgärd som väsentligt kan komma att ändra naturmiljön är verksamhetsutövaren skyldig att anmäla denna för samråd enligt 12 kap. 6 § . Verksam- hetsutövaren som bedriver skogsbruk kan vara en markägare eller en annan utövare av skogsbruk. Samrådet sker med . De verksamheter och åtgärder som alltid ska anmälas för samråd är skogsbruksåtgärder i områden med mycket stor betydelse för flora och fauna, vissa typer av dikesrensning, skogsgödsling, återföring av aska, stubbskörd i vissa områden samt anläggande av vissa skogs- bilvägar, traktorvägar och basvägar. Utöver sådana verksamheter och åtgärder omfattas enligt även andra åtgärder som kan komma att väsentligt ändra naturmiljön av anmälningsplikt enligt 6 § miljöbalken.102 Flera av åtgärderna omfattas också av mark- ägarens skyldighet att göra avverkningsanmälan till enligt skogsvårdslagen.103 999 kap. 1 § (1998:808), 1 § förordningen (1998:901) om verksamhetsutövares egen- kontroll, 2 kap. 1–2 §§ miljöprövningsförordningen (2013:251). 1002 kap. 8 § 1 st. 7.miljötillsynsförordningen (2011:13). 101SOU 2017:81 s. 49. 102Allmänna råd till 1 § föreskrifter och allmänna råd om anmälningsskyldig- het för samråd enligt 12 kap. 6 § avseende skogsbruksåtgärder, SKSFS 2013:3. 10314 § skogsvårdslagen (1979:429). produktiv skogsmark var 2016 certi- fierad enligt något av de två certifieringssystem som är tillgängliga i . Ägarna till dessa skogar har bl.a. åtagit sig att gå längre i sin miljöanpassning av skogsbruket än vad lagstiftningen kräver. Syste- men är dock inte enbart inriktade på miljöaspekter utan bygger på en avvägning mellan sådana och sociala samt ekonomiska aspekter.104 Skogscertifieringarna samlar i sig inte in några miljödata. Däremot ingår olika former av interna och externa kontroller och revisioner för att se till att certifieringarna efterlevs.105 När det gäller generella aspekter på skogsnäringens medverkan i övervakningen av skog, anger att den samverkar med näringen för att utveckla hänsynsuppföljningen106 i samband med avverkning. Enligt ska skogsbrukets egenkontroll vara jämförbar med myndighetens uppföljning där så är möjligt, men det är oklart hur långt man kan nå i fråga om en öppen och transpa- rent redovisning av näringens egenkontroll.107 förväntades stor- och mellanskogsbruket genom- föra inventeringar av nyckelbiotoper108 på dess marker. Skogsstyrel- sens erfarenheter av de inventeringarna är att ambitionsnivån och resurserna har varierat samt att det förekommer olikheter i meto- diken. I vissa fall anger att den har begränsad åtkomst till data från inventeringarna. Många av aktörerna inom mellan- skogsbruket saknar underlag från inventeringarna.109 6.6Miljöövervakning av landmiljö inom verksamheter med andra ändamål Detta avsnitt beskriver miljöövervakning av landmiljö inom större verksamheter med andra ändamål som ansvarar för. EU:s art- och habitatdirektiv anger att medlemsstaterna ska över- vaka arter och naturtyper som omfattas av direktivet och genomföra återrapportering . har organiserat in- samlingen av miljödata enligt direktivet i dels uppföljning av Natura