sou · H7B344 · 2019-11-04 00:00:00 — Om någon ledamot i samband med beslut anmäler skiljaktig mening ska den antecknas i protokollet. 7 § Om ett ärende är så brådskande att nämnden inte hinner sam- manträda för att behandla det, får ärendet avgöras genom kontakter mellan ordföranden och de andra ledamöterna. Om inte heller detta hinns med eller är lämpligt, får ordföranden ensam avgöra ärendet. Ett sådant beslut ska anmälas vid nästa sam- manträde med nämnden. 8 § Vid myndigheten ska det finnas ett kansli. Kansliet ska ledas av en kanslichef som utses av nämnden. Kanslichefen ska följa de direktiv och riktlinjer som nämnden beslutar. 9 § ska vara värdmyndighet åt myndigheten. ska enligt överenskommelse upplåta lokaler samt utföra handläggande och administrativa uppgifter åt myndig- heten. ansvarar inför regeringen för de uppgifter ska utföra enligt första stycket. 10 § Nämnden får uppdra åt en enskild ledamot, kanslichefen eller någon annan att avgöra administrativa ärenden som är av enkel be- skaffenhet. Nämnden får även lämna rättegångsfullmakt. 11 § Regeringen bestämmer arvoden och andra ersättningar till leda- möterna i nämnden. 3 kap. för premiepensionen 1 § Myndigheten ska upphandla fonder till fondtorget för premie- pensionen enligt 64 a kap. socialförsäkringsbalken. Myndigheten ska ingå sådana fondavtal som avses i 64 a kap. 3 § socialförsäkringsbalken. Fortlöpande förvaltning av fondtorget 2 § Myndigheten ska förvalta fondtorget för premiepensionen enligt 64 kap. 3 a–3 e §§ socialförsäkringsbalken. 3 § Myndigheten ska samverka med i frågor som rör 1.fondförvaltare som deltar i en upphandling av fonder till fond- torget för premiepensionen eller som myndigheten har ingått ett fondavtal med, och 2.fonder som en fondförvaltare erbjuder i en upphandling eller som en fondförvaltare enligt ett fondavtal erbjuder på fondtorget för premiepensionen. Myndigheten ska även samverka med och i frågor om konsumentskydd som rör fondtorget för premiepensionen. Vid samverkan enligt första och andra styckena ska myndigheten lämna de uppgifter som och behöver. 4 kap. Valarkitekturen för premiepensionssystemet 1 § Myndigheten förvaltar valarkitekturen för premiepensions- systemet enligt 64 kap. 26 a–26 f §§ socialförsäkringsbalken. Myndigheten ska löpande utvärdera och utveckla valarkitekturen för premiepensionssystemet. Bokföring, redovisning och revision Allmänt om myndighetens bokföring och redovisning 1 § Myndighetens bokföring och redovisning ska fullgöras på ett sätt som stämmer överens med god redovisningssed i staten. Redovisningen ska ge en rättvisande bild av verksamheten, det ekonomiska resul- tatet och ställningen samt förvaltningen av myndighetens tillgångar. Vad gäller god redovisningssed ska de regler som gäller för stat- liga förvaltningsmyndigheter under regeringen särskilt beaktas. 2 § Myndighetens räkenskapsår är kalenderår. Löpande bokföring, verifikationer och arkivering 3 § Myndigheten ska 1.löpande bokföra alla ekonomiska händelser, 2.se till att det finns verifikationer för alla bokföringsposter samt systemdokumentation och behandlingshistorik, 3.bevara all räkenskapsinformation samt sådan utrustning och sådana system som behövs för att presentera räkenskapsinforma- tionen, och 4.för varje räkenskapsår avsluta den löpande bokföringen med en årsredovisning enligt bestämmelserna i 4 §. 4 § Årsredovisningen ska bestå av Balansräkningen, resultaträkningen och noterna ska upprättas som en helhet och ge en rättvisande bild av myndighetens ställning och resultat. Förvaltningsberättelsen ska innehålla en rättvisande över- sikt över utvecklingen av myndighetens verksamhet, ställning och resultat. 5 § Myndighetens samtliga nämndledamöter ska skriva under års- redovisningen. Har en avvikande mening om årsredovisningen anteck- nats till nämndens protokoll, ska yttrandet fogas till redovisningen. Årsredovisningen ska överlämnas till revisorerna senast den 15 feb- ruari året efter räkenskapsåret. När revisionsberättelsen kommit myndigheten till handa, ska den och årsredovisningen genast överlämnas till regeringen. 6 § Regeringen utser två revisorer som granskar årsredovisningen. Revisorerna ska vara auktoriserade. Revisorerna får anlita biträde när de fullgör sitt uppdrag. 7 § En revisor ska utses längst för tiden till dess resultaträkning och balansräkning fastställts under tredje kalenderåret då revisorn fick förordnandet. Regeringen får entlediga en revisor . En revisor ska ent- ledigas om revisorn begär det. Om en revisors uppdrag upphör , ska en ny revisor utses för den återstående tiden av mandatperioden. 8 § Regeringen bestämmer arvoden och andra ersättningar till revi- sorerna. 9 § För varje räkenskapsår ska revisorerna lämna en revisions- berättelse. Revisionsberättelsen ska innehålla en redogörelse för omfatt- ningen och resultatet av revisorernas granskning samt uppgift om huruvida det finns någon anmärkning mot årsredovisningen, bok- föringen eller i övrigt mot förvaltningen. Revisorerna får också fram- ställa de erinringar som de anser nödvändiga. En revisor som är av skiljaktig mening eller i övrigt anser det nöd- vändigt med ett särskilt uttalande får ange detta i revisionsberättelsen, om revisorn inte lämnar en egen revisionsberättelse. 10 § Revisorerna ska överlämna revisionsberättelsen till nämnden senast efter det att de fick årsredovisningen enligt 5 §. Fastställelse av resultaträkning och balansräkning 11 § Regeringen ska fastställa myndighetens resultat- och balans- räkning året efter räkenskapsåret. 6 kap. Övriga bestämmelser 1 § Regeringen kan med stöd av 4 § andra stycket lagen (2018:625) om skyldighet för vissa offentliga funktionärer att anmäla innehav av finansiella instrument meddela föreskrifter om vid vilka myndig- heter offentliga funktionärer ska vara skyldiga att anmäla innehav av finansiella instrument. 2 § Den som är ledamot i nämnden eller är anställd hos myndig- heten, får inte utan tillstånd 1.vara ledamot eller suppleant i styrelsen för en fondförvaltare eller ett moderbolag till ett dotterföretag som är fondförvaltare, eller 2.vara anställd hos eller åta sig uppdrag för ett sådant företag som avses i 1. Tillstånd får endast lämnas om det finns särskilda skäl. Tillstånd meddelas av regeringen i fråga om ledamot i nämnden och av myndigheten i fråga om andra anställda hos myndigheten. Med moderbolag och dotterföretag avses detsamma som i 1 kap. 11 § aktiebolagslagen (2005:551). Med fondförvaltare avses detsamma som i 64 a kap. 3 § socialförsäkringsbalken. 3 § Nämndledamöter och de anställda som nämnden bestämmer får inte utan tillstånd ha del i ett sådant företag som avses i 2 §. Tillstånd får endast lämnas om det finns särskilda skäl. Tillstånd meddelas av regeringen i fråga om ordföranden i nämnden och av ordföranden i andra fall. Avgifter för kopior m.m. 4 § Myndigheten får ta ut avgifter för kopior, avskrifter och utskrif- ter av allmänna handlingar. Avgifterna ska bestämmas med ledning av de regler som gäller för myndigheter under regeringen. 1.Denna lag träder i kraft . 2.När regeringen utser nämndledamöter får regeringen utse tre ledamöter på en mandattid och tre leda- möter på en mandattid . 3Uppdraget och dess genomförande Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att i ett första steg ta fram förslag till ett regelverk för ett upphandlat fondtorg för premiepension och formulera ett mål för premiepensionssystemet. I uppdragets första steg ingår även att ta fram förslag till en lag som reglerar en ny myndighet som ska ha till uppgift att upphandla fonder och förvalta fondtorget. Enligt kommittédirektiven ska utredaren därefter i ett andra steg förbereda och genomföra bildandet av den nya myndigheten, vilken ska kunna inleda sin verksamhet . Det första steget av uppdraget ska redovisas . Det andra steget av uppdraget ska redovisas senast den 31 decem- ber 2020. Kommittédirektiven (dir. 2018:57 och dir. 2019:56) återges i bilagorna 1 och 2. Utredningens arbete påbörjades och har inom sekretaria- tet bedrivits på sedvanligt sätt. Utredningen har genomfört cirka 50 enskilda möten med utred- ningens utsedda experter. Därutöver har fyra sedvanliga expertgrupps- möten genomförts till vilka samtliga experter bjudits in. Utredningen har fortlöpande hållit och Social- departementet underrättat om arbetet. Utredningen har informerat Pensionsgruppen om arbetets fort- skridande . Uppdraget och dess genomförande Samråd har ägt rum med Sjunde AP-fonden, , och i enlighet med direktiven. Därutöver har samråd skett med (dir. 2018:74) samt med som haft i uppdrag att se över premie- pensionens förval, se mer nedan. Vid arbetet med konsekvensanalysen har utredningen tagit del av det stöd som ger i arbete med konsekvensutredningar. Utredningen har berett frågan om myn- dighetens namn med Namnvårdsgruppen.1 Utöver detta har utredningen träffat och inhämtat upplysningar från representanter för , , det brittiska tjänstepensionsbolaget , SPP Fonder, Kidbrooke Advisory och . Vidare har utredningen träffat forsk- arna (), () samt och (). Utredningen har även träffat författaren av departementsprome- premiepension (Ds 2013:35) samt den tidigare särskilde utredaren (Fokus premiepension [SOU 2016:61]). Inom ramen för kartläggningen av valcentralerna för tjänstepensio- nens arbetssätt har utredningen träffat företrädare för valcentralerna Collectum (ITP), Fora (Avtalspension SAF-LO), Pensionsvalet PV (KAP-KL), (PA16) och PP Pension (val- central för anställda i mediebranschen som inte omfattas av kollektiv- avtal). Utredningen har även träffat följande företrädare för arbets- marknadens parter: (ITP, SAF-LO), PTK (ITP), LO (SAF-LO), Kommuner och Landsting (KAP-KL), (KAP-KL), Akademikerallian- sen (KAP-KL), (PA16), Offentliganställdas För- handlingsråd (KAP-KL, PA16) och . Utredningen har också träffat företrädare för försäkringsgivarna ömsesidig livförsäkring, Försäkringsaktiebolaget , och Pension och samt för rating-företaget . I samband med genomförandet av utredningens steg 2 som ska redovisas kommer utredningen att ha dialog med ytterligare myndigheter, bland annat Statens servicecenter, samt in- 1Namnvårdsgruppen är ett samarbetsorgan med representanter från olika namnvårdande myndig- heter och organisationer. Uppdraget och dess genomförande formera och inhämta synpunkter från berörda centrala arbetstagar- organisationer. Betänkandet är disponerat på följande sätt. I kapitlen 1 och 2 redovisas utredningens författningsförslag. I kapitel 3 redogörs för uppdraget och dess genomförande. I kapitel 4 lämnas en historisk tillbakablick på premiepensions- systemet, vilket också ger en bakgrund till utredningens uppdrag. I kapitel 5 redogörs för utredningens förslag till mål och val- arkitektur för premiepensionssystemet. Kapitlet innehåller även en redogörelse för beteendeekonomisk forskning som är relevant för premiepensionssystemet. I kapitel 6 återfinns en kartläggning av arbetssätt och avtalslös- ningar för tjänstepensionernas valcentraler, inklusive en beskrivning av försäkringsgivarnas metoder för fondurval. I kapitlen 7–11 redogörs för utredningens förslag till regelverk för ett upphandlat fondtorg för premiepensionen. Det inkluderar över- gripande utgångspunkter för upphandling, utgångspunkter för en ny reglering och utredningens förslag till upphandlingsregelverk. I kapitel 12 redogörs för utredningens förslag till hantering av över- gången från dagens fondtorg till ett upphandlat fondtorg. I kapitel 13 redogörs för utredningens förslag till reglering av myn- dighet för ett upphandlat fondtorg inklusive myndighetens uppgifter, styrning och ledning, samverkan med andra myndigheter, finansiering samt externa kontroll. I kapitel 14 redogörs även för de sätt att organisera en ny myndig- het som anges i kommittédirektiven och som utredningen ska beröra. I kapitlen 15 och 16 redovisas förslag på bestämmelser om sekre- tess, dataskydd och personuppgiftsbehandling. I kapitel 17 redovisas förslag på ikraftträdande- och övergångs- bestämmelser. I kapitel 18 redovisas en konsekvensanalys av utredningens förslag. Utredningen har identifierat följande intressenter som berörs av för- slaget och som därför redovisas särskilt i avsnittet: pensionsspararna och pensionärerna, , Sjunde AP-fonden, Finans- inspektionen, , Kammarkollegiet, Riksgälden, Statens Uppdraget och dess genomförande servicecenter, , domstolar samt finans- marknaden och dess aktörer. Dessutom beskrivs förslagens påverkan på pensionssystemet, statsbudgeten, regeringens styrning, jämställd- heten mellan kvinnor och män, hållbarhetsutvecklingen och det brotts- förebyggande arbetet. Därutöver beskrivs förslagens påverkan med avseende på . I kapitlen 19 och 20 återfinns författningskommentarer. 3.4Utredningens förhållningssätt till översynen av förvalet Av pensionsöverenskommelsen framgår att en översyn av förvalets risknivå bör göras. Direktiv för översynen beslutades den 26 novem- ber 2018. Översynen gjordes inom av sakkun- nig som lämnade en promemoria den 13 juni 2019.2 I promemorian föreslås i korthet en förändrad utformning av förvalet med tydligare uppdelning på sparande- och utbetalningsfas. Förvalets nuvarande utformning som en generationsfondsportfölj som innefattar flera fonder bör enligt promemorian under sparandefasen ersättas med en fond utformad som en diversifierad tillväxtportfölj, med inriktning på att ackumulera pensionsmedel. Portföljen bör en- ligt promemorian ha större möjlighet till långsiktiga och alternativa investeringsstrategier. Möjligheten till daglig handel och värdering föreslås därför begränsas. Utredningen har löpande haft samråd med för att i enlighet med kommittédirektiven säkerställa att målet för förvalet är förenligt med målet för premiepensionssystemet. Utredningen har också i de delar där det varit möjligt och relevant anpassat vissa för- slag och bedömningar i relation till promemorians förslag och bedöm- ningar. Utredningens förslag ska dock läsas separat. Det har både av tids- skäl och av principiella skäl inte varit möjligt att anpassa utredningens förslag till promemorians förslag. Det har heller inte ingått i utred- ningens uppdrag. Utredningen har heller inte tagit ställning till promemorians för- slag om en förändrad utformning av förvalet. 2Finansdepartementet, Förvalsalternativet inom premiepensionen, 2019, Fi2019/00913/FPM. Premiepensionssystemet har varit en del av det allmänna pensionssystemet. Under dessa år har premiepensionssystemet ofta debatterats och ifrågasatts, bland annat har fem utredningar och översyner analyserat hela eller delar av systemet och föreslagit olika förändringar. Vissa av dessa förändringar har genomförts, men i grunden är systemet oförändrat sedan starten med en i princip öppen anslutning av fonder, vilket åtminstone delvis torde kunna förklara de förhållandevis frekventa översynerna av systemet. Detta kapitel innehåller en kort genomgång av premiepensions- systemets historia och en sammanfattning av vilka diskussioner som förekommit om systemet från dess införande fram till . Det svenska pensionssystemet består av flera delar. En del utgörs av det skattefinansierade grundskyddet som består av bostadstillägg för pensionärer, äldreförsörjningsstöd och garanti- pension. Grundskyddet syftar till att säkerställa en tillräcklig ekono- misk standard även för de pensionärer vars övriga pensionsinkomster är låga. Alla individer som har haft en pensionsgrundande inkomst av prisbasbeloppet per år1 och som är född och senare tjänar in pensionsrätt till den inkomstgrundade allmänna pen- sionen. Avgiften till det allmänna pensionssystemet är av den pensionsgrundande inkomsten.2 Den allmänna inkomstgrundade pensionen består av två delar, inkomstpensionen och premiepensionen. Av pensionsavgiften går till inkomstpensionssyste- met som är ett fördelningssystem och till premie- pensionssystemet som är ett fullt fonderat system. Rätten till premie- pension finns för pensionsgrundande inkomster . Till skillnad från grundskyddet är den inkomstgrundade pensionen inte skattefinansierad utan finansieras utanför statens budget genom avgifter som täcker såväl pensionsutbetalningar som pensionssyste- mens administrationskostnader. De flesta löntagare har också en tjänstepension som även den base- ras på inkomst. Tjänstepensionen regleras i huvudsak i kollektivavtal mellan arbetsmarknadens parter. Det förekommer också olika typer av privat pensionssparande. kan dock endast personer som saknar tjänstepension göra skatteavdrag för privat pensionssparande. Ett syfte med att införa premiepensionssystemet var att möjliggöra högre avkastning genom investeringar på kapitalmarknaden och att bidra till riskspridning inom den allmänna pensionen. Ett annat syfte var att göra det möjligt för enskilda att själva kunna påverka sin pension genom egna val av fonder. Detta förmodades också leda till ett ökat engagemang och intresse för den egna pensionen. För varje pensionssparare upprättas ett särskilt premiepensions- konto dit de årliga pensionsrätterna förs. Pensionsspararen kan välja att placera medlen i det statliga förvalet AP7 Såfa (statens årskulls- förvaltningsalternativ) eller i fonder på fondtorget. Det finns inte något krav på pensionsspararna att aktivt ta ställning till förvaltningsform. För dem som avstår från att välja fonder på fondtorget placeras pengarna automatiskt i förvalet. 2Pensionsgrundande inkomst är lön minskad med allmän pensionsavgift och uppgår till 93 pro- cent av lönen. av den pensionsgrundande inkomsten motsvarar av lönen. Premiepensionssystemet ingår som en komponent i pensionsöverens- kommelsen . Med pensionsöverenskommelsen avses dels det regelsystem som gäller för den inkomstrelaterade ålderspensionen och garantipensionen, dels de bakomliggande resonemang om prin- ciper som kommer till uttryck i betänkanden och propositioner.3 Skapandet av premiepensionssystemet präglades av en tidsanda med stark tilltro till kapitalmarknaden och uppfattningen att valfrihet vid kapitalplaceringar skulle intressera och gynna breda befolknings- grupper. har såväl erfarenheten som vetenskapen kommit att åtminstone delvis vederlägga den senare utgångspunkten och bidragit till en delvis förändrad syn på premiepensionssystemet i allmänhet och pensionsspararnas beteenden i synnerhet. Redan i den första principskissen för ett reformerat ålderspensions- system Ett reformerat pensionssystem – Bakgrund, principer och skiss (Ds 1992:89) angavs att det nya systemet skulle innehålla en fonde- rad del i form av ett premiereservsystem. Närmare principer redo- visades i Pensionsgruppens betänkande Reformerat pensionssystem (SOU 1994:20). De övergripande principerna för premiepensions- systemet beslutades av 1994 genom antagandet av proposi- tionen Reformering av det allmänna pensionssystemet (prop. 1993/94:250). Ett förslag till reglering togs fram i betänkandet Allmänt pensions- sparande (SOU 1996:83). Förslaget byggde på ett sparande som först vid pensionsuttaget skulle tecknas som en försäkring. Partierna bakom pensionsöverenskommelsen ansåg dock att systemet skulle vara upp- byggt enligt försäkringsmässiga principer även och att ett nytt förslag därför skulle tas fram. Det nya förslaget presente- rades i betänkandet Lag om premiepension (SOU 1997:131). Utformning och lagreglering av premiepensionssystemet beslutades sedan av riks- dagen 1998 – Inkomstgrundad ålderspension, m.m. (prop. 1997/98:151). 3Pensionsöverenskommelsen beskrivs närmare i Ds 2009:53, Detta är pensionsöverenskommelsen. De faktiska avsättningarna till premiepensionen påbörjades , men samlades i depå i väntan på att ett fondtorg för premie- pensionen skulle konstrueras och öppnas. skedde stora förändringar på fond- och för- säkringsmarknaden i . Fondförsäkring infördes och året efter skedde en anpassning av de svenska reglerna på finansmarknads- området till det så kallade UCITS-direktivet (se mer om UCITS- direktivet i avsnitt 7.2).4 Därefter har förändringar i ansvariga myndigheters synsätt och hantering av premiepensionen skett men i allt väsentligt inom ramen för samma systemkonstruktion. fick spararna placera sina premiepensions- medel på fondtorget. bestod initialt av 450 fonder och var öppet för alla fonder som uppfyllde UCITS-direktivets krav. För dem som inte valde fond fanns ett statligt ickevalsalternativ, Premiesparfonden, som förvaltades av Sjunde AP-fonden. Fonden var inte valbar i den meningen att hade man en gång valt fonder på fondtorget kunde man inte välja Premiespar- fonden. Det fanns dock en särskild statlig fond som kunde väljas – Premievalsfonden. Inför detta första fondval var marknadsföringen mycket omfattande såväl från den då ansvariga myndigheten () som från olika privata aktörer som ville att just deras fonder skulle väljas. Det fanns därtill ett politiskt intresse av engagerade sparare och PPM skulle enligt sitt regleringsbrev återrapportera hur många som gjorde ett aktivt val. Den allmänna bilden blev därför att det var centralt att göra ett aktivt val för att få en bra pension. Upp- fattningen som etablerades var att ett icke-val kunde förväntas leda till en lägre pension än ett aktivt val. Resultatet blev att av pensionsspararna valde fonder på fondtorget i det första valet. Därefter har pensionsspararna inte valt eller bytt fonder i samma om- fattning. 4UCITS – Undertaking for . Administrativt valde regering och riksdag att separera förvalt- ningen av premiepensionssystemet från den övriga förvaltningen av den allmänna pensionen. () bilda- des 1998 som ansvarig förvaltningsmyndighet för premiepensionen och hade detta uppdrag från till . 4.4.3Utveckling av förval och beslutsstöd, bildas in började en delvis ny syn på premiepensions- systemet att växa fram, där risken för dåliga utfall för enskilda sparare och därmed stora skillnader i slutlig pension uppmärksammades. Irrationella fondval och att pensionssparare inte bytte fonder i någon högre utsträckning ansågs inte bero på att spararna inte ville välja utan på att de på grund av bristande stöd eller kunskap inte kunde välja. Den allmänna uppfattningen var att pensionsspararna behövde vägledas, informeras och utbildas till bättre fondval och frekventare fondbyten. Pensionsgruppen beslutade därför om en utredning för att utvär- dera premiepensionssystemet och föreslå förbättringar inom befint- ligt system med fokus på att minska riskerna för systematiskt dåliga utfall samt underlätta valsituationen för enskilda sparare. Utredningen lämnade 2005 betänkandet Svårnavigerat? Premiepensionssparande på rätt kurs (SOU 2005:87). Utredningen utgick i sina resonemang från att ett aktivt byte av fonder leder till god premiepension. Utredningen föreslog inte några omfattande förändringar av premiepensionssystemet, utan systemet skulle fortsätta att vara ett fondförsäkringssystem med kapitalförvalt- ning i fonder som administreras av fristående fondförvaltare. Vidare föreslog utredningen att de fondförvaltare som uppfyllde kraven även i fortsättningen i princip fritt skulle kunna anmäla sina fonder till systemet och att PPM därmed inte skulle göra någon bedömning av huruvida fonden var lämplig att ingå i systemet eller inte. Utredningen menade dock att systemet inte tagit tillräcklig hänsyn till individer som ansåg sig ha ett engagemang för att välja men som saknade tillräckliga kunskaper. Utredningen ansåg att det borde ut- vecklas ett beslutsstöd för dessa individer. Därigenom ansåg utred- ningen att risken för systematiskt dåliga utfall skulle minska. Resone- manget var att om fler sparare var engagerade skulle konkurrensen bland fonderna leda till självsanering av utbudet och skillnaden i slut- lig pension därmed minska. Utredningen ansåg vidare att förvalsalternativet borde få en gene- rationsfondprofil där risknivån trappades ned i takt med pensions- spararens ålder. Som en följd av utredningens förslag tog PPM fram det it-baserade beslutsstödet PPM-Lotsen, vars syfte var att hjälpa pensionsspararna att göra medvetna och genomtänkta val.