sou · H7B363 · 2019-12-19 00:00:00 — I artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) anges att statligt stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som sned- vrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, är oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna. I vissa fall kan dock statligt stöd anses vara förenligt med den inre marknaden. Planer på nya stöd eller stödsystem eller ändringar av befintliga sådana ska med vissa undantag anmälas till EU-kommis- sionen enligt artikel 108.3 i EUF-fördraget. har i sitt meddelande om riktlinjer för statligt stöd till miljöskydd och energi –2020 (EEAG) angett villko- ren för när stöd för energi- och miljöändamål kan anses vara för- enliga med artikel 107.3 c i fördraget. Riktlinjerna tillämpas av kom- missionen vid beslut i statsstödsärenden fr.o.m. . Det framgår av EEAG att stöd till investeringar i biobränsleanläggningar i princip endast kan beviljas till förmån för avancerade biobränslen. Med biobränslen avses i detta sammanhang flytande eller gasformiga biobränslen för transportändamål. När det gäller möjligheterna att ge stöd till investeringar i ny och befintlig kapacitet för livsmedels- baserade biobränslen finns det stora begränsningar. Investeringsstöd tillåts enbart för omvandling av anläggningar för livsmedelsbaserade biobränslen till avancerade biobränsleanläggningar. Driftstöd för livsmedelsbaserade biobränslen tillåts enbart för anläggningar som tagits i drift före och till dess att anläggningen har avskrivits fullständigt, men i inga händelser senare än . Av EEAG framgår också att ett stöd inte kan anses vara förenligt med den inre marknaden om stödet beviljas för biobränslen som omfattas av en leverans- eller inblandningsskyldighet, såvida inte en medlemsstat kan visa att stödet begränsas till biobränslen som är för dyra för att släppas ut på marknaden. Exempel på tidigare och nuvarande stöd till biogas Biogas har omfattats av ett flertal olika styrmedel som i huvudsak riktats mot investeringar i biogasanlägg- ningar samt användning av biogas i fordon och för el- och värme- produktion. För transportsektorn har stöd även riktats mot att främja inköp av biogasfordon och en utbyggd tankinfrastruktur. Det huvudsakliga styrmedlet för användning av biobränslen i är befrielse från koldioxidskatt och energiskatt. Skattebefri- elserna utgör statligt stöd. För biogas som används som motor- bränsle har godkänt nu gällande skattebefrielse t.o.m. utgången av 2020 (beslut i statsstöds- ärendet SA.43302). Motsvarande godkännande för biogas som används som uppvärmningsbränsle har getts av kommissionen t.o.m. ut- gången av 2018 (beslut i statsstödsärendet SA.35586). Vad gäller biogas som används som uppvärmningsbränsle har lämnat in en ansökan till kommissionen om att stödet ska godkännas t.o.m. utgången av 2020. Ansökan bereds för närva- rande av kommissionen. Energigaser som inte är biogaser beskattas på samma sätt som andra fossila bränslen som används som drivmedel eller för upp- värmning. Det innebär att en koldioxidskatt tas ut som motsvarar per kilo koldioxid som förbränningen ger upp- hov till. Koldioxidskatten på naturgas uppgår 2018 till per . För naturgas som används för drift av statio- nära motorer och uppvärmningsändamål tas även en energiskatt på per ut. har en skatterättslig ”grön gas-princip”. En säljare som har ingått avtal om försäljning av biogas kan leverera via ett gasnät utan att betala skatt och skatte- friheten för biogas följer alltså gasen till kunden enligt avtal. Denna princip gäller även när gasnäten inte sitter ihop fysiskt, så att biogas till exempel kan matas in i men tas ut i . Utöver skattebefrielsen har staten särskilt främjat en ökad pro- duktion av biogas i genom både tidigare stöd och genom det pågående initiativet Klimatklivet. Produktion av biogas från gödsel får även en så kallad metanreduceringsersättning. Regeringen har i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2017/18:99) före- slagit att budgeten för stödet ökas med och breddas till att omfatta fler råvaror än gödsel. Vad gäller biogasfordon har staten stimulerat utvecklingen med en rad styrmedel. Även kommunerna har bidragit genom bland annat befrielse från parkeringsavgifter, val av egna fordon och krav i upphandling av bland annat taxi och färdtjänst. har på regeringens förslag i budgetpropositionen beslutat att ett bonusmalussystem för lätta fordon ska införas fr.o.m. (prop. 2017/18:1, bet. 2017/18:FiU1, rskr. 2017/18:54). Gasbilar kom- mer att få en bonus på och ges ingen förhöjd fordons- skatt. och pågående utredningar och uppdrag Det har genomförts ett antal utredningar och myndighetsuppdrag som direkt eller indirekt berört frågan om biogasens konkurrensvillkor och styrmedel. överlämnade 2010 rappor- ten Förslag till en sektorsövergripande biogasstrategi (ER 2010:23) som tog ett brett grepp på biogasens roll. Vidare har Biogasens möj- liga bidrag i transportsektorn analyserats i bland annat SOU 2013:84 Fossilfrihet på Väg () med tillhörande underlags- rapporter. Ett av förslagen i var att tillsätta en sam- ordnare för minskad klimatverkan från transporter, elektrifiering av vägar, laddinfrastruktur och biodrivmedel. Härefter gav regeringen, med start , ett sådant uppdrag som förvän- tas pågå (SOFT-uppdraget). Inom uppdraget har levererat flera rapporter. Miljömålsberedningen tog upp biogasens roll för att minska utsläppen i transport- och jordbrukssektorn i SOU 2016:47 En klimat- och luftvårdsstrategi Slutligen är biogas en framträdande del i regeringens initiativ Fossilfritt arbete med att främja omställning till fossilfrihet bland privata och offentliga aktörer. Hur ser dagens marknadsförutsättningar för biogas ut? Staten, kommuner och landsting har genom ett antal styrmedel och åtgärder främjat produktion och användning av biogas på olika sätt. För att få en samlad bild av biogasens konkurrensvillkor behöver utredaren därför kartlägga och analysera de styrmedel som används och redovisa deras samlade styrverkan. Kartläggningen kan omfatta olika typer av styrmedel inom olika sektorer och ska inte vara begränsad till stöd för produktion eller användning av förnybar energi. Merparten av den biogas som produceras i används i transportsektorn som står inför en stor omställning för att nå målet om minskade utsläpp till 2030 jämfört med . Ut- vecklingen på området går snabbt genom bland annat en stark global trend med ökad elektrifiering och en kraftigt ökande användning av biodiesel i form av hydrerade vegetabiliska oljor (HVO) i . har möjligheten och intresset för att använda flytande naturgas (LNG) till bland annat sjöfart och tunga vägtransporter ökat. Andelen flytande biogas (LBG) är marginell. Bland annat därför finns det anledning att göra en djupare analys av biogasens konkurrensvillkor i förhållande till annan förnybar energi i transportsektorn. Utredaren bör i denna del dra nytta av det arbete som görs inom SOFT-uppdraget. En liknande analys ska göras av biogasens konkurrensvillkor för användning i industriell verk- samhet samt för värme- och elproduktion. har importen av biogas som mottagit stöd både i och i ökat. Stödnivån för produktion av biogas i , i kombination med statligt stöd för användning i , innebär försämrade konkurrensvillkor för produktion av biogas i och en osund konkurrens på biogasmarknaden. leder ökad import av biogas med lägre pris sannolikt till en ökad efterfrågan. Det behövs en analys av hur importen påverkat mark- naden för användning av biogas, produktionen av biogas i och konkurrenskraften i den svenska biogaskedjan. •kartlägga de styrmedel som finns för biogas och redovisa deras samlade styrverkan, •analysera biogasens konkurrensvillkor, med relevant marknads- avgränsning och beskrivning av hur förutsättningarna i produk- tionskedjan i och i andra länder ser ut, och •beskriva konkurrensen från importerad biogas och utvecklingen i transportsektorn. Hur kan biogasens nytta som resurs tas till vara på bästa sätt? Det huvudsakliga syftet med utredningen är dels att biogas ska kunna bidra till att når de nationella energi- och klimat- politiska målen på ett kostnadseffektivt sätt, dels att hänsyn ska tas till värdet av de nyttor som produktion av biogas bidrar med och som inte reflekteras på marknaden med dagens politik för att nå andra samhällsmål. Genom energiöverenskommelsen och riksdagsbeslutet om ett klimatpolitiskt ramverk för har flera nya politiska mål införts i energi- och klimatpolitiken. Det saknas dock en djupare ana- lys av vilken roll användning av biogas i industriell verksamhet samt för el- och värmeproduktion kan spela för att nå dessa mål. Det är viktigt att denna fråga belyses bättre. Potentialen för användning av biogas i transportsektorn har utretts i ett antal tidigare utredningar men utvecklingen går snabbt vad gäller bland annat ökad elektrifie- ring och ökad användning av biodiesel. Intresset av att använda LNG i bland annat sjöfart och tunga vägtransporter ökar . Sär- skilt för sjöfarten kan användningen bidra till miljökvalitetsmålet om frisk luft, genom lägre utsläpp av kväveoxider, partiklar och svavel. Av dessa skäl behöver en djupare analys av biogasens roll. Analysen ska särskilt beakta nyttan av att öka andelen biogas (LBG) i den fly- tande gasen och möjligheterna att åstadkomma detta. Det finns anled- ning att göra en djupare analys av marknaden och de samhällsekono- miska kostnaderna och nyttorna med användning av biogas i olika delar av transportsektorn, samt i industri-, el- och värmesektorn. Vad gäller transportsektorn bör utredningen särskilt dra nytta av det arbete som görs i SOFT-uppdraget. Utredaren ska även analysera i vilken sektor användning av biogas gör störst nytta. Produktion av biogas ger upphov till olika nyttor beroende på vilken metod och vilka råvaror som används. Viss biogasproduktion kan ge upphov till samhällsekonomiska nyttor som inte reflekteras på marknaden eller i styrmedel. Därigenom riskeras fel incitament för att till exempel återföra näringsämnen från matavfall till jord- bruket som en del av ett resurseffektivt samhälle, en av strecksat- serna i generationsmålet. Biogas med sådana nyttor kan även bidra till att nå flera andra samhällsmål. Utredaren ska identifiera och värdera sådana nyttor, bedöma om de motiverar policyåtgärder, samt bedöma konsekvenserna av dessa åtgärder. •kartlägga och värdera de eventuella ointernaliserade nyttor som produktion av biogas från olika råvaror bidrar med och bedöma om nyttorna motiverar lagstiftningsåtgärder, och •analysera vilken roll användning av biogas kan ha för att kost- nadseffektivt nå de energi- och klimatpolitiska målen och i vilken sektor användning av biogas gör störst nytta. Hur kan biogas ges långsiktigt konkurrenskraftiga villkor? Den ökande integreringen av biogasmarknaden i EU innebär att svenska biogasproducenter utsätts för konkurrens från importerad biogas som i vissa fall ges dubbla stöd. Energimarknaderna är och ska vara internationella, men det är viktigt att konkurrensen inte snedvrids på den inre marknaden. Det finns därför anledning att kartlägga för- och nackdelar med olika handlingsalternativ och vid behov ta fram förslag på hur befint- liga styrmedel och åtgärder kan ändras, kompletteras eller ersättas med nya styrmedel eller andra åtgärder. Kartläggningen och analysen av lämpliga styrmedel och åtgärder ska inte vara begränsad till stöd för produktion eller användning av förnybar energi, utan kan om- fatta alla typer av åtgärder och styrmedel – till exempel krav på insamling av matavfall eller styrmedel för ökad användning av bio- gödsel. Särskild hänsyn ska tas till att föreslagna styrmedel ska fun- gera med den integrerade handeln av biogas i EU, vilket innebär att det är lämpligt att kartlägga de styrmedel som används i de länder som handlar gas med. Härutöver kan utredaren studera möj- ligheter för biogasproducenter att få avsättning för rötrester som biogödsel. Biogas är inte en enhetlig produkt vad gäller produktionskostna- der och de olika sätt som gasen kan användas för. Detta är en utma- ning vid utformning av styrmedel. Skattebefrielsen och elcertifikats- systemet, som är dagens huvudsakliga styrmedel, utgör stöd för användning av förnybar energi respektive produktion av förnybar el. Det gynnar den billigaste produktionen per volym- eller energien- het, oavsett om gasen är importerad eller inte. Detta gäller i synner- het biogas som transporteras via gasnätet med mycket låga trans- portkostnader. Produktionsstöd innebär omvänt inte med säkerhet att gasen används i . De administrativa kostnaderna för såväl myndigheter som aktörer ska beaktas. •kartlägga för- och nackdelar med olika handlingsalternativ för att främja produktion och användning av biogas, •i analysen av hur biogasens nytta som resurs bäst tas till vara be- akta marknadssituationen och den ökade handelns konsekvenser för producenter och konsumenter, •vid behov lämna förslag på hur befintliga styrmedel och åtgärder kan ändras, kompletteras eller ersättas med nya styrmedel eller andra åtgärder för att biogas ska bidra till att klimat- och energi- mål nås på ett kostnadseffektivt sätt, eventuella förslag på skatte- området ska dock endast omfatta bränslebeskattningen, och •vid behov lämna författningsförslag samt säkerställa att åtgärderna är förenliga med , övrig unionsrätt samt internationella åtaganden. Konsekvensanalysen ska påbörjas tidigt i arbetet och genomföras av eller med stöd av personer med dokumenterad kompetens inom området samhällsekonomisk analys. Utredaren ska beakta samhälls- ekonomiska och offentligfinansiella konsekvenser i utformningen av förslagen och redovisa de samhällsekonomiska konsekvenserna av de förslag som läggs. Vilka alternativa åtgärder som har övervägts ska dokumenteras. För de alternativ som inte analyseras vidare ska skä- len för detta anges. Utredaren ska särskilt utreda och redovisa förslagens bidrag till ökad kostnadseffektivitet för att nå de energi- och klimatpolitiska målen, miljökvalitetsmålen och de näringspolitiska målen. Vidare ska särskild vikt läggas på att utreda och redovisa konsekvenser för biogasproducenter och användare av biogas. Förslagens effekter på konkurrensförhållandena mellan företag, såsom mellan biogaspro- ducenter och producenter av andra biodrivmedel, ska analyseras och redovisas särskilt. Utredaren ska beräkna påverkan på statens inkomster och utgif- ter. Om utredarens förslag innebär offentligfinansiella kostnader ska förslag till finansiering, i första hand inom befintliga utgiftsramar, lämnas. Samråd och redovisning av uppdraget Utredaren ska inhämta synpunkter från berörda aktörer, bland andra , , , , Avfall , förnybart, Energigas , , Fossilfritt och Svenskt Vatten. Uppdraget ska även i övrigt ske i dialog med delar av när- ingslivet, den offentliga sektorn och andra berörda aktörer. Uppdraget ska redovisas . (Miljö- och ) Långsiktiga konkurrensförutsättningar för biogas (M 2018:06) Beslut vid regeringssammanträde . Förlängd tid för uppdraget Regeringen beslutade kommittédirektiv om lång- siktiga konkurrensförutsättningar för biogas (dir. 2018:45). Utred- ningen har antagit namnet . Enligt utredningens direktiv skulle uppdraget slutredovisas . Uppdraget ska i stället redovisas . 1.Santiagokonventionen mot organhandel. 2.Ingen regel utan undantag – en trygg sjukförsäkring med människan i centrum. 3.Effektivt, tydligt och träffsäkert –det statliga åtagandet för framtidens arbetsmarknad. 4.Framtidsval – karriärvägledning för individ och samhälle. 5.Tid för trygghet. 6.En långsiktig, samordnad och dialog baserad styrning av högskolan. –ett enklare förfarande. 9.Privat initiativrätt – planintressentens medverkan vid detaljplaneläggning. 10.Stöd för validering eller kompetens åtgärder i samband med korttidsarbete. 11.Biojet för flyget. 12.Nya befogenheter på konsumentskyddsområdet. 13.Agenda 2030 och : Världens utmaning – världens möjlighet. –med e-legitimation. 15.Komplementär och alternativ medicin och vård – säkerhet, kunskap, dialog. –med förtydligat ansvar. 17.Bebyggelse- och transportplanering för hållbar stadsutveckling. 18.För flerspråkighet, kunskaps utveckling och inkludering. Moders målsundervisning och studiehand ledning på modersmål. i arbetslivet – behovet av utökat författningsstöd. 20.Stärkt kompetens i vård och omsorg. 21.Effektivt investeringsfrämjande för hela . – dess uppgift och organisation för en god miljöförvaltning. 23.Styrkraft i funktionshinderspolitiken. 24.Stärkt integritet i idrottens antidopnings arbete. 25.Genomförande av ändringar i utstationeringsdirektivet. 26.Organbevarande behandling för donation. Praxisgenom gång och analys. 28.Komplementär och alternativ medicin och vård – ny lagstiftning. 29.God och nära vård. Vård i samverkan. 30.Moderna tillståndsprocesser för elnät. 31.F-skattesystemet – en översyn. 32.Straffrättsligt skydd för barn som bevittnar brott mellan närstående samt mot uppmaning och annan psykisk påverkan att begå självmord. 33.Ökad statlig närvaro i . 34.Förbättrat skydd för totalförsvaret. 35.Demokrativillkor för bidrag till civil samhället. + Demokrativillkor för bidrag till civilsamhället. Vägledning för hand läggare. 36.Skattelättnad för arbetsresor. En avståndsbaserad och färdmedels neutral skattereduktion för längre arbetsresor. 37.Kontroller vid högskoleprovet – ett lagförslag om åtgärder mot fusk. –nya processrättsliga verktyg. 39.En moderniserad radio- och tv-lag –genomförande av ändringar och utfall i den svenska skolan. 41.Företagare i de sociala trygghets systemen. Tillgänglig primärvård baserad på behov och kontinuitet. 43.Med tillit följer bättre resultat – tillitsbaserad styrning och ledning 44.Ett bättre premiepensionssystem. Hantering av kombinationseffekter och gruppvis bedömning av ämnen. Future chemical risk management. Accounting for combination effects and assessing chemicals in groups. 46.En ny riksbankslag. Volym 1, 2 och 3. 47.Jobbpolarisering på svensk arbetsmarknad. 48.Kan utbildning för vuxna påverka jobbchanser och inkomster? 49.En ny terroristbrottslag. 50.Fusk vid antagning till högskoleutbildning – vad händer sen? 51.Näringslivets roll inom totalförsvaret. 52.Sverige och bankunionen. 54.Inequality and economic performance. 55.Utvecklingen av intergenerationell rörlighet i . + Idéburet offentligt partnerskap. 57.Inkomstfördelningen vid olika scenarier. 58.Härifrån till evigheten. En långsiktig arkivpolitik för förvaltning och kulturarv. 59.Samlade åtgärder för korrekta utbetalningar från välfärdssystemen. 60.EU:s bankpaket om riskreducerande åtgärder. Ändringar i regelverken om kapitaltäckning och hantering av banker i kris. 61.Sveriges ekonomi – utsikter till 2035. För ett hållbart . Effektivt, tydligt och träffsäkert –det statliga åtagandet för framtidens arbetsmarknad. Tid för trygghet. [5] Belastningsregisterkontroll i arbetslivet –behovet av utökat författningsstöd. Genomförande av ändringar i utstationeringsdirektivet. Stöd för validering eller kompetensåtgärder i samband med korttidsarbete. Nya befogenheter på konsumentskyddsområdet. Agenda 2030 och : Världens utmaning – världens möjlighet. F-skattesystemet – en översyn. [31] Ökad statlig närvaro i . Skattelättnad för arbetsresor. En avståndsbaserad och färdmedels neutral skattereduktion för längre arbetsresor. och utfall i den svenska skolan. [40] Med tillit följer bättre resultat –tillitsbaserad styrning och ledning i staten. En ny riksbankslag. Volym 1, 2 och 3. Jobbpolarisering på svensk arbets- marknad. Kan utbildning för vuxna påverka jobbchanser och inkomster? Inequality and economic performance. Utvecklingen av intergenerationell rörlighet i . +Idéburet offentligt partnerskap. Inkomstfördelningen vid olika scenarier. Samlade åtgärder för korrekta utbetalningar från välfärdssystemen. EU:s bankpaket om riskreducerande åtgärder. Ändringar i regelverken om kapitaltäckning och hantering av banker i kris. ekonomi – utsikter till 2035. Förbättrat skydd för totalförsvaret. [34] Näringslivets roll inom totalförsvaret. Moderna tillståndsprocesser för elnät. [30] Mer biogas! För ett hållbart . – ett enklare förfarande. – med e-legitimation. Praxisgenomgång och analys. Straffrättsligt skydd för barn som bevittnar brott mellan närstående samt mot uppmaning och annan psykisk påverkan att begå självmord. –nya processrättsliga verktyg. [38] En ny terroristbrottslag. Stärkt integritet i idrottens antidopnings arbete. Demokrativillkor för bidrag till civil samhället. +Demokrativillkor för bidrag till civilsamhället. Vägledning för hand läggare. En moderniserad radio- och tv-lag –genomförande av ändringar i AV-direktivet. Härifrån till evigheten. En långsiktig arkivpolitik för förvaltning och kulturarv. Biojet för flyget. – med förtydligat ansvar. [16] miljöövervakning –dess uppgift och organisation för en god miljöförvaltning. Hantering av kombinationseffekter och gruppvis bedömning av ämnen. Future chemical risk management. Accounting for combination effects and assessing chemicals in groups. Privat initiativrätt – planintressentens medverkan vid detaljplaneläggning. Bebyggelse- och transportplanering för hållbar stadsutveckling. Företagare i de sociala trygghetssystemen. Santiagokonventionen mot organhandel. Ingen regel utan undantag – en trygg sjukförsäkring med människan i centrum. Komplementär och alternativ medicin och vård – säkerhet, kunskap, dialog. Stärkt kompetens i vård och omsorg. [20] Styrkraft i funktionshinderspolitiken. Organbevarande behandling för donation. Komplementär och alternativ medicin och vård – ny lagstiftning. God och nära vård. Vård i samverkan. Tillgänglig primärvård baserad på behov och kontinuitet. Ett bättre premiepensionssystem. [44] Grundpension. Framtidsval – karriärvägledning för individ och samhälle. En långsiktig, samordnad och dialog baserad styrning av högskolan. För flerspråkighet, kunskapsutveck ling och inkludering. Modersmåls undervisning och studiehandledning på modersmål. Kontroller vid högskoleprovet – ett lagförslag om åtgärder mot fusk. Fusk vid antagning till högskoleutbildning – vad händer sen? Effektivt investeringsfrämjande för hela .