sou · H7B318 · 2019-05-03 00:00:00 — ), Multilingual Europe: facts and policies, 271–292. : De Gruyter Mouton. Obied, V. (2009). How do Siblings Shape the Language Environ- ment in Bilingual Families? and Bilingualism 12 (6), 705–720. Ordóñez, C., , M., Snow, C. och , B. (2002). Depth and breadth of vocabulary in two languages: Which vocabulary skills transfer? (94), 719–28. (2006). ”Jag känner mig begåvad bara”. Om flerspråkig- het och identitetskonstruktion bland ungdomar i ett multietniskt förortsområde. , C., Ganuza, N. och , C. (2019). Language use and investment among children and adolescents of Somali heritage in . Development 40 (1), 64–75. Paulsrud, B.A., , J., Straszer, B. och , Å. (2017). New perspectives on translanguaging and education. Clevedon: Multilingual Matters. Paulsrud, B.A., , J., Straszer, B. och , Å. (2018). Transspråkande i svenska utbildningssammanhang. , K., Jegerski, J. och Morgan-Short, K. (2009). The effects of instruction on linguistic development in Spanish heritage language speakers. Language Learning 59 (3), 537–579. Reath , A. (2016). Multilingual study guidance in the Swedish compulsory school and the development of multilingual literacies. Nordand 11 (2), 115–142. Reath , A. (2017). Developing multilingual literacies in and : Opportunities and challenges in mother tongue instruction and multilingual study guidance in and community language education in . Reath , A. (2019 under utgivning). Heteroglossia in mother tongue instruction in and the development of plurilingual literacies. Pragmatics and Society. Risenfors, S., Gurdal, S. och , E. (2011). Korankurser som föreningsverksamhet? En undersökning bland muslimska fören- ingar i . (2018). Bro eller krycka? Studiehandledning som peda- gogisk praktik i svensk grundskola. I T. och G. Kästen- (red. ), En god fortsättning. Nyanländas fortsatta väg i skola och samhälle, 181–198. , J., Straszer, B. och , Å. (2017). Transspråkande i studiehandledning som pedagogisk praktik. Lisetten (1), 16–19. , J., Straszer, B. och , Å. (2019 under granskning). Studiehandledning på modersmål. Studiehandledares positionering och yrkesroll. Sahaf, A.R. (1994). Language, Identity and Social Behavior. A Sociocultural Approach to the Study of the Concept ”” on the Effectiveness of the ”How’s” and ”Why’s” of Bilingualism. Salö, L. (2016). Languages and in Swedish Academia: Practices, Processes, and Globalizing Markets. Salö, L., Ganuza, N., , C. och Karrebaek, M. (2018). Mother tongue instruction in and : Language policy, cross-field effects, and linguistic exchange rates. Language Policy 17 (4), 591–610. (2017). ”Här i måste man gå i skolan för att få respekt”. Nyanlända ungdomar i den svenska gymnasieskolans introduktionsutbildning. Sheng, L., McGregor, K. och , V. (2006). Lexical-semantic organization in bilingual children: Evidence from a repeated word association task. 49 (3), 572–587. Slembrouck, S., , P. och , K. (2018). Strategies of multilingualism in education for minority children. , S. Slembrouck, K. , S. Sierens och K. Maryns (red. ), The Multilingual Edge of Education, 9–39. Straszer, B. (2011). ”Ungerska för rötternas skull”. Språkval och identitet bland andra generationens ungrare i och . Straszer, B., , J. och , Å. (2019 under granskning). Spaces for Translanguaging in mother tongue tuition. A linguistic schoolscaping approach in dialogue between researchers and teachers. Stoewer, K. (2018). Language in Interaction in English Mother Tongue Instruction in . Stoewer, K. och , N. (2018). Impromptu vocabulary work in English mother tongue instruction. Epub ahead of print. Stroud, C. (2001). Programmes and the Politics of Language: Linguistic Citizenship Versus Linguistic Human Rights. Development 22 (4), 339–355. Stroud, C. (2004). Swedish and semilingualism in language ideological debates: A Bourdieuan perspective. 8 (2), 196–214. Stroud, C. (2013). Halvspråkighet och rinkebysvenska som språk- ideologiska begrepp. I K. Hyltenstam och I. (red. ), Svenska som andraspråk – i forskning, undervisning och samhälle, 313–342. 2. uppl. Stroud, C. (2018). , C. Stroud och L. Wee (red. ), The multilingual citizen: Towards a politics of language for agency and change, 17–39. , UK: Multilingual Matters. (2018). Introduktionsverksamhet för nyanlända elever i som diskursiv praktik. (2017). Transpråkande i praktik och teori. , G. och Torpsten, A.-C. (2013). Makt och litteracitet: Modersmålslärare skriver om modersmålsundervisning. I D. Skjelbred och V. (red. ), Literacy i læringskontektser, 170–179. , W. och Collier, V. (1997). School effectiveness for language minority students. , DC: National Clearinghouse for Bilingual Education. Tuomela, V. (2002). Modersmålsundervisningen – en forsknings- Bilaga till rapporten språk – fler möjligheter. Utveckling av modersmålsstöd och modersmålsundervisning. Valenta, M. (2009). Who wants to be a travelling teacher? Bilingual teachers and weak forms of bilingual education: the Norwegian experience. 32 (1), 21–33. Walldoff, A. (2017). Arabic in Home Language Instruction. Language Acquistion in a Fuzzy Linguistic Situation. (2015). Non-challenging education and teacher control as factors for marginalization of students in diverse settings. 7 (2), 169–188. , Å., Straszer, B. och , J. (2019 under granskning). Modersmålsundervisning som rum för identitetsarbete. Skolutveck- ling och lokal skolpolicy som skapar utrymme för mångfald. Wigerfelt, B. (2004). Modersmålslärare – en yrkesgrupp mellan retorik och realitet. I A. , M. , H. Viggósson, E. , H. Stavreski, D. , A. B. Wigerfelt, I. och F. (red. ), Nära gränsen? Perspektiv på skolans arbetsliv, 221–256. Wingstedt, M. (1998). Language Ideologies and Minority Language Policies in : Historical and Contemporary Perspectives. Yamamoto, M. (2001). Language Use in Interlingual Families: AJapanese-English Sociolinguistic Study. Clevedon: Multilingual Matters. for-flersprakighet/dokument/guide-grundlaggande-kunskaper-i- modersmal.pdf villkor-for-larare-som-gar-lararlyftet /Stat/Grundutb/CTH/tms136/1314/FL9.pdf statistik: /skolutveckling/statistik C3%B6r_bed%C3%B6mning_av_grundl%C3%A4ggande_kun skaper_i_modersm%C3%A5l.pdf /skolalternativ/lar-dig-svenskt- teckensprak/teckensprak-for-syskon-och-barn-till- dova/modersmal-eller-inte/ Uppgifter inhämtade genom utredningens korrespondens med: , Nationell samordnare av utbildningen inom Snabbspåret för nyanlända lärare och förskollärare kommun kommun Kunskapsskolan Internationella Engelska Skolan på modersmål i och motsvarande skolformer En särskild utredare ska kartlägga behovet av åtgärder när det gäller undervisningen i modersmål och studiehandledningen på modersmål i och motsvarande skolformer. Om åtgärder behövs ska utredaren föreslå sådana. •kartlägga tillgången till, organisationen av samt deltagandet i modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmål i och motsvarande skolformer och analysera vilka faktorer som eventuellt påverkar detta, •analysera och bedöma om och hur studier i ämnet modersmål res- pektive studiehandledning på modersmål förbättrar elevernas studieresultat, bl.a. elevernas behörighet till gymnasieskolans nationella program, och •vid behov lämna förslag på åtgärder och författningsförslag. Uppdraget ska redovisas . Uppdraget att utreda modersmålsundervisning Kunskaper i flera språk kan ge ökade möjligheter I flera av kursplanerna i språk för anges att språk är människans främsta redskap för att tänka, kommunicera och lära (SKOLFS 2010:37). Att ha kunskaper i flera språk kan enligt ge nya perspektiv på omvärlden, ökade möjligheter till kon- takter och större förståelse för olika sätt att leva. lyfter också fram att kunskaper i flera språk ökar individens möjligheter att ingå i olika sociala och kulturella sammanhang samt att delta i internationellt studie- och arbetsliv. Flerspråkighet kan således vara till nytta såväl för den enskilde eleven som för samhället i stort. Även har som målsättning att medlemsländerna ska arbeta för att förbättra språkinlärningen så att fler unga människor ska kunna tala minst två språk utöver sitt undervisningsspråk. För elever med ett annat modersmål än svenska är det viktigt att få utveckla både modersmålet och svenska språket. Det är också en av flera framgångsfaktorer för nyanlända elevers lärande att de ges möjlighet att stärka ämneskunskaper och språk parallellt. Enligt Statens skolinspektions kvalitetsgranskning Studiehand- ledning på modersmålet i årskurs 7–9 (dnr 400-2015:3531) framhål- ler internationell forskning ofta att elever som lär sig undervisnings- språket som andraspråk gynnas av ett språkligt perspektiv i alla ämnen. Ju längre en elev har kommit i utvecklingen av tänkande och lärande på sitt förstaspråk, desto snabbare verkar eleven kunna göra framsteg i andraspråket. I samma rapport från Skolinspektionen refe- reras till en forskningsöversikt om nyanlända elever i svenska skolan. Där konstateras att en forskningsinriktning har varit att studera flerspråkiga elevers språkutveckling och skolframgång i ett helhetsperspektiv. Forskningen visar att utbildningar som tar tillvara elevernas samtliga resurser i form av deras redan tillägnade språk och kunskaper ger bättre skolresultat. Framgångsfaktorer har varit indivi- dualiserad undervisning och samverkan mellan studiehandledare och ämneslärare. Det finns dock en brist på effektutvärderingar inom detta område, och forskningsresultaten är inte entydiga. Det finns brister i modersmålsundervisningen Enligt Skolinspektionens kvalitetsgranskning Språk- och kunskaps- utveckling för barn och elever med annat modersmål än svenska (rap- port 2010:16) har arbetet med att ge flerspråkiga elever förutsätt- ningar för en optimal språk- och kunskapsutveckling på många håll brister. Modersmålsundervisningen i skolan lever ofta ett eget liv utan samband eller samverkan med övrig undervisning. Det finns en gene- rellt positiv inställning i skolor till att eleverna ska utveckla en funge- rande flerspråkighet och både personal och ledning lyfter vikten av modersmålets betydelse för elevernas språk- och kunskapsutveckling. menar Skolinspektionen att skolan inte ser utvecklingen av ett välfungerande modersmål som allas angelägenhet utan oftast som något någon annan, exempelvis en modersmålslärare eller föräldrar, ska ansvara för. Skolinspektionens granskning visar också att skolan sällan följer upp resultaten i ämnet modersmål och att elevens kun- skapsutveckling i ämnet sällan nämns i utvecklingssamtalen eller i elevernas individuella utvecklingsplaner. Effekten på meritvärde av deltagande i modersmålsundervisning har i rapporten Med annat modersmål – elever i grund- skolan och skolans verksamhet (2008) jämfört studieresultaten för elever som har deltagit i modersmålsundervisning med studieresul- taten för elever som inte deltagit i sådan undervisning. I rapporten konstateras att meritvärdet är högre för de elever som har deltagit i modersmålsundervisning än för dem som av olika skäl inte har gjort det. Skillnaderna kan enligt inte förklaras av faktorer i elevernas bakgrund. Det faktum att högre studieresultat samvarierar med deltagande i modersmålsundervisningen behöver dock inte betyda att det är modersmålsundervisningen som ligger bakom de högre studieresultaten. Skillnaderna kan också bero på en högre studiemotivation hos de elever som väljer att delta i modersmåls- undervisningen. Det går alltså enligt inte att säkert säga att modersmålsundervisning förbättrar elevernas studieresultat, men det kan inte heller uteslutas. Elever med ett annat modersmål än svenska har i allmänhet lägre studieresultat. Det är därför viktigt att säkerställa att insatserna som sätts in för att stärka dessa elevers kunskapsresultat är så effektiva som möjligt jämfört med alternativa insatser. Utredaren bör därför i sin analys fästa särskild vikt vid forskning som identifierar orsaks- samband mellan föreslagna insatser och kunskapsresultat. Det allmännas ansvar för den enskildes tillgång till språk Av språklagen (2009:600) framgår att svenska är huvudspråk i och samhällets gemensamma språk som ska kunna användas inom alla samhällsområden. Var och en som är bosatt i ska ges möjlighet att lära sig, utveckla och använda svenska. Vidare ska den som tillhör en nationell minoritet ges möjlighet att lära sig, ut- veckla och använda minoritetsspråket, och den som har behov av teckenspråk ska ges möjlighet att lära sig, utveckla och använda det svenska teckenspråket. Den som har ett annat modersmål än något av minoritetsspråken eller teckenspråk ska ges möjlighet att utveckla och använda sitt modersmål. Det är det allmänna som ansvarar för att den enskilde ges tillgång till språk (4, 5, 14 och 15 §§). Rätten att erbjudas undervisning i modersmål i och motsvarande skolformer Huvudmannen ska erbjuda en elev som har en vårdnadshavare med ett annat modersmål än svenska modersmålsundervisning i detta språk om språket är elevens dagliga umgängesspråk i hemmet, och eleven har grundläggande kunskaper i språket. En elev som tillhör någon av de nationella minoriteterna ska erbjudas modersmålsundervisning i elevens nationella minoritetsspråk (10 kap. 7 §, 11 kap. 10 § och 12 kap. 7 § skollagen [2010:800]). Enligt skollagen får modersmål även erbju- das en elev via fjärrundervisning. Huvudmannen är också skyldig att erbjuda elever som är adoptivbarn och som har ett annat modersmål än svenska modersmålsundervisning, även om språket inte är elevens dagliga umgängesspråk i hemmet. Det är rektorn som beslutar om en elev har rätt till modersmåls- undervisning. Som regel kan en elev bara få modersmålsundervisning i ett språk, men en romsk elev som kommer från utlandet får ges modersmålsundervisning i två språk om det finns särskilda skäl (5 kap. 7 och 9 §§ skolförordningen [2011:185]). Huvudmannen är skyldig att anordna modersmålsundervisning i ett språk endast om minst fem elever som har rätt till modersmålsundervisning i språket önskar sådan undervisning och det finns en lämplig lärare. Denna begränsning gäller dock inte nationella minoritetsspråk. Om en elev ges modersmålsundervisning utanför den garanterade undervis- ningstiden, är huvudmannen skyldig att erbjuda eleven sådan under- visning sammanlagt högst sju läsår under elevens skoltid. Eleven ska dock erbjudas modersmålsundervisning , om eleven har ett särskilt behov av sådan undervisning. Denna begränsning gäller inte nationella minoritetsspråk eller ett nordiskt språk. En elev som får modersmålsundervisning får med vissa begränsningar fort- sätta att delta i undervisningen, även om språket skulle upphöra att vara dagligt umgängesspråk för eleven (5 kap. 10–12 §§ skolförord- ningen). Undervisning i modersmål får anordnas som språkval i och specialskolan, som elevens val, inom ramen för skolans val, eller utanför den garanterade undervisningstiden (5 kap. 8 § skolförord- ningen). Eftersom ämnet modersmål inte ingår i den nationella tim- planen varierar undervisningstiden från en huvudman till en annan. I redovisning av regeringsuppdraget att ta fram förslag till stadieindelad timplan för (U2014/3489/S, U2014/5377/S) anger myndigheten att den vanligaste formen är att modersmåls- undervisningen läggs utanför den garanterade undervisningstiden och omfattar 40–. Regeringen har i budgetpropositionen aviserat en änd- ring i skolförordningen med innebörden att undervisningstiden i idrott och hälsa i utökas, som undervis- ningstiden i elevens val minskas i motsvarande mån. Detta kan påverka möjligheten att anordna undervisning i moders- mål inom elevens val. Rätten att erbjudas undervisning i modersmål i gymnasieskolan och motsvarande skolformer Huvudmannen är även skyldig att erbjuda modersmålsundervisning för elever i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan (15 kap. 19 § och 18 kap. 19 § skollagen). En elev ska erbjudas undervisning i moders- mål om minst en vårdnadshavare har ett annat språk än svenska som modersmål, om språket utgör dagligt umgängesspråk för eleven, och om eleven har goda kunskaper i språket. I 4 kap. 15–20 §§ gymnasie- förordningen (2010:2039) finns ytterligare bestämmelser om moders- målsundervisning för skolformerna. Av dessa framgår att en huvud- man, även inom dessa skolformer, är skyldig att erbjuda elever som är adoptivbarn och har ett annat modersmål än svenska modersmåls- undervisning, även om språket inte är elevens dagliga umgängesspråk i hemmet. Det framgår vidare att rektorn beslutar om en elevs modersmålsundervisning. När det gäller begränsningar och elevantal finns motsvarande reglering som för de obligatoriska skolfor- merna. Modersmålsundervisning kan i gymnasieskolan och gymnasie- särskolan anordnas som individuellt val, utökat program, eller som ersättning för undervisning i andra språk än svenska, svenska som andraspråk och engelska. Det finns tre kurser i ämnet modersmål i gymnasieskolan och två kurser i gymnasiesärskolan. föreskriver om dessa ämnesplaner. Undervisning i modersmål är ett relativt lågt utnyttjat erbjudande, men antalet berättigade och deltagande elever ökar Enligt statistik från för /16 var mer än 250 000 elever i berättigade till modersmålsunder- visning, en ökning med 25 000 elever /15. Totalt av de berättigade eleverna deltog i modersmålsunder- visning under /16, vilket är samma som läsåret innan. Andelen har varierat mellan . Undervisningen är frivillig och elever kan välja att inte delta. Det framgår inte av statistiken om det relativt låga deltagandet beror på bristande intresse hos eleverna eller på att tillgången till sådan undervisning är för liten. I Med annat moders- mål – elever i och skolans verksamhet (rapport 321, 2008) anges att en möjlig orsak till att berättigade elever inte deltar i modersmålsundervisning kan vara att skolorna inte erbjuder sådan undervisning. Detta kan bero på att det inte finns tillräckligt många elever med samma modersmål i skolan, att det saknas lärare eller att elever inte deltar i undervisningen för att den ligger utanför ordinarie skoltid. Det har skett en kraftig ökning av antalet berät- tigade och deltagande elever , som en följd av den förändrade sammansättningen av elevgruppen i . Läs- /01 deltog av samtliga elever i i har andelen elever som får modersmålsundervisning ökat till . Andelen elever som deltar i modersmålsundervisning av de berät- tigade varierar kraftigt mellan kommunerna. I en fjärdedel av kom- munerna deltar eller fler av de berättigade eleverna i modersmålsundervisningen, som motsvarande andel i en fjärdedel av kommunerna är enbart . I 17 kommuner finns inga deltagande elever alls, trots att det finns totalt 1 637 elever i dessa kommuner som är berättigade till modersmålsundervisning. •ta del av relevant nationell och internationell forskning, samt beakta denna vid såväl analys som vid eventuellt framtagande av förslag på åtgärder, •kartlägga tillgången till och organisationen av modersmålsunder- visning i och motsvarande skolformer samt såväl flickors som pojkars deltagande, inklusive i vilken utsträckning de påbörjar och fullföljer studierna, samt analysera vilka faktorer som eventuellt påverkar detta, •analysera och bedöma om och i så fall hur studier i ämnet mo- dersmål, mer än alternativa insatser, förbättrar elevernas studie- resultat, bl.a. elevernas behörighet till gymnasieskolans nationella program, •överväga och vid behov föreslå åtgärder för att utveckla moders- målsundervisningen och öka deltagandegraden i densamma, •analysera och bedöma vilka konsekvenser en minskning av under- visningstiden i elevens val kan få för måluppfyllelsen i ämnet modersmål, •överväga och vid behov föreslå åtgärder inom ramen för under- visningen i modersmål som syftar till att förbättra elevernas stu- dieresultat, och •vid behov lämna författningsförslag. Uppdraget att utreda studiehandledning på modersmål I forskningsöversikt Greppa språket! Ämnesdidaktiska perspektiv på flerspråkighet (2012) konstateras att man lär sig bäst på ett språk som man förstår. Så länge de flerspråkiga eleverna inte behärskar undervisningsspråket kommer de att ha sämre förutsätt- ningar än de elever som har sitt modersmål som undervisningsspråk. Forskare rekommenderar därför att flerspråkiga elever ska få möjlig- het att i skolarbetet, parallellt med undervisningsspråket, fortsätta att utveckla och använda det språk de kan bäst. Skolinspektionen genomförde 2010 en kvalitetsgranskning av 21 förskolor och 21 grundskolor i 12 kommuner med inriktning mot huvudmäns, förskolors och skolors insatser för språk- och kunskaps- utveckling för barn och elever med annat modersmål än svenska (rapport 2010:16). Resultaten av granskningen visar enligt Skolin- spektionen att arbetet med att ge flerspråkiga barn och elever för- utsättningar för en optimal språk- och kunskapsutveckling på många håll har stora brister. Skolinspektionen rekommenderar skolorna att utveckla samverkan mellan modersmålslärare och övriga lärare och se till att de elever i som behöver det får studiehandled- ning på modersmålet. Enligt 5 kap. 4 § skolförordningen ska en elev få studiehandledning på sitt modersmål om eleven behöver det. En elev som ska erbjudas modersmålsundervisning och som före sin ankomst till har undervisats på ett annat språk än modersmålet får enligt andra stycket i samma paragraf ges studiehandledning på det språket i stället för på modersmålet, om det finns särskilda skäl. Enligt skollagen får studie- handledning på en elevs modersmål även erbjudas via fjärrunder- visning (5 a kap. 2 § skolförordningen). I propositionen Fler nyanlända ska uppnå behörighet till gymna- sieskolan och kvaliteten i förskola och fritidshem ska stärkas (prop. 2017/18:194) föreslår regeringen att en nyanländ elev, som har tagits emot inom skolväsendet i högstadiet i , grund- särskolan eller specialskolan och vars kunskaper har bedömts enligt 12 c § skollagen, ska få studiehandledning på modersmålet om det inte är uppenbart obehövligt. Studiehandledningen ska syfta till att ge eleven förutsättningar att nå de kunskapskrav som minst ska upp- nås. Studiehandledningen får enligt förslaget ges på elevens starkaste skolspråk, om det är ett annat än modersmålet. För gymnasieskola och gymnasiesärskola finns bestämmelser om studiehandledning som motsvarar den nämnda regleringen i 5 kap. 4 § skolförordningen för de obligatoriska skolformerna (9 kap. 9 § gymnasieförordningen). Elever som inte behärskar det svenska språket tillräckligt för att kunna följa med i undervisningen har således rätt till studiehandled- ning på modersmålet eller annat språk som eleven tidigare undervi- sats på. Det kan handla om stöd i form av att översätta lärarens in- struktioner och genomgångar till elevens modersmål eller stöd för att förstå läromedlen. Eleverna kan få begrepp och sammanhang för- klarade på ett språk de behärskar så att det blir möjligt för dem att utveckla kunskaper i alla ämnen och använda sina tidigare kunskaper. Elever som har goda skolkunskaper kan på så sätt få möjlighet att upprätthålla och vidareutveckla kunskaperna på mo- dersmålet och utveckla sin svenska. Elever som har en lägre kunskapsnivå i ett ämne kan lättare förstå undervisningens in- nehåll och höja sin kunskapsnivå, som de får stöd att ut- veckla sin svenska. Även för att förstå skolans värdegrund, regler och normsystem kan den flerspråkiga eleven behöva stöd på sitt moders- mål (Skolinspektionens rapport 2010:16). Även betonar i stödmaterialet Studiehandledning på modersmålet (rev. 2015) att studiehandledning på modersmålet möj- liggör för eleverna att följa med i undervisningen. Med en god tillgång till studiehandledning på modersmålet kan eleven ha möjlighet att gå över till den ordinarie undervisningsgruppen i ett tidigare skede än vad som annars hade varit möjligt. I Skolinspektionens kvalitetsgranskning Studiehandledning på modersmålet 2017 (dnr 400–2015:3531) har myndigheten granskat hur 14 grundskolor arbetar med studiehandledning på modersmål i årskurs 7–9.