sou · H7B36 · 2019-02-01 00:00:00 — (2009), Uppföljning av lärosätenas arbete med breddad rekrytering 2006–2008. Rapport 2009:18 R. (2011). av forskningstiden ägnas åt att ansöka om forskningsmedel. Statistisk analys 2011/11. (2012a), Studenternas studiemönster och totala studietider. Rapport 2012:2 R. (2012b), Rekryteringsmål för kvinnliga professorer – ett regeringsuppdrag . Rapport 2012:13 R. (2012c), uppföljning av kursklassi- ficering vid universitet och högskolor. Rapport 2012:25: R. IVA (2014), Mot en kunskapsbaserad forskningspolitik? En jäm- förande studie av några länder i . IVA (2017a), Utvecklingskontrakt mellan stat och lärosäte: Under- lagsrapport till Fyra lärosäten, fyra roller? IVA (2017b), Utmaningar, roller och villkor för svensk forskning – Slutrapport Utsiktsplats forskning. (2014), ”for Academic Researchers: Affect Individual Behavior,” i Review of , Vol. 34(2). Jongbloed, B., , F., van Vught, F. & Westerheijden, D.F. (2018), “Performance Agreements in Higher Education: A New Approach to Higher Education Funding” i Curaj m.fl. (red.) European Higher Education Area: The Impact of Past and Future Policies. Jonkers, K. & Zacharewicz, T. (2016), : a Comparative Assessment. (2018a), Myndigheters och lärosätens beskrivning av åtgärder för att nå de jämställdhetspolitiska målen. (2018b), System för uppföljning och analys av jämställdhetspolitiken. (2016), ”Kvalitet i högre utbildning och forskning – en fråga om både och?” i , M. m.fl. ), Att ta utbild- ningens komplexitet på allvar: En vänskrift till . (1996), ”Var finns hindren för förnyelsen?” högskolereform. Vad blev det av den? skriftserie 1996:6 S. Kirsebom, B. (2012) ”Reflexioner över frånvaron av en samman- hållen högskolepolitik”, i till . En envis arkitekt i högskolelandskapet, SULF. Kivistö, J. & Kohtamäki, V. (2016), “Does Performance-Based Funding Work?” i Pritchard R. m.fl. (red) Positioning Higher Education Institutions. Kunnskapsdepartementet (2015), Finansiering for kvalitet, mangfold och samspill. Nytt finansieringssystem for universiteter og høyskoler. Forslag fra ekspertgruppe oppnevnt av Kunnskapsdepartementet 8. . Lidhard, J. & Petrusson, U. (2012), Forskning och innovation – statens styrning av högskolans samverkan och nyttiggörande. Underlagsrapport till Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi. Lövkrona, I. (2016), ”Värdegrunden och det akademiska ledar- skapet” i Brage, T. & Lövkrona, I. (red.) Värdegrundsarbete i akademin − med erfarenheter från . (1973 [1942]), "The Normative Structure of Science", i , , The Sociology of Science: Theoretical and Empirical Investigations. Mitroff, I. (1974), ”Norms and Counter-Norms in a of the : A Case Study of the Ambivalence of Scientists”, (39:4). (2017), Dags för omprövning – en om styrning av offentlig verksamhet. Rapport till Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi 2017:1. (2018), En bättre matchning – Storregional systembild. Nationella sekretariatet för genusforskning (2015), Fördelning eller förfördelning? Forskningsfinansiering, jämställdhet och genus – en forskningsöversikt. (2013), Citeringens praktiker. NIFU (2018), Etter- och vidareutdanning innen digitalisering – tillbud og behov. Nistotskaya, M. (2018), ”Hur incitamentstrukturer påverkar den offentliga sektorn: empiriska belägg och kvarvarande frågor” i , C. (red) Politik som organisation. NOU 2016:19, Akademisk frihet – Individuelle rettigheter og institusjonelle styringsbehov. Näringslivets forskningsberedning (2017), Levererar akademin vad näringslivet behöver? OCW [Nederländska ministeriet för högre utbildning, forskning och kultur] m.fl. (2018), Investing in the quality of education – Quality agreements 2019-2024. (2017), Education at a Glance. (2015), Forskning och nytta. (1997), . 1975:9, Reformering av högskoleutbildning m.m. 1981/82:106, om forskning m.m. 1989/90:90, om forskning. 1992/93:1, Frihet för kvalitet. 1992/93:169, om högre utbildning för ökad kompetens. 1993/94:147, Jämställdhetspolitiken: Delad makt – delat ansvar. 1993/94:177, Utbildning och forskning. Kvalitet och konkur- renskraft. 1994/95:164, Jämställdhet mellan kvinnor och män inom utbildningsområdet. 1996/97:1, Budgetproposition. 1996/97:5, Forskning och samhälle. 1996/97:141, Högskolans ledning, lärare och organisation . 1998/99:94, Vissa forskningsfrågor. 1999/2000:28, Studentinflytande och kvalitetsutveckling i hög- skolan. 2000/01:3, Forskning och förnyelse. 2000/01:71, Nytt huvudmannaskap för vårdutbildningar. 2001/02:15, Den öppna högskolan. 2004/05:80, Forskning för ett bättre liv. 2004/05:162, Ny värld – ny högskola. 2008/09:50, Ett lyft för forskning och innovation. 2008/09:134, Forskarutbildning med profilering och kvalitet. 2009/10: 149, En akademi i tiden – ökad frihet för universitet och högskolor. 2009/10:175, Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt. 2010/11:1, Budgetproposition. 2010/11:40, En reformerad budgetlag. 2011/12:1, Budgetproposition 2012/13:30, Forskning och innovation. 2015/16:1, Budgetproposition. 2016/17:1, Budgetproposition. 2016/17:50, Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft. 2017/18:179, En sammanhållen politik för landsbygder – för ett som håller ihop. (2015), En nationell strategi för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft –2020. (2016), ”Värdegrunden för statsanställda och den aka- demiska friheten” i Brage, T. & Lövkrona, I. (red.) Värdegrunds- arbete i akademin − med erfarenheter från . (2010), Klassificering av kurser vid universitet och högskolor. (2011), Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning. (2012), Att styra självständiga lärosäten. (2016), Det livslånga lärandet inom högre utbildning. (2017), Varför sparar lärosätena? – En granskning av myndighetskapital vid universitet och högskolor. & Rabovsky, T. (2014), ”Evaluating Impacts of Performance Funding Policies on Student in Higher Education”, 655. (2015), Ett otuktat utvärderingslandskap inom högre utbildning och forskning inom högre utbildning och forskning växer fram – kan det leda till bättre kvalitet. Bilaga 3 i för kvalitetsfrågors slutrapport –2015. Studentråd (2015), Avgiftsfritt är inte gratis. Vikten av informe- rade studieval – En rapportserie om utbildningens alternativ- kostnader. (2017) “Vicious circles of gender bias, lower position, and lower performance: Gender differences in scholarly productivity and impact” i PLoS ONE 12(8): e0183301. (2018), ”Funding, evaluation and the performance of national research systems”, 12. SCB (2016), Gymnasieungdomars studieintresse /16. SCB (2017a), Arbetskraftsbarometern . Vilka utbildningar ger jobb? SCB (2017b), Inträdet på arbetsmarknaden för universitets- och hög- skolestuderande som har avslutat universitets- eller högskole- utbildning /14. SCB (2018a), framtida befolkning 2018–2070. SCB (2018b), Vuxnas deltagande i utbildning – personalutbildning och andra former av utbildning. (2018) ”stärker greppet om forsk- ningen”, Universitetsläraren nr. 2015/16:76, Kvalitetssäkring av högre utbildning. 2016/17:10, Makt mål och myndighet – feministisk politik för en jämställd framtid. 2016/17:67, om det livslånga lärandet inom högre utbildning. 2017/18:191 om myndighetskapital vid universitet och högskolor. SOU 1973:2, Högskolan. SOU 1992:1, Frihet, ansvar, kompetens. Grundutbildningens villkor i högskolan. SOU 1992:44, Resurser för högskolans grundutbildning. SOU 1993:3, Ersättning för kvalitet och effektivitet – Utformning av ett nytt resurstilldelningssystem för grundläggande högskole- utbildning. SOU 1994:80, Iakttagelser under en reform. Lägesrapport från Resursberedningens uppföljning vid sex universitet och högskolor av det nya resurstilldelningssystemet för grundläggande högskole- utbildning. SOU 1996:21, Reform och förändring. Organisation och verksamhet vid universitet och högskolor universitets- och högskolereform. SOU 1998:128, Forskningspolitik. SOU 2000:82, Högskolans styrning. SOU 2004:27, En ny doktorsutbildning – kraftsamling för excellens och tillväxt. SOU 2005:48, Ett utvecklat resurstilldelningssystem för högskolans grundutbildning. SOU 2005:95, Nyttiggörande av högskoleuppfinningar. SOU 2007:75, Att styra staten – regeringens styrning av sin förvaltning SOU 2007:81, Resurser för kvalitet. SOU 2007:98, Karriär för kvalitet. SOU 2008:30, Forskningsfinansiering – kvalitet och relevans. SOU 2008:104, Självständiga lärosäten. SOU 2011:1, Svart på vitt – om jämställdhet. SOU 2015:70, Högre utbildning . SOU 2015:92, Utvecklad ledning av universitet och högskolor. SOU 2017:1, För landsbygder – en sammanhållen politik för arbete, hållbar tillväxt och välfärd. SOU 2017:56, Jakten på den perfekta ersättningsmodellen – Vad händer med medarbetarnas handlingsutrymme? SOU 2018:3, En strategisk agenda för internationalisering. SOU 2018:17, Med undervisningsskicklighet i centrum – ett ramverk för lärares och rektorers professionella utveckling. SOU 2018:29, Validering i högskolan – för tillgodoräknande och livslångt lärande. SOU 2018:38, Styra och leda med tillit – Forskning och praktik. SOU 2018:47, Med tillit växer handlingsutrymmet – tillitsbaserad styrning och ledning av välfärdssektorn. SOU 2018:77, Framtidens specialistsjuksköterska – ny roll, nya möj- ligheter. SOU 2018:78, Ökad attraktionskraft för kunskapsnationen . SOU 2018:79, Analyser och utvärderingar för effektiv styrning. Statskontoret (2011), Fristående utvärderingsmyndigheter – en för- valtningspolitisk trend? Statskontoret (2012), Olika men ändå lika. En uppföljning av stiftelseformens betydelse inom högskolan. Statskontoret (2014a), Utvärdering på olika områden – en analys av sektorsspecifika utvärderingsmyndigheter. Statskontoret (2014b) Forskningsanslagen ur ett jämställdhetsper- spektiv. Statskontoret (2016), Utvecklad styrning – om sammanhållning och tillit i förvaltningen. Statskontoret (2017), Frivillig samverkan mellan myndigheter – några exempel. Statskontoret (2018a), Översyn av Expertgruppen för biståndsanalys. Statskontoret (2018b), Utvärdering av regeringens utvecklingspro- gram för jämställdhetsintegrering i myndigheter. Strathern, M. (1997), “Improving Ratings: Audit in ”, 5. Strömholm, S. (1994), Den svenska högskolan. SUHF (2013a), Framtiden börjar nu – Utbildning och forskning i ett framtidsperspektiv, en antologi för dialog om den svenska högskolan 2030. SUHF (2013b), Slutrapport från för kvalitets- frågor 2012–2013. SUHF (2017), Tillitsbaserad styrning & reformerad resurstilldelning. SUHF (2018a), Lärosätenas samverkan med det omgivande samhället – utgångspunkter och principer 2018. Underlag från för samverkan. SUHF (2018b), Förslag till gemensamt ramverk för lärosätenas kvalitetssäkring av forskning. Diskussionsunderlag för samråds- seminarier 27, 28 och . SULF (2018a) Ett spel för galleriet? Om anställningsprocesserna i akademin. SULF (2018b), Systemfel i kunskapsfabriken – om urholkning av ersättningsbeloppen till högre utbildning. SULF (2018c), Ingen tid för forskning – om professorers arbetsvillkor 2018. Sundquist, B. (2010), – lärdomsborgar eller politiska instrument? Svenskt näringsliv (2018), . TCO (2015), Ny kunskap för nya jobb. Eftergymnasialt utbildnings- utbud för yrkesverksamma. TCO granskar 4/15. (2016), ”Kunskap, frihet och lärande: Social rang och det goda arbetet” i , S. m.fl. (red), Det hotade . Uddannelses- og (2018), Evaluering af den ledighetsbaserede dimensioneringsmodel. UHR (2014), Jämställdhet i högskolan – ska den nu ordnas en gång för alla? UHR (2017), Utbildning går i arv. Inställning till högre utbildning bland svenska folket. UKÄ (2013a), Kursklassificering av sjuksköterskeutbildningar. Effektivitetsanalys 2013/3. UKÄ (2013b), Hur många ”platser” finns det i högskolan? UKÄ (2014a), Att utvärdera resultat i högre utbildning. Reflektioner kring det svenska utvärderingssystemet. UKÄ (2014b), Kursklassificering av ingenjörsutbildningar. Effek- tivitetsanalys 2014/4. UKÄ (2015a), Forskningsresurser baserade på prestation. Tilldelning och omfördelning av direkta anslag till forskning och utbildning på forskarnivå baserat på indikatorer. UKÄ (2015b), Utbildningsutvärderingarnas effekter. En genomgång av det nationella utvärderingssystemet –2014. UKÄ (2015c), Etableringen på arbetsmarknaden för högskole- utbildade . Examinerade läsåren 2011/12, 2009/10, 2007/08. UKÄ (2015d), Standarder och riktlinjer för kvalitetssäkring inom det europeiska området för högre utbildning (ESG). Översättning av Standards and in Higher Education Area (ESG), antagna vid ministerkonferensen i , . UKÄ (2016a), Uppdragsutbildning vid universitet och högskolor. Redovisning av ett regeringsuppdrag. UKÄ (2016b), Kvinnor och män i högskolan. UKÄ (2016c), Vägledning för granskning av lärosätenas kvalitets- säkringsarbete. UKÄ (2017a), Forskningsfinansiering vid svenska universitet och högskolor. Intäkter till forskning och utbildning på forskarnivå 2005–2015. UKÄ (2017b), Studentinflytandet – Kartläggning och analys av studentinflytandets förutsättningar efter kårobligatoriets avskaf- fande. UKÄ (2017c), Uppföljning av ersättningsbeloppen för högre utbild- ning. UKÄ (2017d), Universitets och högskolors arbete med att främja en hållbar utveckling. UKÄ (2017e), Tidiga avhopp från högskolan – Analyser av genom- strömning på de tio största yrkesexamensprogrammen. UKÄ (2017f), Yttrande över granskning Varför sparar lärosätena? (U2017/04749/UH). UKÄ (2018a), Årsredovisning för 2017. UKÄ (2018b), Kvalitetssäkring av forskning – rapportering av ett regeringsuppdrag. UKÄ (2018c), Samordning av uppföljning och utvärdering, Rapport 2018:3. UKÄ (2018d), Samverkan av dimensionering av utbildning, en kartläggning – Rapportering av ett regeringsuppdrag. UKÄ (2018e), Universitet och högskolor. UKÄ (2018f), Tidsbegränsade anställningar bland högskolan forskande och undervisande personal. UKÄ (), Rekrytering till högre utbildning från län och kommuner – Fortsatt minskning av 19-åringar som påbörjar hög- skolestudier. Statistisk analys, /6. UKÄ (2018h), Lärarledd tid i den svenska högskolan. UKÄ & SCB (2017), Universitet och högskolor. grundnivå och avancerad nivå /16. Statistiskt meddelande UF 20 . UKÄ & SCB (2018), Universitet och högskolor. examinerade på grundnivå och avancerad nivå 2016/17. Statistiskt meddelande UF 20 . (1997), Recommendation concerning the Status of Higher- Education Teaching Personnel. (2013), Rekryteringsmål för en jämnare könsfördelning bland professorer – förslag om dialog mellan reger- ingen och lärosätet. Promemoria , U2012/2998/UH. (2014a), Autonomi och kvalitet: ett uppfölj- ningsprojekt om implementering och effekter av två högskole- reformer i – Huvudrapport. Rapporter från 2014/15:RFR5. (2014b), Autonomi och kvalitet – ett uppfölj- ningsprojekt om implementering och effekter av två högskole- reformer i – Delredovisning 2: Intervjuundersökning med rektorer. Rapporter från 2013/14:RFR22. betänkande 2017/18, UbU17. (2014), Forskningskvalitetsutvärdering i (2015), Analys och förslag till regeringens forsknings- och innovationsproposition. Redovisning av regeringsuppdrag (U2015/1362/F) – gemensam analys från , Formas, Forte, Rymdstyrelsen, och . (2016), Regeringsuppdrag att justera indikatorerna vetenskaplig produktion och citeringar i modellen för resurs- fördelning (U2016/01350/F). (2017a), Forskningsbarometern 2017. (2017b), God forskningssed. (2018a), Vetenskaplig produktion: Analys av det vetenskapliga forskningssystemet. (2018b), Redovisning av regeringsuppdrag att utveckla uppföljning av svensk forskning. (2014), Universitets och högskolors samverkansmönster och dess effekter. (2015a), Samverkansuppgiften i ett historiskt och institu- tionellt perspektiv. (2015b), Långsiktig utveckling av svenska lärosätens sam- verkan med det omgivande samhället. Effekter av forsknings- och innovationsfinansiärers insatser. (2016), Metoder och kriterier för bedömning av prestation och kvalitet i lärosätenas samverkan med omgivande samhälle. Wedlin, L. (2011), ”Going global: Rankings as rhetorical devices to construct an international field of management education” i Management Learning, 42(2). Wedlin, L. & , J. (red) (2017), Det ostyrda ? Per- spektiv på styrning, autonomi och reform av svenska lärosäten. Welpe, I. m.fl. (red) (2015). Incentives and Performance: Governance of . (1996), ”Tankar kring en reform”, hög- skolereform. Vad blev det av den? skriftserie 1996:6 S. (2010), Perspektiv på forskningspolitiken, SSF- rapport nr 11. Öquist, G. & , M. (2012), Fostering breakthrough research. A comparative study. , Akademi- rapport. 1974:152, Regeringsformen. 1977:218, Högskolelag. 1986:223, Förvaltningslag. 1992:191, Avgiftsförordning. 1992:1434, Högskolelag. 1993:100, Högskoleförordning. 1993:221, Förordning för . 1993:792, Lag om tillstånd att utfärda vissa examina. 1993:1153, Förordning om redovisning av studier m.m. vid universitet och högskolor. 1998:140, Donationsförordning. 1998:1474, Kommittéförordning. 2000:605, Förordning om årsredovisning och budgetunderlag. 2001:99, Lag om den officiella statistiken. 2001:100, Förordning om den officiella statistiken. 2002:760, Förordning om uppdragsutbildning vid universitet och högskolor. 2004:46, Lag om värdepappersfonder eller i aktier inregistrerade vid en reglerad marknad i . 2007:515, Myndighetsförordning. 2007:1164, Förordning för Försvarshögskolan. 2009:769, Studentkårsförordning. 2011:210, Kapitalförsörjningsförordning. 2012:810, Förordning med instruktion för Universitetskanslers- ämbetet. Charter of Fundamental Rights of Union, 2010/C 83/02. Styrning för starka och ansvarsfulla lärosäten En särskild utredare ska göra en samlad översyn av universitetens och högskolornas styrning, inklusive resurstilldelning. Utredaren ska lämna förslag för styrningen enbart för statliga lärosäten. Syftet är att utveckla styrningen så att den effektivt och ändamålsenligt stöder målet att ska vara ett av världens främsta forsknings- och innovationsländer och en ledande kunskapsnation, där högkvalitativ forskning, högre utbildning och innovation leder till samhällets utveckling och välfärd, näringslivets konkurrenskraft och svarar mot de samhällsutmaningar vi står inför, både i och globalt. Styrningen behöver utvecklas för att ge universitet och högskolor goda förutsättningar att kunna bedriva långsiktig verksamhet. Utredaren ska bl.a. föreslå ett styr- och resurstilldelningssystem som stöder universitet och högskolor och ger dem incitament att ut- veckla verksamheten i enlighet med kraven i högskolelagen (1992:1434) och högskoleförordningen (1993:100) samt de mål i övrigt som riks- dag och regering har fastställt för högre utbildning och forskning. Uppdraget ska redovisas . Regeringens styrning av universitet och högskolor De statliga universiteten och högskolorna styrs företrädesvis genom de mål och krav som anges i högskolelagen och de förordningar som ansluter till den, främst högskoleförordningen. Vissa centrala mål och krav framgår också av det gemensamma regleringsbrevet för universitet och högskolor. Forskningens frihet regleras både i reger- ingsformen och i högskolelagen. Nuvarande styrningsprinciper infördes genom en reform som utgick från förslag och bedömningar i propositionerna Univer- sitet och högskolor – frihet för kvalitet (prop. 1992/93:1) och Högre utbildning för ökad kompetens (prop. 1992/93:169). De statliga universiteten och högskolorna har långtgående möjligheter att själva bestämma hur resurserna ska användas. Ett utmärkande drag är att lärosätena ges två anslag, ett för utbildning på grundnivå och avancerad nivå och ett för forskning och utbildning på forskar- nivå. I princip alla uppgifter som lärosätena har från regering och riksdag finansieras via dessa två anslag med undantag för vissa sär- skilda uppdrag. Forskningsresurserna kan sparas över åren, liksom en viss andel av utbildningsresurserna. Utbildningsresurserna är bero- ende av antalet studenter och studenternas prestationer. Utöver de direkta anslagen finansieras en stor del av verksamheten, framför allt forskning, med statliga och privata s.k. externa medel. reform innebar också en kraftig decentralisering av ansvaret för beslut om bl.a. studieorganisation och utbildningsutbud till respektive lärosäte. Det är studenternas efterfrågan och arbets- marknadens behov som ska styra dimensioneringen av utbildning- arna. Lärosätena kan dock bara ge utbildningar som leder fram till de examina som de har tillstånd för eller rätt enligt lag att utfärda. En del av tilldelningen av anslaget för forskning och utbildning på forskarnivå har fördelats baserat på vilket resultat ett lärosäte har uppnått för kvalitetsindikatorerna publiceringar och citer- ingar samt externa medel inom forskning. Uttryck som används i direktiven I direktiven används begreppet ”lärosäten” synonymt med ”univer- sitet och högskolor”. Med begreppet ”högskolan” åsyftas alla univer- sitet och högskolor om det inte framgår av sammanhanget att det är en enstaka högskola som åsyftas. En samlad översyn behövs Systemet för styrning av högskolan, inklusive resurstilldelning, har verkat under . Regeringen har under den tiden låtit utreda högskolans resurstilldelning. I betänkandet Ett utvecklat resurstilldelningssystem för högskolans grundutbildning (SOU 2005:48) behandlades tilldelningen av resurser för grund- utbildning och forskarutbildning. I betänkandet Resurser för kvalitet (SOU 2007:81) behandlades även tilldelningen av resurser till forsk- ning. Delar av de förslag som lämnades i det sistnämnda betänkandet har använts för fördelning av anslag för forskning och utbildning på forskarnivå. I övrigt har förslagen i betänkandena inte genomförts. Behovet av en översyn av högskolans styrning och resurstilldel- ning har påtalats , senast i betänkandet Utvecklad ledning av universitet och högskolor (SOU 2015:92). har det genomförts ytterligare några utredningar som har behandlat olika styrningsaspekter inom högskolan. Utredning- arna har lämnat betänkandena Högre utbildning (SOU 2015:70), Trygghet och attraktivitet – en forskarkarriär för framtiden (SOU 2016:29) och Tillträde för nybörjare – ett öppnare och enklare system för tillträde till högskoleutbildning (SOU 2017:20). Regeringen har också behandlat några styrningsaspekter i skrivelsen Kvalitetssäkring av högre utbildning (skr. 2015/16:76) och i proposi- tionen Styrelser för universitet och högskolor – ledamöternas tillsätt- ning och ansvar (prop. 2015/16:131). Någon samlad utredning av högskolans styrning har inte gjorts sedan dagens styrsystem infördes. som systemet har verkat har omvärlden förändrats, inte minst genom den snabba tekniska och globala utvecklingen. Kraven på universitets och hög- skolors verksamhet från det omgivande samhället har förändrats och lärosätena förväntas spela en allt mer aktiv roll för att hitta lös- ningar på olika samhällsutmaningar. Det finns därför anledning att göra en samlad översyn av styrningen av högskolan, inklusive resurs- tilldelningen. Uppdraget att utveckla styrningen för starka och ansvarsfulla lärosäten Av den forskningspolitiska propositionen Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft (prop. 2016/17:50) framgår att regeringen avser att utreda högskolans styrning och resurstilldelning för att säkerställa att styrningen ger universitet och högskolor incitament och förutsättningar att utforma verksamheten i enlighet med kraven i högskolelagen och högskoleförordningen samt de mål i övrigt som riksdag och regering har fastställt för högre utbildning och forskning. Detta inkluderar lärosätenas integrerade uppgift att samverka med det omgivande samhället. Styr- och resurs- tilldelningen ska utformas så att den stöder lärosätenas möjligheter att möta de stora samhällsutmaningar som står inför.