sou · H7B310 · 2019-02-18 00:00:00 — Vid en synnerligen djup lågkonjunktur kommer även åtgärder att efterfrågas av betydligt fler företag. sin tur leda till att tas fram specialanpassade åtgärder, till exempel inom en viss bransch. Den enda indikation på hur stor andelen kan komma att bli, som utredningen har kunnat finna, är den uppskattning som gjorts av Hijzen och Venn (2011). De uppskattar att av arbetstagarna som minskade sin arbetstid deltog i utbildning i , , , , och . Denna uppskattning avser vad som gällde under finanskrisen. Med dessa utgångspunkter har jag i nedanstående beräkningar valt att i första hand sätta andelen arbetstagare som deltar i kompetensåtgärder till vid en synnerligen djup lågkonjunktur samt till vid normala konjunktursvängningar. Jag anser dock att målsättningen med stödet för kompetensåtgärder bör vara att dubbelt så många, det vill säga , deltar i kompetensåtgärder under korttidsarbetet. För att nå den målsättningen har stödet utformats för att vara flexibelt, förutsägbart och enkelt att tillämpa. I detta syfte har jag även valt en vid definition av vilken typ av kompetensåtgärder som berättigar till stöd. Det centrala är att kompetensen höjs eller synliggörs, inte hur det sker. Det är min förhoppning att denna flexibilitet i kombination med ett ansökningsförfarande som inte är alltför administrativt betungande kan leda till att det föreslagna stödet för kompetensåtgärder utnyttjas i högre grad än vad som var fallet i vissa länder under finanskrisen. För att få en uppfattning om förslagets kostnader om denna målsättning uppnås har kostnaden även beräknats för ett scenario där andelen arbetstagare som deltar i kompetensåtgärder uppgår till vid en synnerligen djup lågkonjunktur samt till vid normala konjunktursvängningar. Även när det gäller kostnaden för de åtgärder som vidtas finns det flera faktorer som spelar in. Beroende på vilken typ av åtgärd som vidtas kan kostnaden vara allt från noll till per dag och anställd. För de åtgärder som inte medför någon kostnad eller en väldigt låg kostnad finns det givetvis inget skäl att ansöka om stöd. Så är fallet för exempelvis utbildningar hos offentligt finansierade utbildningsanordnare, interna åtgärder där den enda kostnaden är lönen för den personal som håller i seminariet eller när en korttidsarbetande går bredvid en kollega. Från SCB:s undersökning, se avsnitt 3.9, vet vi att arbetsgivaren ordnar av all personalutbildning i egen regi. Den del av kompetensåtgärderna som kan tänkas ske till en förhållandevis låg kostnad är därför betydande. I syfte att säkerställa att endast kostnader direkt kopplade till det enskilda utbildningstillfället tas med när stödet beräknas har jag föreslagit att bemyndigas att närmare reglera vilka typer av kostnader som ersätts då kompetensåtgärder genomförts internt eller av ett företag i samma koncern. Att det vid korttidsarbete dessutom råder ett pressat ekonomiskt läge ger ytterligare skäl för arbetsgivaren att hålla nere kostnaden för de kompetensåtgärder som vidtas. Även tidsaspekten spelar givetvis in. Vid en synnerligen djup lågkonjunktur finns det tid för mer omfattande och därmed mer kostsamma åtgärder.2 Omfattning styrs dessutom av hur stor arbetstidsminskning som införs. I det följande görs samma antagande som i propositionen som ligger till grund för den nuvarande regleringen (prop. 2013/14:1) där den genomsnittliga arbetstidsminskningen satts till . Eftersom stödet för kompetensåtgärder är begränsat till åtgärder som utförs under halva den tid som frigörs innebär det att det i genomsnitt är möjligt att erhålla stöd för åtgärder som genomförs av den ordinarie arbetstiden. Med dessa utgångspunkter är det givetvis förknippat med stora svårigheter att uppskatta kostnaden. Jag har i nedanstående beräkningar valt att sätta den genomsnittliga kostnaden för de kompetensåtgärder som vidtas till per deltagande arbetstagare vid en synnerligen djup lågkonjunktur och till per deltagande arbetstagare vid normala konjunktursvängningar. Kostnader vid en synnerligen djup lågkonjunktur I propositionen som ligger till grund för den nuvarande regleringen (prop. 2013/14:1) av stöd vid korttidsarbete uppskattades att 116 000 arbetstagare skulle omfattas av stödet för korttidsarbete. Utgår man ifrån att dessa 116 000 arbetstagare är desamma skulle statens kostnader för stödet för kompetensåtgärder, med ovan angivna förutsättningar, uppgå till som stödet är aktiverat.3 2Vid en synnerligen djup lågkonjunktur kan regeringen aktivera stödet under maximalt Enskilda arbetsgivare som erhåller stöd efter ett godkännande från kan erhålla stöd som kan förlängas . 3Av de 116 000 arbetstagarna deltar i kompetensåtgärder. Den genomsnittliga kostnaden för de åtgärder som vidtas är och stöd utgår för av denna kostnad. 116 000 × 0,1 × 20 000 × 0,6 = . målsättningen att av de korttidsarbetande ska delta ökar kostnaden till knappt 280 miljoner kronor.4 Kostnader vid normala konjunktursvängningar I delbetänkandet beräknades kostnader med utgångspunkt i olika scenarier. Samma scenarier används i följande beräkningar. Om en oförutsedd händelse i ett normalt konjunkturläge skulle drabba stålindustrin, exempelvis att temporära tullar införs i ett för företagen viktigt exportland, skulle en situation kunna uppstå där korttidsarbete ses som en lämplig åtgärd. Om av branschens totalt cirka 20 000 anställda skulle omfattas av korttidsarbete motsvarar det 4 000 arbetstagare. I detta scenario skulle statens kostnader för stödet för kompetensåtgärder, med ovan angivna förutsättningar, uppgå till 1,2 miljoner kronor.5 målsättningen att av de korttidsarbetande ska delta ökar kostnaden till . Ett annat hypotetiskt scenario skulle vara en kraftigt försämrad efterfrågan inom fordonsindustrin. Av de omkring 50 000 direkt anställda skulle tas ut i korttidsarbete, dvs. 10 000 arbetstagare. I detta scenario skulle statens kostnader för stöd det för kompetensåtgärder, med ovan angivna förutsättningar, uppgå till tre miljoner kronor.6 målsättningen att av de korttidsarbetande ska delta ökar kostnaden till . med ett tillfälligt försämrat konjunkturläge skulle fler företag i kunna antas ansöka om och kvalificera för statligt stöd vid korttidsarbete. Om antagandet görs att ett mycket högt antal om 30 000 arbetstagare tas ut i korttidsarbete med statligt stöd skulle statens kostnad för stödet för kompetensåtgärder uppgå till nio miljoner kronor.7 målsättningen att av de korttidsarbetande ska delta ökar kostnaden till . 4116 000 × 0,2 × 20 000 × 0,6 = . 5Av de 4 000 arbetstagarna deltar i kompetensåtgärder. Den genomsnittliga kostnaden för de åtgärder som vidtas är och stöd utgår för av denna kostnad. 4 000 × 0,05 × 10 000 × 0,6 = . 6Av de 10 000 arbetstagarna deltar i kompetensåtgärder. Den genomsnittliga kostnaden för de åtgärder som vidtas är och stöd utgår för av denna kostnad. 10 000 × 0,05 × 10 000 × 0,6 = . 7Av de 30 000 arbetstagarna deltar i kompetensåtgärder. Den genomsnittliga kostnaden för de åtgärder som vidtas är och stöd utgår för av denna kostnad. 30 000 × 0,05 × 10 000 × 0,6 = . Handläggningen av stödet för kompetensåtgärder ska i princip följa samma regler som gäller för det nuvarande stödet, det vill säga den ordning som gäller med ett preliminärt stöd och en senare avstämning. För de arbetsgivare som väljer att utnyttja stödet för kompetensåtgärder uppstår dock ett merarbete för . Detta arbete består främst i att verifiera att det underlag som arbetsgivaren skickat in i samband med avstämningen ger rätt till det stöd arbetsgivaren begärt. Därutöver tillkommer kostnader för att komplettera det system man använder för att administrera stödet för korttidsarbete så att även ansökningar om stöd för kompetensåtgärder kan hanteras effektivt. ska även ta fram föreskrifter som reglerar vilken typ av kostnad som kan ingå i beräkningsunderlaget då kompetensåtgärder arrangeras internt eller av ett företag inom samma koncern. Det går även att förutse handläggningen av ärenden där åtgärder genomförts internt kommer att vara mer resurskrävande än de ärenden där arbetsgivaren köpt in åtgärder från externa aktörer. Antalet ärenden där en bedömning behöver göras under normala konjunktursvängningar är dock förhållandevis lågt. Utgår man från ovanstående exempel med 4 000, 10 000 respektive 30 000 arbetstagare rör det sig om 200, 500 respektive 1 500 ärenden . Även om den arbetsinsats som krävs skiljer sig åt kan man för att få en uppfattning om antalet ärenden jämföra med ärendeantalet för hantering av rut- och rotavdrag. hanterade till exempel 1,7 och 3,5 miljoner ärenden för skattereduktion för rot respektive rut (2017). Det kan antas att antalet ansökningar från företag efter att stödet införts kommer att bli relativt få. torde det därmed inte krävas mer än en halv till en årsarbetskraft för att hantera stödet för kompetensåtgärder. Sammantaget beräknas löpande kostnader för att hantera stödet för kompetensåtgärder därmed uppgå till 0,5–. Därutöver kommer det att uppstå initiala kostnader för att ta fram föreskrifter samt för att komplettera det administrativa stödet så att detta, förutom ansökningar om stöd för korttidsarbete, även kan hantera ansökningar om stöd för kompetensåtgärder. Dessa initiala kostnader beräknas uppgå till . De ökade kostnaderna för staten för det nya stödet bör kunna finansieras inom ramen för utgiftsområde 14, Arbetsmarknadspolitiken, till exempel anslaget 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd eftersom det nya stödet vid korttidsarbete kan bedömas ha ett samband med kostnaderna för arbetslöshetsförsäkringen. Ett annat alternativ är att finansiera kostnaderna på lämpligt anslag inom utgiftsområde 24 Näringsliv med koppling till andra industrifrämjande stöd. Syftet med det stöd som föreslås är att ge företag i bättre konkurrensförutsättningar genom att göra det möjligt för fler arbetsgivare att utnyttja den tid som frigörs vid korttidsarbete till att synliggöra och höja personalens kompetens. Företag som utnyttjar stödet för korttidsarbete kan behålla kompetensen inom företaget vid en kris och står därmed bättre rustade när konjunkturen vänder uppåt. Om arbetsgivarna dessutom höjer kompetensen i företaget bidrar det till att ytterligare stärka företagets position. Om den frigjorda tiden används till kompetensåtgärder kan detta ske till en kostnad som är betydligt lägre än vad som är fallet vid full sysselsättning. Skälen till detta är dels det stöd som utgår för av kostnaden för kompetensåtgärden, dels det faktum att det inte uppstår någon kostnad för lön eller minskad produktion eftersom åtgärden utförs under arbetsbefriad tid för vilken lön utgår oavsett om kompetensåtgärder utförs eller inte. Arbetsgivare som väljer att ansöka om stöd för kompetensåtgärder gör det enligt samma förfarande som gäller för stödet för korttidsarbetet. Därmed kan den administrativa kostnaden hållas nere. För att beräkna vilket stöd en arbetsgivare har rätt till krävs det dock att denne kan redovisa och verifiera vilka kostnader som uppstått samt fördelar dessa efter vilka arbetstagare som deltagit samt redovisar hur mycket tid respektive arbetstagare avsatt. En ansökan om stöd för kompetensåtgärder för sålunda med sig vissa administrativa kostnader även för företagen. Förslaget har utformats för att så långt som möjligt hålla nere dessa kostnader och min bedömning är att den administrativa kostnaden inte kommer att avskräcka företag från att utnyttja stödet. Det extra stödet för kompetensåtgärder gör det lättare för arbetstagarna och deras representanter att vid förhandlingar om att införa korttidsarbete få gehör för krav på att den frigjorda tiden ska utnyttjas till att synliggöra eller höja kompetens. Förutom att arbetstagarna måste delta i kompetensåtgärderna då de annars skulle vara arbetsbefriade är det svårt att se att förslaget skulle ha några negativa konsekvenser för arbetstagarna. Tvärtom kan en validering, att lära sig en ny arbetsuppgift eller en utbildning öka den enskildes möjligheter att byta arbetsuppgifter, höja lönen och stärker deras ställning på arbetsmarknaden. Förslaget bedöms inte ha någon konsekvens för den kommunala självstyrelsen eller för kommunernas organisation eller verksamhet. Förslaget bedöms inte få några konsekvenser för jämställdheten i samhället. Frågan om vem som ska erbjudas möjlighet att delta i kompetenåtgärder avgörs av de lokala parterna, och kan inte direkt påverkas av det statliga stödets utformning. Förslaget bedöms inte få några konsekvenser för brottsligheten. Redan i nuvarande lag finns bestämmelser som utesluter företag som har näringsförbud eller skatteskulder. De regler som finns om slutlig avstämning av stödets tillämpning bör också säkerställa att stödet används för rätt ändamål. Enligt 38 § lagen om stöd vid korttidsarbete kan beslut enligt lagen överklagas. Samma regler ska gälla för stödet för kompetensåtgärder. Detta kan innebära en något ökad arbetsbelastning på landets domstolar. Bedömningen är dock att effekten blir begränsad. 7.1Förslag till lag om ändring i lagen (2013:948) om stöd vid korttidsarbete I denna lag finns bestämmelser om –vilka arbetsgivare som omfattas av lagen (3 §), –innebörden av vissa uttryck i denna lag (4 §), –när stöd vid korttidsarbete får lämnas (5–8 §§), –när stöd för kompetensåtgärder får lämnas (8 a §,) –förutsättningar för preliminärt stöd (9–16 §§), –beräkning av preliminärt stöd (17 och 17 a §§), –ansökan om preliminärt stöd (18 och 18 a §§), –avstämning av preliminärt stöd (19–27 b §§), –anmälan om avstämning (28–30 §§), –återbetalningsskyldighet för felaktiga utbetalningar (31 §), –kreditering och debitering av skattekonto (32–34 §§), –kontroll (35 och 36 §§), –handläggande myndighet (37 §), och –överklagande (38 §). Paragrafens fjärde strecksats är ny, de sjätte, sjunde och åttonde strecksatserna har ändrats. Den fjärde strecksatsen hänvisar till 8 a § som reglerar när stöd för kompetensåtgärder får lämnas. Genom ändring av den sjätte strecksatsen har hänvisningen utvidgats för att även omfatta den nya 17 a § som reglerar beräkning av preliminärt stöd för kompetensåtgärder. Genom ändring av den sjunde strecksatsen har hänvisningen utvidgats för att även omfatta den nya 18 a § som reglerar ansökan om preliminärt stöd för kompetensåtgärder. Genom ändring av den åttonde strecksatsen har hänvisningen utvidgats för att även omfatta de nya 27 a och 27 b §§ som reglerar beräkningen av slutligt stöd för kompetensåtgärder. Vid tillämpning av denna lag ska följande gälla: 1.Ordinarie arbetstid är den tid som en arbetstagare skulle ha arbetat, om han eller hon inte hade deltagit i korttidsarbete. Vid beräkning av den ordinarie arbetstiden ska det bortses från frånvaro. 2.Ordinarie lön är den regelmässigt utgående kontanta lön som arbetstagaren skulle ha haft under stödmånaden om han eller hon inte hade deltagit i korttidsarbete. I den ordinarie lönen ingår dock inte löneökningar som avser tid efter jämförelsemånaden. Inte heller ingår lön till den del som den överstiger det belopp som regeringen bestämmer. Vid beräkning av den ordinarie lönen ska det bortses från frånvaro. Om arbetstagaren har deltagit i korttidsarbete under endast en del av stödmånaden, utgör den ordinarie lönen motsvarande del. 3.Korttidsarbete är arbete där arbetstiden är kortare än den ordinarie arbetstiden, eller där partiell arbetsbefrielse införs med stöd av ett centralt kollektivavtal och lönen därför är lägre än den ordinarie lönen. 4.Stödperiod är den tidsperiod när stöd vid korttidsarbete ska lämnas enligt 5–8 §§. 5.Stödmånad är den kalendermånad som arbetsgivaren begär preliminärt stöd för korttidsarbete för. 6.Jämförelsemånad är den kalendermånad som infaller före den månad då regeringen föreskriver att stöd vid korttidsarbete ska lämnas enligt 5 § eller, då fattat beslut om godkännande enligt 5 a §, den kalendermånad som infaller före den kalendermånad då beslutet fattades. 7.Kompetensåtgärder är validering eller åtgärder som syftar till att höja kompetensen hos en arbetstagare. 8.Kostnad för kompetensåtgärder är arbetsgivarens kostnad för en enskild kompetensåtgärd, såsom kursavgift, avgift för validering, ersättning till föreläsare, lokalhyra, kursmaterial, reseersättning och traktamente. Paragrafens femte punkt har ändrats och sjunde och åttonde punkterna är nya. Den femte punkten har ändrats så att det framgår att begreppet stödmånad är den kalendermånad som arbetsgivaren begär preliminärt stöd för korttidsarbete för. Arbetsgivarens begäran om preliminärt stöd för kompetensåtgärder påverkar således inte när stödmånaden infaller. Av den sjunde punkten följer att kompetensåtgärder är validering eller åtgärder som syftar till att höja kompetensen hos en arbetstagare. Med validering avses här detsamma som i 20 kap. 42 § skollagen (2010:800) och 13 § förordningen (2000:634) om arbetsmarknadspolitiska program, det vill säga en process som innebär en strukturerad bedömning, värdering och dokumentation samt ett erkännande av kunskaper och kompetens som en person besitter oberoende av hur de förvärvats. En validering kan sålunda avse såväl en branschvalidering som en validering inom utbildningsväsendet. Kompetensåtgärder som syftar till att höja kompetensen hos en arbetstagare kan vara formella utbildningar inom högskolan och , vuxenutbildning inklusive yrkesvux, uppdragsutbildningar samt internt eller externt anordnade seminarier, konferenser, föreläsningar och kurser. Dessutom täcks exempelvis arbetsplatsupplärning. Av åttonde punkten följer att med kostnad för kompetensåtgärder avses den kostnad som uppstår för arbetsgivaren i samband med arbetstagarens kompetensåtgärder såsom kursavgift, avgift för validering, ersättning till föreläsare, lokalhyra, kursmaterial, reseersättning och traktamente. Listan över vilka typer av kostnader som utgör kostnad för kompetensåtgärder är inte uttömmande. Gemensamt för de kostnader som räknas upp är att de uppkommer som en direkt följd av att en kompetensåtgärd vidtas. Andra kostnader, för vilka motsvarande samband föreligger, utgör också kostnader för kompetensåtgärder. Utredningens överväganden redovisas i avsnitt 5.4 och 5.6. När stöd för kompetensåtgärder får lämnas Vid korttidsarbete får stöd lämnas för kompetensåtgärder som arbetstagaren deltagit i under den del av den ordinarie arbetstiden då arbete inte utförts enligt 12 §. Stödet får lämnas för åtgärder vidtagna under hela eller delar av stödperioden. Paragrafen är ny. Paragrafens rubrik syftar till att tydliggöra att stödet för kompetensåtgärder utgör ett separat stöd samt att förutsättningarna för när detta stöd får lämnas skiljer sig från de förutsättningar som gäller för när stöd för korttidsarbete får lämnas. I första stycket fastställs att stöd för kompetensåtgärder får lämnas för åtgärder som arbetstagaren deltagit i under den del av den ordinarie arbetstiden då arbete inte utförts enligt 12 §. Av 12 § följer att rätt till preliminärt stöd föreligger om en arbetstagares arbetstidsminskning vid deltagande i korttidsarbete uppgår till 20, av ordinarie arbetstid. För att stöd för kompetensåtgärder ska få lämnas krävs det sålunda att arbetstagaren deltagit i kompetensåtgärden under den del av den ordinarie arbetstiden då arbete inte ska utföras till följd av en överenskommelse om arbetstidsminskning. Av andra stycket följer att stöd för kompetensåtgärder får lämnas för åtgärder vidtagna . Stöd för kompetensåtgärder får sålunda lämnas när stöd vid korttidsarbete ska lämnas enligt 5–8 §§. Av andra stycket följer vidare att stöd får lämnas för kompetensåtgärder som pågår under hela stödperioden såväl som åtgärder som endast pågår under delar av denna. Utredningens överväganden redovisas i avsnitt 5.3.2 och 5.3.3. För att en arbetsgivare ska ha rätt till preliminärt stöd ska, om inte annat följer av 16 §, följande förutsättningar vara uppfyllda: 1.Arbetsgivaren ska vara bunden av ett kollektivavtal om korttidsarbete som har slutits eller godkänts av en central arbetstagarorganisation. 2.De närmare förutsättningarna för tillämpningen av korttidsarbete, om det finns en avsikt att utnyttja stödet för kompetensåtgärder och vilka arbetstagare som ska omfattas ska regleras i ett lokalt kollektivavtal. 3.Den arbetstids- och löneminskning som avtalats ska vara förenlig med 12 och 13 §§. Om det inte finns någon lokal part på arbetstagarsidan, får ett avtal enligt första stycket 2 i stället ingås mellan arbetsgivaren och den centrala arbetstagarorganisationen. Paragrafen har ändrats. I första stycket 2 har en ändring införts som innebär att de lokala kollektivavtal som reglerar korttidsarbete även ska reglera om det finns en avsikt att utnyttja stödet för kompetensåtgärder. Syftet med denna ändring är att säkerställa att frågan om kompetensåtgärder uppmärksammas av parterna i samband med att korttidsarbete införs på en arbetsplats. Det är endast en avsiktsförklaring som ska skrivas in i de lokala avtalen och de därtill hörande justerade förhandlingsprotokollen. Vilken avsikt parterna enats om påverkar inte arbetsgivarens rätt till stöd för kompetensåtgärder. Om parterna anger att avsikten är att utnyttja stödet för kompetensåtgärder medför detta inte heller att arbetsgivaren är skyldig att också ansöka om stöd. Utredningens överväganden redovisas i avsnitt 5.5. För att en arbetsgivare som inte är bunden av ett sådant kollektivavtal som avses i 15 § ska ha rätt till preliminärt stöd ska följande förutsättningar vara uppfyllda: 1.Arbetstagarens deltagande i korttidsarbete ska ha stöd i skriftligt avtal mellan arbetsgivaren och arbetstagaren. Avtalet ska reglera om det finns en avsikt att utnyttja stödet för kompetensåtgärder. Ett sådant avtal ska ha ingåtts efter det att korttidsarbete aktualiserats hos arbetsgivaren. 2.Minst 70 procent av de arbetstagare inom en driftsenhet som uppfyller kraven enligt 11 § ska delta i stödberättigat korttidsarbete under stödmånaden. 3.Den arbetstids- och löneminskning som har avtalats ska vara densamma för alla deltagande arbetstagare inom driftsenheten. 4.Den arbetstids- och löneminskning som har avtalats ska vara förenlig med 12 och 13 §§. Paragrafen har ändrats. I första stycket 1 har en mening lagts till. Av denna mening följer att avtalet ska reglera om det finns en avsikt att utnyttja stödet för kompetensåtgärder. Syftet med ändringen är att säkerställa att frågan om kompetensåtgärder uppmärksammas i samband med att korttidsarbete införs på en arbetsplats. Det är endast en avsiktsförklaring som ska skrivas in i avtalet. Vilken avsikt som följer av avtalet påverkar inte arbetsgivarens rätt till stöd för kompetensåtgärder. Om den avtalade avsikten är att utnyttja stödet för kompetensåtgärder medför detta inte heller att arbetsgivaren är skyldig att också ansöka om stöd. Utredningens överväganden redovisas i avsnitt 5.5. Beräkning av preliminärt stöd för korttidsarbete Underlaget för preliminärt stöd för korttidsarbete för en arbetstagare avseende en stödmånad ska beräknas på följande sätt. Arbetstagarens ordinarie lön ska multipliceras med den avtalade arbetstidsminskningen enligt 12 § för avtalsperioden. Detta resultat ska minskas i proportion till det antal arbetstagaren har varit frånvarande från arbetet under den del av stödmånaden som arbetstagaren deltagit i korttidsarbete. Preliminärt stöd betalas med ett belopp som motsvarar av underlaget enligt första stycket. Paragrafen och dess rubrik har ändrats. Paragrafens rubrik har ändrats i syfte att skilja mellan beräkning av preliminärt stöd för korttidsarbete och beräkning av preliminärt stöd för kompetensåtgärder. Motsvarande justering har gjorts i första stycket. Ändringarna medför inga förändringar i sak. Beräkning av preliminärt stöd för kompetensåtgärder Underlaget för preliminärt stöd för kompetensåtgärder för en arbetstagare ska beräknas på följande sätt.