sou · H7B340 · 2019-08-30 00:00:00 — När det gäller familjens inkomster ser skillnaden i resultat däremot ut att ha minskat. Not: Figuren visar genomsnittlig skillnad i grundskolebetyg i kärnämnen mellan elever som har olika familjebakgrund. De heldragna linjerna visar skillnader i föräldrarnas absoluta egenskaper, medan de streckade linjerna visar skillnaden i föräldrarnas relativa egenskaper. Föräldrarnas relativa utbildning och inkomstnivå utgörs av föräldrarnas position i fördelningen i hela befolkningen. Betygen har norme - rats per avgångsår. Den första lodräta linjen anger införandet av det mål - och kunskapsrelaterade betygssystemet i , medan den andra linjen visar införandet av nuvarande betygssystem. För att ge en samlad bild av betydelsen av elevernas mätbara familje- bakgrund kan man i stället studera hur väl alla indikatorerna tillsam- mans förklarar elevernas resultat. Man brukar då tala om variablernas förklaringsgrad (R2). Förklaringsgraden utgör ett bredare mått på familjebakgrund än korrelationskoefficienten, då det fångar bety- Resultat och likvärdighet i Bilaga 7 till LU2019 delsen av alla indikatorer tillsammans.16 Det kan också hantera såväl relativa som absoluta mått på familjebakgrund, och är därför mindre känsligt för hur man väljer att mäta olika egenskaper. Figur 6.14 visar hur stor andel av elevernas resultat som kan för- av elevernas mätbara familjebakgrund. Betydelsen av mätbara familjeindikatorer har ökat väsentligt över hela perioden, oavsett mått på skolresultat. Förklaringsgraden har nästan fördubblats för elevernas meritvärde . Som beskrivs i kapitel 3 har elevsammansättningen i skolan förändrats kraftigt under , inte minst vad gäller en ökande andel elever med utländsk bakgrund. Elever som är födda utomlands har oftare svårare att klara sig i skolan – och har föräldrar med lägre socio- ekonomisk status – vilket kan medföra att förklaringsgraden ökar. För att avgöra om ökningen av förklaringsgraden beror på ökad betydelse av familjen eller på förändrad elevsammansättning delar vi upp materialet med avseende på om eleverna är födda i eller utomlands. Figur 6.15 visar att betydelsen av mätbar familjebakgrund har ökat framför allt för elever födda utomlands. Förklaringsgraden har mer än fördubblats . Även för svenskfödda elever sker en viss uppgång i andelen av betygen som kan förklaras av indikatorer på familjebakgrund, men ökningen är betydligt mer blygsam. Huvudorsaken till den ökande betydelsen av föräldrarnas utbildning och inkomst för elevernas resultat är således att elev- sammansättningen har förändrats kraftigt . Indi- katorerna på elevernas familjebakgrund har dock ökat något i för- klaringsgrad också för svenskfödda elever. 16Det finns en nära relation mellan måttet som beskriver betydelsen av enstaka indikatorer (korrelationskoefficienten) och måttet som visar den samlade betydelsen av flera indikatorer (förklaringsgraden). Förklaringsgraden för en enda indikator motsvarar korrelationsko- efficienten i kvadrat. Korrelationerna i figur 6.13 kan därmed räknas om till förklaringsgrad genom att kvadrera dem. Bilaga 7 till LU2019 Resultat och likvärdighet i Not: Figuren visar hur stor andel av variationen i elevernas meritvärde, betyg i kärnämnen samt provresultat i kärnämnen i åk 9 som kan förklaras av elevernas mätbara familjebakgrund. Andel förklarad variation ges av förklaringsgraden (R2) från en regressionsmodell som kontrollerar för dummyvariabler för mammans och pappans högsta utbildningsnivå, mammans och pappans inkomst vid 35–(absolut och relativ) samt indikatorer för saknade uppgifter om mamman eller pappan. Den första lodräta linjen anger införandet av det mål - och kunskapsrelaterade betygssystemet i , medan den andra linjen visar införandet av nuvarande betygssystem. Resultat och likvärdighet i Bilaga 7 till LU2019 Not: Figuren visar hur stor andel av variationen i elevernas betyg i kärnämnen i åk 9 som kan förklaras av elevernas mätbara familjebakgrund, uppdelat på elevernas födelseland. Andel förklarad variation ges av förklaringsgraden (R2) från en regressionsmodell som kontrollerar för dummyvariabler för mammans och pappans högsta utbildningsnivå, mammans och pappans inkomst vid 35 –(absolut och relativ) samt indikatorer för saknade uppgifter om mamman eller pappan. Den första lodräta linjen anger införandet av det mål- och kunskapsrelaterade betygssystemet i , medan den andra linjen visar införandet av nuvarande betygssystem. Utbildning och inkomst fångar bara delar av familjebakgrundens betydelse för elevers skolresultat. Flera aspekter av familjens socio- ekonomiska status, som utbildningstradition, kulturellt kapital, var man valt att bo, och så vidare går inte att mäta. Syskon delar familj och präglas till stor del av samma uppväxtförhållanden och föräldra- påverkan. Likheter i hur det går för syskon i skolan, syskonkorre- lationen, kan alltså sägas fånga upp allt det som familjen betyder för skolresultaten. Figur 6.16 visar hur mycket av grundskoleresultaten som kan förklaras av familjen för olika resultatmått. Omkring hälften av variationen i grundskolebetyg och provresultat kan hän- föras till elevernas familj. Från och med mitten av 00-talet har syskonkorrelationerna ökat stadigt, vilket skulle kunna betyda att Bilaga 7 till LU2019 Resultat och likvärdighet i familjebakgrunden blivit allt viktigare för elevernas resultat. Utveck- lingen är mycket likartad för olika resultatmått.17 Not: Figuren visar syskonkorrelationer betyg och prov i Åk 9. Analysen begränsas till syskon födda högst ifrån varandra och som betygssätts i samma system. Den första lodräta linjen anger införandet av det mål- och kunskapsrelaterade betygssystemet i , medan den andra linjen visar införandet av nuvarande betygssystem. Figur 6.17 visar utvecklingen av syskonkorrelationerna uppdelat på elevernas ursprung. Precis som för mätbar elevbakgrund så ökar den samlade betydelsen av familjen mycket mer för elever födda utom- lands, vilket troligen beror på att sammansättningen av gruppen har förändrats, exempelvis vad gäller ursprungsland och ankomstålder. Vi vet från avsnitt 3.1 att andelen som invandrat sent i skolåldern har ökat. Den mörkröda linjen visar också att skillnaderna mellan svenskfödda och utrikesfödda elever har ökat något . För svenskfödda elever är syskonkorrelationerna relativt stabila 17Vi viktar syskonkorrelationerna så att fördelningen av åldersskillnaderna mellan syskon hålls . Resultat och likvärdighet i Bilaga 7 till LU2019 under hela perioden.18 Det verkar således inte som om familjebak- grunden har ökat i betydelse om man tar hänsyn till att andelen utrikesfödda elever – och deras resultat – har förändrats. Skillnad svensk- och utrikesfödda elever Not: Figuren visar syskonkorrelationer i betyg i kärnämnen i Åk 9, uppdelat på elevernas födelseland. Analysen begränsas till syskon födda högst ifrån varandra. Den första lodräta linjen anger inför- andet av det mål- och kunskapsrelaterade betygssystemet i , medan den andra linjen visar införandet av nuvarande betygssystem. Frågan är varför betydelsen av familjebakgrunden tycks öka något för svenskfödda elever när man studerar förklaringsgraden medan den i stort sett är oförändrad när man studerar syskonkorrelationer. En möjlig förklaring är att syskonkorrelationer utgör ett bredare mått på familjebakgrunden som speglar betydelsen av såväl mätbara som dolda egenskaper. För att illustrera hur de olika analyserna hänger samman delar vi upp syskonkorrelationerna i två delar; en del 18Under perioden –2012 ökar syskonkorrelationen för svenskfödda elever med knappt 1procentenhet, medan den ökar med 2013–2017. Standardfelen för skattningarna ligger på , vilket innebär att de marginella ökning- arna inte är statistiskt signifikanta. Bilaga 7 till LU2019 Resultat och likvärdighet i som visar betydelsen av mätbara faktorer (förklaringsgraden) samt en del som visar betydelsen av dolda faktorer som syskon har gemensamt.19 Vi genomför dekomponeringen för att visa hur syskonkorrelationer relaterar till analyser som baseras på olika indikatorer på familjebakgrund.20 Figur 6.18 redovisar hur stor andel av syskonkorrelationen som beror på mätbara indikatorer på familjebakgrund (förklarings- graden) respektive dolda faktorer.21 De observerade indikatorerna på familjebakgrund förklarar av syskonkorrela- tionerna medan de dolda faktorerna förklarar . Orsaken till att syskon har likartade betyg beror således inte bara på att de har flera mätbara familjefaktorer gemensamt; de delar också en rad faktorer som är svårare att mäta. Figuren visar att betydelsen av mätbara faktorer har ökat något , vilket återupprepar resultatet för svenskfödda elever i figur 6.15. har betydelsen av dolda faktorer minskat något, varför den samlade betydelsen av familjebakgrund inte tycks ha förändrats nämnvärt. Möjligen beror den svagt ökande betydelsen av mätbara faktorer på att exempelvis föräldrarnas utbildning och inkomst av olika skäl har kommit att fånga upp mer av de familjefaktorer som påverkar skolresultaten än tidigare, vilket också medfört att betydelsen av dolda faktorer har minskat marginellt. Sammanfattningsvis spelar familjebakgrunden alltjämt en viktig roll för elevernas skolresultat. har familjebak- grunden fått en något ökad betydelse, vilket beror på en ökad andel elever födda utomlands. För elever födda i finns det tecken på att mätbara familjeindikatorer har ökat något i betydelse. 19Korrelationen i skolresultat, Y, mellan syskon 1 och syskon 2, i familj j, kan skrivas som: ������(�1��,�2��) ������(��1��,��2��) är förklaringsgraden från en regression av skol- √��(�1����)��(�2����) √��(�1����)��(�2����) resultaten mot alla indikatorer på familjebakgrund, X, medan ��1� och ��2� är residualerna från samma regression för syskon 1 respektive syskon 2. Vi genomför dekomponeringen separat så att såväl förklaringsgraden som korrelationen mellan syskonens residualer tillåts variera. 20Notera att dekomponeringen skiljer sig från att lägga in kontroller för familjebakgrund vid beräkningen av syskonkorrelationer (se exempelvis Böhlmark och , 2012; , 2019). 21För att kunna dekomponera syskonkorrelationerna i mätbara och dolda faktorer skattar vi en regression av elevens resultat mot syskonets resultat. Det gör att skattningarna i figuren skiljer sig marginellt från tidigare figurer. Förändringen i syskonkorrelationer är ännu mindre med detta sätt att mäta. –2012 ökar syskonkorrelationen för svenskfödda elever med , medan den ökar med 2013– 2017. Resultat och likvärdighet i Bilaga 7 till LU2019 dock skett som betydelsen av faktorer som är svårare att mäta har minskat något. Sammantaget har därför inte familje- bakgrunden ökat nämnvärt i betydelse för svenskfödda elever . Vår slutsats är därför att skolan inte har blivit sämre på att kompensera för betydelsen av elevers familjebakgrund , men att skolans kompensatoriska uppdrag har blivit mer komplicerat i och med en förändrad elevsammansättning, framför allt . Not: Figuren visar syskonkorrelationer i betyg i kärnämnen i Åk 9 för svenskfödda elever, uppdelat på mätbara och dolda faktorer. De mätbara faktorerna utgörs av förklaringsgraden från en regression av betygen mot olika indikatorer på familjebakgrund. Analysen begränsas till syskon födda högst ifrån varandra. Den första lodräta linjen anger införandet av det mål- och kunskapsrelaterade betygssystemet i , medan den andra linjen visar införandet av nuvarande betygssystem. Vi har också visat att olika mått på familjebakgrund ger en delvis olikartad bild av utvecklingen. Ju mer information om elevernas familjebakgrund som används desto stabilare tycks utvecklingen vara. Det betonar vikten av att använda breda mått på familjebak- grund för att studera utvecklingen . Enskilda indikatorer fångar upp en relativt liten del av de familjefaktorer som spelar roll för elevernas resultat, och kan därför vara känsliga för små föränd- Bilaga 7 till LU2019 Resultat och likvärdighet i ringar av indikatorernas kvalitet. Genom att kombinera många mät- bara faktorer kan man få ett bättre mått på familjens betydelse. Det bredaste måttet på familjen utgörs dock av syskonkorrelationer, som fångar såväl mätbara som dolda faktorer. Det ger ett samlat mått på familjens betydelse som inte är känsligt för förändringar av kvali- teten på de mätbara faktorerna. 6.2.3Skillnader mellan flickor och pojkar I det här avsnittet dokumenteras resultatskillnader mellan pojkar och flickor i . Figur 6.19 ger en bild av könsskillnaderna med olika resultatmått. Flickor presterar betydligt bättre än pojkar i skolan, oavsett val av resultatmått. Könsskillnaden minskade i sam- band med införandet av det målrelaterade betygssystemet. Därefter har skillnaderna legat relativ , även om det sker en del fluktuationer. Könsskillnaderna är i allmänhet större för betyg än för nationella prov, vilket också har dokumenterats i andra studier. Not: Figuren visar genomsnittlig skillnad i betyg och provresultat mellan flickor och pojkar i grund - skolan. Betygen har normerats per avgångsår. De första lodräta linjerna anger införandet av det mål - och kunskapsrelaterade betygssystemet, medan de andra linjerna visar införandet av nu varande betygssystem. Resultat och likvärdighet i Bilaga 7 till LU2019 6.2.4Skillnader mellan svenskfödda och utlandsfödda elever I det här avsnittet kommer vi belysa skillnaderna i studieresultat mellan elever födda i respektive utomlands. Det är då viktigt att påpeka att eventuella förändringar i skillnaderna i skolresultat mellan utrikes födda och svenskfödda elever kan bero på att samman- sättningen av gruppen utlandsfödda har förändrats. –1985 skedde en förskjutning från arbetskraftsinvandring till flykting- och anhöriginvandring. I samband med kriget i ökade också migrationsströmmarna. har antalet personer som fått uppehållstillstånd ökat mycket. De utlandsföddas ursprungsländer har dessutom växlat , med stora skillnader i ländernas ekonomiska utveckling samt utbyggnad och kvalitet på utbildningsväsendet. Även elevernas kön och ålder vid ankomsten har varierat, se kapitel 3. En viktig orsak till att barn födda utomlands i allmänhet klarar sig sämre i skolan än infödda, är att många anländer till efter skolstarten. De har därför inte haft samma möjligheter att gå i svensk skola som andra barn. Figur 6.20 visar betygsskillnaderna i kärn- ämnen i Åk 9 för utrikesfödda elever som kommit till före respektive efter skolstarten i förhållande till svenskfödda elever. Nyanlända elever har betydligt sämre skolresultat än utlandsfödda elever som varit i landet . Betygen för nyanlända elever tycks dessutom sjunka påtagligt under i stort sett hela perioden, vilket kan hänga samman dels med en förändrad fördelning av ursprungsländer, dels med att allt fler invandrar vid högre ålder. De streckade kurvorna visar skolresultaten när vi tagit hänsyn till observerade skillnader i elevernas demografiska egenskaper, såsom kön, ålder vid ankomsten och ursprungsland. Då avtar den sjun- kande betygsutvecklingen för nyanlända något, men inte helt. Det är troligt att den kvarvarande nedgången beror på förändringar i elevsammansättningen som vi inte har kun- nat beakta, men det är också tänkbart att skolorna har blivit sämre på att hantera denna elevgrupp. Resultaten för elever som anlänt före skolstart tycks däremot ha förbättrats svagt under i stort sett hela perioden. Bilaga 7 till LU2019 Resultat och likvärdighet i 0,0 -0,2 -0,4 -0,6 -0,8 -1,0 -1,2 Mer än 7 år Not: Figuren visar genomsnittlig skillnad i grundskolebetyg i kärnämnen mellan elever födda utom - lands och svenskfödda, uppdelat på ålder vid ankomsten. De heldragna kurvorna visar verkliga be- tygsskillnader, medan de streckade kurvorna visar betygsskillnader när hänsyn tagits till elevernas demografiska sammansättning. Skillnader i elevernas demografiska förutsättningar beaktas genom att för varje invandringsgrupp skatta en gemensam betygsregression där vi kontrollerar för elevernas kön, dummyvariabler för födelsemånad, dummyvariabler för födelseland samt dummy - variabler för avgångsår. Den första lodräta linjen anger införandet av det mål- och kunskapsrelaterade betygssystemet i , medan den andra linjen visar införandet av nuvarande betygssystem. 6.3Skillnader i resultat genom I detta avsnitt undersöks hur skillnader i skolresultat med avseende på kön, föräldrars utbildning och elevernas migrationsbakgrund ut- vecklas genom årskurser. Vi undersöker också skill- naderna i resultat, beroende på elevens sammanvägda förutsättningar samt hur skillnader mellan storstäder och landsbygd utvecklas.22 I stället för att, som tidigare i detta kapitel, jämföra hur resultat- skillnader utvecklas mellan olika födelsekohorter, jämför vi i stället hur resultatskillnaderna utvecklas samma grupp av elever alltefter- 22Vi har också studerat utvecklingen när eleverna i stället delats upp med avseende på föräldrarnas inkomster (hög och låg). Resultatskillnaderna ökar genom skolgången, främst under mellanstadiet, men de inkomstrelaterade skillnaderna är mindre än de utbildnings- relaterade skillnaderna. Resultat och likvärdighet i Bilaga 7 till LU2019 som de går igenom . Detta är intressant eftersom det ligger i skolans kompensatoriska uppdrag att utjämna skillnader i elevers förutsättningar som beror på familjebakgrund och upp- växtmiljö. Socioekonomiska skillnader i barns kognitiva och icke- kognitiva utveckling finns redan tidigt i barndomen. (Cunha och Heckman, 2007 och Almond, och , 2018). En viktig fråga är i viken utsträckning som skolan kan och förmår utjämna dessa skillnader eller åtminstone motverka att skillnaderna blir ännu större. Vi undersöker alltså om elevgrupper som ligger efter i års- kurs 3 kommer ifatt genom skolgången, eller om skillnaderna växer när de blir äldre.23 Vi är begränsade till att undersöka de färdigheter som fångas av de nationella proven. I analysen följer vi samma grupp elever genom och analysen begränsas därmed till de två årskullar för vilka det finns tillgång till nationella provresultat i årskurs 3, 6 och 9, dvs de elever som gick ut årskurs 9 . För att den studerade populationen ska vara jämförbar mellan årskurserna, exkluderar vi elever som invandrat efter årskurs 3. Vi exkluderar också de elever som av olika skäl inte har deltagit i proven vid något tillfälle.24 För att kunna jämföra resultatskillnader mellan årskurs 3, 6 och 9 har elevernas provresultat standardiserats per års- kurs och kohort för den analyserade populationen. Eftersom de nationella proven i årskurs 3 är utformade så att en stor del av eleverna får full poäng är de inte helt jämförbara med resultaten på proven i årskurs 6 och 9, som är utformade för att mäta kunskaper över hela fördelningen. En jämförelse av hur olika elev- gruppers genomsnittsresultat ökar eller minskar mellan årskurser riskerar därför bli missvisande. För att hantera detta har vi även undersökt utvecklingen av skillnader i andelen elever i respektive grupp som tillhör den svagaste femtedelen av resultatfördelningen. Det senare måttet bör vara mindre känsligt för provens olika utformning. Eftersom det visar sig att denna analys inte visar något 23von Hippel och Hamrock (2019) undersöker hur skillnader i testresultat mellan olika grupper i (fattiga jämfört med icke-fattiga, vita jämfört med svarta och vita jämfört med spansktalande) utvecklar sig mellan första och åttonde klass och drar slutsatsen att jämfört med gapens storlek när barnen börjar skolan växer gapen endast med i genomsnitt under skolgången. 24Om vi jämför den studerade populationen, dvs de som gick i åk3 2010–11, åk6 2013–14 och åk9 2016–17 och som invandrat och som deltagit i de nationella proven i alla tre årskurser, med alla elever som bott i åtminstone sedan de är som gått 2010–11, åk 6 2013–14 eller åk9 –17, är urvalet positivt selekterat. Genom att kräva att eleven ska ha nationella prov-resultat för alla åren utesluts av eleverna. Bilaga 7 till LU2019 Resultat och likvärdighet i annat mönster än analysen av medelvärden redovisas inte resultaten här, annat än för pojkar och flickor. I figur 6.21 och figur 6.22 redovisas flickors och pojkars resultat på de nationella proven i årskurs 3,6, och 9. Flickorna har något bättre resultat än pojkar genom hela och skillnaden växer något med åldern. I årskurs 3 skiljer sig resultaten med cirka 0,2 standard- avvikelser, sedan växer gapet till cirka 0,35 sd i årskurs 6 och 9. Om vi i stället jämför andelen flickor och pojkar som tillhör den svagaste femtedelen – vilket fler pojkar gör – ser vi att resultatgapet växer genom skolgången också i detta avseende. I den fortsatta analysen visar vi endast genomsnittsresultat eftersom mönstret är det samma när vi studerar andelen som tillhör den nedersta femtedelen. Resultat och likvärdighet i Bilaga 7 till LU2019 .1 .2 .3 .4 -.4 -.3 -.2 -.1 10 15 20 25 30 Bilaga 7 till LU2019 Resultat och likvärdighet i Vi jämför nu hur skillnaderna i skolresultat mellan barn med olika utbildningsbakgrund utvecklas genom skolgången. Vi jämför elever vars föräldrar har högst grundskoleutbildning, gymnasieutbildning eller eftergymnasial utbildning. Eftersom vi mäter elevernas för- äldrabakgrund – och sedan följer samma elever genom skolan – finns ingen risk att analysen påverkas av att sam- mansättningen av föräldrar med olika lång utbildning kan ha för- ändrats över tiden. I figur 6.23 visas resultat på nationella prov i åk 3, 6 och 9 för elever vars föräldrar har olika utbildning. Skillnaderna mellan elever med föräldrar med eftergymnasial utbildning och elever med grund- skoleutbildade föräldrar är större än skillnaderna mellan flickor och pojkar. Skillnaderna växer också genom skolgången. I årskurs 3 skiljer det cirka 0,8 av en standardavvikelse i resultat. Skillnaden ökar snabbare i mellanstadiet än i högstadiet framför allt för att barnen till föräldrar med eftergymnasial utbildning drar ifrån dem med gymnasieutbildade föräldrar. I årskurs 9 har gapet till grund- skoleutbildades barn utökats till dryga 0,9 sd. Gapet mellan barn till föräldrar med eftergymnasial utbildning och dem med gymnasie- utbildade föräldrar växer från knappt 0,4 sd till drygt 0,6 sd medan gapet mellan barn till grundskoleutbildade och gymnasieutbildade föräldrar krymper från att dryga 0,4 sd till cirka 0,3 sd En möjlig förklaring till detta krympande gap är att andelen elever som invandrat är hög i gruppen med grundskoleutbildade föräldrar. Invandrade barn tenderar att förbättra sina relativa resultat genom skolgången, vilket vi visar nedan i figur 6.25. I figur 6.24 jämför vi hur det ser ut bland flickor och pojkar med föräldrar med olika utbildning. De utbildningsrelaterade resultat- skillnaderna är initialt något större bland pojkarna än bland flick- orna, men de växer aningen mindre bland pojkarna, i alla fall om vi ser till genomsnittsresultat. I årskurs 9 är gapet mellan hög- och lågutbildade ungefär lika stort bland flickor och pojkar. Resultat och likvärdighet i Bilaga 7 till LU2019 .2 .4 .6 .8 -.6 -.4 -.2 .2 .4 .6 .8 -.6 -.4 -.2 Bilaga 7 till LU2019 Resultat och likvärdighet i Vi studerar också hur nationella provresultaten utvecklas genom skolgången, beroende på elevernas migrationsbakgrund. Eleverna har delats in i fyra olika grupper: elever födda i som har minst en svenskfödd förälder, elever som är födda i , men som har två utlandsfödda föräldrar, elever som har invandrat före skolstart samt elever som har invandrat . Till skillnad från de köns- och utbildningsrelaterade resultatskill- naderna uppvisar nationella provresultaten för elever med olika migrationsbakgrund, som redovisas i figur 6.25, ett mönster av stark konvergens. Framför allt de elever som själva invandrat förbättrar sin relativa position avsevärt. Gapet mellan dem som invandrat under lågstadiet, och elever med svensk bakgrund, är dryga 0,6 sd i årskurs tre men har mer än halverats i årskurs 9.