sou · H7B365 · 2019-12-16 00:00:00 — För att detta inte ska leda till högre regional arbetslöshet och större inkomstskillnader krävs att arbetskraften har incitament och möjlighet till omställning, t.ex. via utbildning eller genom flytt till en annan ort (se kapitel 6 för en längre diskussion). Alla jobb som är möjliga att automatisera kommer inte att auto- matiseras. Automatiseringen kommer i första hand ske i yrken där det är mest lönsamt att ersätta människa med maskin. Även om tekniken för att automatisera finns, tar den tid att implementera i storskaliga och effektiva lösningar på arbetsplatserna. Dessutom kommer ny teknik sannolikt öka efterfrågan på vissa typer av jobb. har den tekniska utvecklingen som helhet kraftigt ökat efterfrågan på yrken som kräver högutbildad arbetskraft (se t.ex. Goldin och 2008). Det historiska mönstret att teknologisk utveckling minskar efterfrågan på vissa jobb, men ökar den på andra, talar i sig för att den fortsatta utvecklingen av dator- teknologi kan komma att ge liknande mönster även de kommande två decennierna. Som påpekats ovan kan effekterna på relativpriserna av ny teknologi också påverka hushållens efterfrågan på varor och tjänster och därmed behovet av arbetskraft på ett sådant sätt att den totala arbetskraftsefterfrågan inte behöver minska. Detta stöds även av empiriska studier som indikerar att digitali- sering, så här långt, inte har haft några negativa effekter på den totala sysselsättningen. Snarare framstår effekten som positiv. m.fl. (2016) finner resultat som indikerar att efterfrågan på arbets- kraft i 27 europeiska länder som helhet har påverkats positivt av datorisering och automatisering –2010. Enligt författarna beror detta inte på begränsade möjligheter att ersätta mänsklig arbetskraft med maskiner, utan på att de associerade prisfallen medfört en ökad konsumentefterfrågan som bidragit till en ökad total efterfrågan på arbetskraft. Autor och (2018) kommer till liknande slutsatser. I kapitel 2 konstaterades att inkomstskillnaderna i har ökat , vilket har gjort att har närmat sig många andra europeiska länder vad gäller inkomstskillnadernas storlek. Av denna anledning kan det vara av intresse att undersöka vilken utveck- ling av inkomstskillnaderna vi kan förvänta oss framåt givet den makroekonomiska utvecklingen. I detta kapitel redovisas scenarier för hur inkomstfördelningen kan utvecklas till 2035.49 Utgångspunkten för analysen är ett bas- scenario kring hur makroekonomin antas utvecklas (se fördjupningsruta 4.1). Detta basscenario utarbetas i bilaga 1 om den makroekonomiska utvecklingen. Utifrån kunskapen om de mekan- ismer som drivit inkomstutvecklingen under kompletteras basscenariot också med ett antal olika alternativa sce- narier. Ett sådant scenario handlar om kapitalvinsternas utveckling, ett annat om transfereringarnas indexering och ett tredje om syssel- sättningen i vissa grupper av utrikes födda. För att beräkna individers inkomster används mikrosimule- ringsmodellen SESIM. I SESIM förändras befolkningens egenskaper . Individer föds, åldras och dör. Däremellan kan de flytta hemifrån, utbilda sig, arbeta och gifta sig etc. Det möjliggör analyser av inkomstfördelningens utveckling i ett långsiktigt perspektiv. Där- emot kan beteendemässiga förändringar till följd av ändrade regler i skatte- eller bidragssystemen inte beaktas i SESIM.50 En av de viktigaste förklaringarna till de senaste decenniernas ökade inkomstskillnader är växande kapitalinkomster. Då kapitalin- komsterna är koncentrerade till toppen av inkomstfördelningen 49Innehållet i detta kapitel bygger på bilaga 2 om inkomstfördelningen . 50Detta är framför allt en begränsning i alternativscenariot med prisindexerade transfereringar. I det scenariot kommer ersättningsgraderna i transfereringssystemen att succesivt falla. Detta skulle kunna påverka individers sysselsättningsbeslut då det medför att det ekonomiska utby- tet av arbete ökar, vilket inte beaktas i analysen. ökar inkomstskillnaderna om kapitalinkomsterna växer snabbare än andra inkomster. I basscenariot antas de realiserade kapitalvinsterna (vinster vid försäljning av bostäder och finansiella tillgångar) växa i takt med BNP. I det första alternativscenariot antas i stället en snabbare tillväxttakt av kapitalvinsterna som ligger närmare den his- toriska utvecklingen . I botten av fördelningen dominerar i stället olika typer av trans- fereringsinkomster. Antaganden om transfereringarnas framtida ut- veckling kommer därför också vara avgörande för simuleringsresul- taten. I basscenariot antas att transfereringarna ökar i samma takt som inkomsterna, vilket kan anses innebära att dagens fördelnings- politiska ambitionsnivå bevaras. Historiskt har dock transfererings- inkomsterna halkat efter den allmänna inkomstutvecklingen , vilket bidragit till ökade inkomstskillnader. I det andra alterna- tivscenariot studeras därför effekten för inkomstskillnaderna av ett antagande om att transfereringsinkomsterna i stället växer i takt med inflationen. Det ger en långsammare utveckling av transfererings- inkomsterna än i basscenariot. Migrationen till har historiskt sett varit omfattande det . Nyanländas sysselsättning och inkomster ökar visserligen med tiden men de tenderar att vara lägre än inrikes föddas även i landet. Hur integrationen och sysselsättningen av nyanlända utvecklas kan därför också väntas vara av betydelse för de samlade inkomstskillnaderna framöver. I det tredje och sista alternativscenariot görs därför ett alternativt antagande om utvecklingen av utrikes föddas sysselsättning. I detta alternativ- scenario antas att utrikes födda från länder med lågt- och medelhögt Human Development Index (HDI) (t.ex. , , och ) får en gradvis högre sysselsättningsgrad. antas sysselsättningsgraden för denna grupp vara cirka 10 procent- enheter högre än i basscenariot. Resultaten visar att de samlade inkomstskillnaderna, mätt som Gini-koefficienten i ekonomisk standard, ökar i samtliga scenarier. I basscenariot ökar Gini-koefficienten med knappt 0,02 från 0,322 till 0,341, . Det motsvarar drygt en femtedel av ökningen . De ökade inkomst- skillnaderna i basscenariot drivs av att de samlade kapitalinkomst- erna ökar snabbare än övriga inkomster. De samlade inkomstskillnaderna ökar som mest i scenariot där tillväxten av kapitalvinsterna antas växa i snabbare takt. Inkomst- skillnaderna ökar också snabbare än basscenariot när transferering- arna prisindexeras. I scenariot med högre sysselsättning för vissa grupper av utrikes födda är inkomstskillnaderna däremot lägre än i basscenariot. Skillnaden mot basscenariot är dock relativt liten. I scenariot med snabbast ökande inkomstskillnader, där kapital- vinsterna fortsätter öka snabbt, blir Gini-koefficienten 2035. Det är svårt att avgöra vad detta betyder för utvecklingen av skillnaderna i levnadsförhållanden i ett större perspektiv. Det beror t.ex. på utformningen av andra system, så som tillgången till offentligt finansierad utbildning och sjukvård av god kvalitet (se kapitel 7). Det bör också påpekas att det som studeras är inkomst- skillnader i tvärsnitt ett specifikt år. Det är inte samma personer som befinner sig i toppen eller botten . Stora inkomstskillnader kan uppfattas vara mindre problematiska om det finns betydande rörlighet i inkomst för individer över livscykeln. Av dessa anled- ningar utgör analyserna av inkomstfördelningens framtida utveck- ling som görs i detta kapitel bara en del av bilden av de framtida skillnaderna i levnadsförhållanden mellan olika individer. I detta avsnitt redovisas några av de nyckelantaganden som ligger till grund för huvudscenariot (basscenariot) för inkomstfördelningens utveckling till 2035. Fördjupningsruta 4.1: Makroekonomiska förutsättningar En utgångspunkt för den makroekonomiska utvecklingen är att BNP-utvecklingen på bestäms av ekonomins utbuds- sida, dvs. av tillväxten i produktivitet och antalet arbetade timmar. Inga nya störningar antas påverka ekonomin efter att resursutnyttjandet har balanserats 2021. Scenariot baseras på () senast publicerade befolknings- prognos (SCB 2019a). Vidare antas att de förändringar av pensionssystemet som pensionsgrupp föreslagit genomförs (Pensionsgruppen 2017). Det innebär att utträdet från arbetsmarknaden och det första uttaget av ålderspension senareläggs jämfört med vad som annars hade varit fallet. BNP väntas öka med I basscenariot antas BNP öka med i genomsnitt mellan 2019–2035. Det är nära genomsnittet för BNP-till- växten på . Antalet arbetade timmar, som har vuxit relativt snabbt , antas bidra i allt mindre utsträckning till BNP-utvecklingen framöver. Det beror främst på att tillväxten i personer i arbetsför ålder väntas minska väsentligt. Inbromsningen i antalet arbetade timmar sker trots att den genomsnittliga pensionsåldern gradvis antas öka. väntas produktiviteten, som utvecklats svagt i kölvattnet av finanskrisen, öka i linje med historiska tillväxt- takter. I tabell 4.1 redovisas ett antal nyckeltal från basscenariot. Anm.: Geometriskt genomsnitt från första till sista år som anges i tabellen. Produktivitet avser kalenderkorrigerade data. 1Enligt nationalräkenskaperna (NR). 2Förädlingsvärde till baspris per arbetad timme. 3BNP per person i den totala befolkningen. Källor: och egna beräkningar. Långsammare tillväxt i BNP per invånare BNP per invånare har ökat med i genomsnitt 1982. Även har BNP per invånare ökat i denna takt, vilket kan tyckas lågt givet att svensk ekonomi befunnit sig i en återhämtningsfas i spåren av finanskrisen. Det är framför allt en jämförelsevis svag produktivitetsutveckling under dessa år som förklarar utvecklingen. Men även förändringar i den demografiska sammansättningen, som inneburit att en lägre andel av befolkningen är i arbetsför ålder (15–), har bidragit (se figur 4.1). Till 2035 antas BNP per invånare öka med i genomsnitt 1,4 pro- cent . Det är något lägre än genomsnittet . Den svagare utvecklingen beror i stor utsträckning på den demografiska sammansättningen (dvs. fler äldre och utrikes födda) och dess väntade påverkan på både andelen personer i arbetsför ålder och i sysselsättning. 82 84 86 88 90 92 94 96 98 00 02 04 06 Anm.: Produktivitet beräknas som BNP per sysselsatt 15–. BNP per invånare avser förändring i procent, medan resterande variabler avser förändring i procentenheter. Källor: och egna beräkningar. Simuleringarna av arbetsinkomster, sysselsättning m.m. görs på års- basis. Den demografiska utvecklingen påverkar både sysselsättning och arbetsinkomster och därmed spridningen av arbetsinkomster. Alla sysselsatta individer antas dock ha samma årliga löneökningar. Mycket talar för att kapitalinkomsterna framöver inte kommer ha samma dramatiska ökningstakt som observerats . Utvecklingen över har varit mycket stark i ett historiskt perspektiv och har drivits av flera faktorer, bl.a. pris- utvecklingen på bostads- och aktiemarknaden och förändrade skatteregler. Kapitalinkomster kan delas in i två olika delar som kan förväntas utvecklas olika. Första delen består av räntor och utdelningar från De antas följa de antaganden om hushållens räntor och utdelningsinkomster som görs i bilaga 1 om den makroekonomiska utvecklingen. Till grund för framskrivningen ligger antaganden om ränte- och aktiemarknadens långsiktiga utveckling samt utveck- lingen av hushållens sparande. I basscenariot antas det allmänna ränteläget stiga relativt snabbt från dagens, historiskt sett, låga nivåer . Därefter fortsätter räntorna att öka men i långsam- mare takt. antas den nominella räntan på stats- obligationer vara . Den årliga direktavkastningen på aktier växer i långsammare takt än räntan, från 2019 till 2035. Det innebär sammantaget att räntor och utdel- ningar antas växa förhållandevis kraftigt för att sedan ha en betydligt lugnare utvecklingstakt. Den andra delen av kapitalinkomsterna består av realiserade kapitalvinster från försäljningar av fastigheter och finansiella till- gångar. De realiserade kapitalvinsterna har, som tidigare beskrivits i kapitel 2, vuxit mycket kraftig –2017 men har också varierat mycket kraftigt . Utvecklingen har drivits av flera faktorer. De fallande räntorna har understött en kraftig utveck- ling på aktie- och bostadsmarknaden. I antagandebilden för den makroekonomiska utvecklingen antas att räntorna framöver ökar och återgår till historiskt genomsnittliga nivåer. Det bör ge en återhållande effekt på både bostads- och finansmarknadens utveckling. Vinster från bostadsförsäljningar har stått för av de realiserade kapitalvinsterna. Dessa vinster har i många fall ackumulerats . I framtida scenarier med fall i prisut- vecklingen innebär detta att det fortfarande skulle finnas stora värde- ökningar på bostadsmarknaden som ännu inte realiserats. Det inne- bär att det även framöver finns hushåll som kommer göra stora kapitalvinster vid försäljning av sina bostäder. Med denna bakgrund antas tillväxten i de realiserade kapital- vinsterna framöver mattas av och på lång sikt följa utvecklingen av ekonomin i stort. Därför antas de realiserade kapitalvinsterna i bas- scenariot att öka i takt med BNP. Det innebär att kapitalvinsterna antas växa långsammare än övriga kapitalinkomster men att de sam- lade kapitalinkomsterna antas växa snabbare än löneinkomsterna. Skillnaden i tillväxttakt kommer dock vara betydligt mindre än vad vi sett under . I dagens skatte- och bidragssystem är många belopp och gränser knutna till prisbasbeloppet och förändras därmed i takt med den allmänna prisutvecklingen. Det gäller t.ex. taken i sjuk- och föräldra- försäkringarna. I andra välfärdssystem, som t.ex. barnbidrag, arbets- löshetsförsäkring och bostadsbidrag, finns ingen automatisk upp- räkning av ersättningsnivåerna utan förändringar sker enbart genom diskretionära politiska beslut. Oförändrade regler innebär därför en urholkning av ersättningsnivåerna i de offentliga välfärdssystemen och att en allt mindre del av statsbudgetens utgifter läggs på välfärd.51 I basscenariot antas ambitionsnivån i det offentliga åtagandet ligga fast. Inkomsterna från transfereringssystemen antas därför växa i takt med inkomstutvecklingen (se Bilaga 1 om den makroeko- nomiska utvecklingen). Det innebär att inkomsterna för dem som får hela eller delar av sin försörjning från olika transfereringssystem, antas växa i samma takt som för dem som arbetar. Således måste t.ex. barnbidrag, bostadsbidrag, sjukpenning och arbetslöshetsersättning höjas i takt med inkomstutvecklingen, vilket i dagligt språkbruk skulle betecknas som reformer, men som vid långsiktsberäkningar likställs med att ambitionsnivån i välfärdssystemen förblir oföränd- rad. Antagandet innebär att grupper som till stor del lever på trans- fereringar får en bättre inkomstutveckling än vad som varit fallet historiskt. Antagandet neutraliserar därmed en bidragande orsak till de senaste decenniernas ökande inkomstskillnader (se kapitel 2). Konsekvenserna av detta antagande analyseras i det alternativa sce- nario där transfereringarna prisindexeras (se nedan). 4.1.4Sysselsättning bland utrikes födda har invandringen till från olika delar av världen varit hög. har närmare 1,2 milj- oner personer immigrerat till Drygt hälften () har immigrerat från länder utanför , omkring en tredjedel kommer från och resten, , är svenskar som återinvandrat (SCB 2018a). 51Detta gäller dock inte för pensionssystemet, där explicita regler finns som anpassar ålders- pensionens storlek efter ekonomins reala utveckling. 52Under har omkring 500 000 personer emigrerat. Med en växande invandring blir dessa gruppers etablering på arbetsmarknaden en allt viktigare faktor för hur sysselsättning och arbetslöshet utvecklas i . Hur snabbt invandrargrupper etab- leras på arbetsmarknaden och klarar sin försörjning på egen hand påverkar i förlängningen också de offentliga finanserna och inkomst- fördelningens utveckling. är nästan en fjärdedel av den yrkesverksamma befolkningen född i ett annat land än . Enligt SCB:s befolkningsprognos antas denna andel öka till en tredjedel 2035. Enligt prognosen för- väntas det ökade antalet utrikes födda framför allt komma från länder utanför med medel eller låg HDI.53 Det är länder som t.ex. , , , och . antas antalet utrikes födda från dessa länder nästan fördubblas. Även om antalet nyanlända kommer att ligga på en, historiskt sett, relativt hög nivå framöver så är denna nivå betydligt lägre än antalet nyanlända som kom som ledde fram till migrat- ionstoppen 2015. Detta får som konsekvens att den genomsnittliga tiden en utrikes född levt i , den s.k. vistelsetiden, kommer att öka kraftigt. i ökar möjligheterna till arbete både genom förbättrade språkkunskaper och stärkt kunskapsnivå till följd av utbildning och en succesivt ökad arbetslivserfarenhet. Den genomsnittliga vistelsetiden för gruppen från länder med medel eller låg HDI har legat runt . förväntas den genomsnittliga vistelsetiden i gruppen öka med . I mikrosimuleringsmodellen SESIM beror sannolikheten att vara sysselsatt för utrikes födda bland annat på ursprungsland och vistelsetid i Sverige.54 Detta medför att utrikes födda i basscenariot får en relativt kraftigt förbättrad sysselsättningsutveckling under det närmaste decenniet. förväntas sysselsättningsgraden bland födda i länder med låg eller medelhög HDI utanför öka med . 53Human Development Index (HDI). 54Ruist (2018) visar att givet ursprungsland har sambanden mellan vistelsetid och syssel- sättning varit stabila . 4.2Inkomstfördelningen i basscenariot 2035 Givet SCB:s befolkningsprognos, det makroekonomiska basscena- riot och de antaganden som redovisats ovan presenteras i detta av- snitt huvudresultaten vad gäller inkomstfördelningen . 4.2.1De sammantagna inkomstskillnaderna ökar till 2035 I basscenariot ökar hushållens ekonomiska standard med till 2035. Den kraftiga ökningen av inkomstspridningen som skett beräknas avta under basscena- riots antaganden. Inkomstskillnaderna ökar dock i basscenariot och 2035 uppgår Gini-koefficienten till 0,341 (se figur 4.2a). ökade Gini-koefficienten med 0,095 enheter, från 0,227 till 0,322. I basscenariot ökar Gini-koefficienten med knappt 0,02 enheter . Det motsvarar ungefär en femtedel av ökningen . Trots att det i basscenariot antas att kapitalinkomsterna ökar betydligt långsammare än vad vi sett historiskt, är det kapital- inkomsternas utveckling som förklarar den största delen av den ökade inkomstspridningen till 2035. Detta är ett resultat av att kapitalinkomsterna är starkt koncentrerade till toppen av inkomst- fördelningen och ändå antas växa snabbare än löneinkomsterna. Relationen mellan kapitalinkomsternas utveckling och utvecklingen av löneinkomsterna är således i ett längre perspektiv avgörande för hur inkomstspridningen utvecklas. Andelen med låg ekonomisk standard, dvs. andelen personer med en ekonomisk standard av medianen, har ökat . Under de senaste 5–10 åren har andelen stabiliserats kring 14–av befolkningen. I basscenariot be- räknas andelen med låg ekonomisk standard fortsätta öka, om än långsamt. Till 2035 beräknas andelen öka med ungefär en procent- enhet, till (se figur 4.2b). Den begränsade ökningen av andelen med låg ekonomisk standard hänger samman med anta- gandet om att transfereringarna växer med löneinkomsterna. Som nämnts ovan innebär detta antagande att grupper som till stor del lever på transfereringar får en bättre inkomstutveckling än vad som setts historiskt. Konsekvensen av detta antagande analyseras i scenariot med prisindexerade transfereringar nedan. Anm.: Utfall 1995 och 2017, framskrivning 2035. Nivån på resultaten från framskrivningen har anpassats till utfall . Källor: 1995 och 2017: (HEK och ) och egna beräkningar. 2035: Egna beräkningar (SESIM). En dekomponering av andelen med låg ekonomisk standard indi- kerar att den begränsade ökning som sker i basscenariot drivs av den äldre delen av befolkningen. Det ökade bidraget från de äldre beror dock inte på att andelen med låg ekonomisk standard ökar bland de äldre utan på att de äldre ökar som andel av befolkningen. Då äldre har en högre förekomst av låg ekonomisk standard än befolkningen i stort leder en växande andel äldre till att andelen med låg eko- nomisk standard i befolkningen ökar. 4.2.2Skillnaderna mellan kvinnors och mäns inkomster minskar något Kvinnor har i genomsnitt lägre individuella disponibla inkomster än män. Det beror både på lägre arbetsinkomster och lägre kapital- inkomster. En viktig orsak till att arbetsinkomsterna är lägre är kvinnors lägre sysselsättningsgrad och att de arbetar mer deltid än män. Kvinnor och män arbetar också till stor del i olika sektorer och olika yrken, där lönerna ofta är lägre i kvinnodominerade sektorer och yrken än i mansdominerade. Den framtida inkomstutvecklingen modelleras utifrån historiska statistiska samband. De ojämlikheter som finns mellan kvin- nors och mäns inkomster, utbildning, sysselsättningsgrader, sek- torstillhörighet mm. konserveras därför till stor del på dagens nivåer om inga explicita antaganden om en alternativ utveckling görs i modellen. Några sådana tydliga antaganden kring förändringar av kvinnors och mäns situation på arbetsmarknaden har inte gjorts i de scenarier som studerats här. I basscenariot förändras inte skillnaderna mellan kvinnors och mäns individuella disponibla inkomst i någon större utsträckning till 2035 (se figur 4.3). är skillnaden för att sedan minska något . Uppgången drivs av ett antagande om att kvinnors utbildningsnivå fortsätter öka till 2035 medan ökningen av mäns utbildningsnivå stannar av tidigare. Den drivs också av äldre kvinnors gradvis förbättrade pensioner, en konsekvens av att kvinnor och män i större utsträckning blivit jämställda på arbets- marknaden. Totalt sett är ökningen modest – kvinnors andel av mäns inkomster ökar . Anm.: Utfall 1995 och 2017, framskrivning 2035. Nivån på resultaten från framskrivningen har anpassats till utfall . Beräkningarna avser åldersgruppen . Källor: 1995 och 2017: (HEK och ) samt egna beräkningar. 2035: Egna beräkningar (SESIM). 4.3Alternativscenario 1: Fortsatt snabb tillväxt av kapitalvinster I basscenariot antas att hushållens kapitalvinster kommer att växa i takt med BNP på lång sikt. Detta antagande medför en betydligt lägre tillväxttakt än som varit fallet . I detta avsnitt analyseras konsekvenserna av ett alternativt antagande för kapitalvinsterna där de antas utvecklas i en takt som ligger närmare den historiska utvecklingen. Utvecklingen av hushållens realiserade kapitalvinster har drivits av prisuppgångar på bostads- och finansmarknaderna. Eftersom kapitalvinsternas utveckling i hög grad påverkar inkomstfördelningen är det viktigt i ett sådant här sammanhang att visa på effekter av olika utvecklingsbanor. I detta avsnitt ligger den historiska utvecklingen till grund för antagandet om kapitalvinsternas långsiktiga tillväxt. Vi gör detta genom att först beräkna den genomsnittliga årliga tillväxten i hushållens kapital- vinster och löneinkomster de senaste 20 åren.55 De genomsnittliga kapitalvinsterna har vuxit år- ligen i reala termer. Motsvarande tillväxttakt för löneinkomster är . Det ger en skillnad i årlig tillväxttakt på 3,1 procent- enheter . I detta alternativa scenario antas att denna skillnad också kommer att gälla för scenarioperioden, dvs. kapital- vinsterna antas växa i takt med löneinkom- sterna plus . Utvecklingen av löneinkomsterna antas vara desamma som i basscenariot. Det medför att kapitalvins- ternas tillväxttakt i detta alternativscenario i genomsnitt är 2,6 pro- centenheter högre än i basscenariot . Den högre till- växten av kapitalvinsterna antas inte påverka den övriga ekonomin och makroekonomin i övrigt antas utvecklas på samma sätt som i basscenariot. 4.3.1Inkomstskillnaderna ökar mer när kapitalvinsterna växer snabbare Den skeva fördelningen av kapitalvinsterna gör att en hög tillväxt av dessa inkomster gynnar personer i toppen av fördelningen.