sou · H7B37 · 2019-02-07 00:00:00 — De hade även flera piloter per helikop- ter, vilket gjorde att de kunde använda en helikopter under fler av dygnets timmar. De kunde i vissa fall börja och flyga till vilket få av de andra flygande enheterna kunde göra. Svenska flygbranschen anser därför att satsningar ska göras för att stödja och bygga upp de privata helikopterbolagen som finns ut- spridda över hela och som har personal med stor lokalkänne- dom och stor vilja och flexibilitet att bidra till samhällets behov. Svenska Flygbranschen föreslår även en översyn av kommuner- nas självrisk för skogsbränder eftersom det inte rimligen kan få vara så att självrisken blir en hämmande faktor som kan medföra att små Insatser – Svenska Flygbranschen, intresse-/frivilligorganisationer och enskilda bränder får utvecklas till större. Mot risken för att dra på sig stora egna kostnader under självrisktaket tvekar kommunerna att kalla in privat helikopterunderstöd i ett tidigt skede. I stället vänder de sig till MSB för att få (statlig eller utländsk) hjälp som för kommunerna då blir gratis. Kommunernas beteende är förståeligt i det korta per- spektivet då de har en mycket begränsad budget. Men konsekven- serna av deras beteende blir desto allvarligare i det långa perspektivet eftersom de resurser som har bäst möjlighet att snabbt bekämpa bränderna kallas in alldeles för sent eller inte alls. Resultatet blir stora bränder som – beroende på väder, torka m.m. – lätt blir okontroller- bara och att samhällets slutnota för brandbekämpningen skenar iväg mycket snabbt. Konsekvenserna av Salabranden belystes i ett flertal utred- ningar med förslag till förändringar i arbetssätt och regelverk. Men ingen av dessa utredningar tog fasta på de synpunkter Svenska Flyg- branschen då lämnade. Resultatet blev att inga förslag framkom på hur man skulle hantera nationella flygresurser och främst alla de civila helikoptrarna med kapacitet för släckning av skogsbränder på ett effektivt sätt. Svenska Flygbranschen ser nu denna utredning som ett nytt tillfälle att föreslå nödvändiga åtgärder som garanterar en effektiv brandbekämpning från luften av företrädelsevis svenska pri- vata helikoptrar. Svenska Flygbranschen föreslår att regleringen i huvudsak ändras så att MSB får överta berörda kommuners räddningstjänstverksamhet vid särskilt omfattande räddningsinsatser eller om det annars finns synnerliga skäl. Till exempel då utfärdar varning om att hög brandrisk föreligger. Svenska Flygbranschen anser att regleringen i grunden är ända- målsenlig men ser också behov av förtydliganden. MSB:s uppdrag att tillhandahålla nationella stödresurser och samordna dessa resurser bör förtydligas så att det gäller samtliga nationella flygresurser. MSB:s upp- drag bör således även omfatta civilt helikopterflyg för skogsbrands- bekämpning genom vattenbombning, samt för materiel och person- transporter. Insatser – Svenska Flygbranschen, intresse-/frivilligorganisationer och enskilda Man bör även förstärka, utveckla och förtydliga statens tillsyn av och stöd till de kommunala räddningstjänsterna. MSB:s roll i detta sammanhang bör tydliggöras. Svenska Röda Korset (SRK) bedrev en nationell krishanteringsinsats kopplat till sommarens skogsbränder, som övergripande kan delas in i tre delområden: •SRK agerade utifrån sin lokala krisberedskapsorganisation, genom de frivilliga som är organiserade i lokalföreningar (rödakorskretsar). •Vidare samordnade SRK på nationell nivå de spontanfrivilliga som önskade bidra till räddningsarbetet, samt erbjöd lokal samordning av frivilligorganisationer på platser där detta ej redan fanns etable- rat. Detta gjordes på uppdrag av MSB. •Slutligen stöttade SRK genom att kanalisera varor och tjänster från sina företagspartners till räddningsinsatserna. SRK möjliggjorde genom detta arbete att varor och tjänster (transport, vatten, sängar, madrasser, matvaror etc.) till ett värde av gjordes tillgängliga för räddningsinsatserna. På nationell nivå samordnade SRK dels de lokala insatser som de många lokalföreningarna stod för, dels uppdraget inom spontanfrivil- lighet, samt stödet från företagspartners. Detta arbete hanterades av SRK:s krisledningsstab, som var aktiv mellan –. Staben bemannades av 13–15 personer. Som anges ovan agerade SRK lokalt på många platser runtom i landet. Dessa lokala insatser bedrevs utifrån lokala förhållanden och behov, och såg därmed relativt olika ut, såväl i omfattning som i uppdrag. Här beskrivs några av de främsta lokala insatserna: Insatser – Svenska Flygbranschen, intresse-/frivilligorganisationer och enskilda •Lassekrog: totalt 267 personer på rullande schema dygnet runt, organiserade och tog hand om utdelning av mat och dryck, •Fönebasen: totalt 70 personer på rullande schema dygnet runt, organiserade och tog hand om utdelning av mat och dryck, orga- niserade logistiken på basen, •Färila skolkök: 50 personer på rullande schema vid matpackning 2 gånger/dygn, •Loos: 40 personer på rullande schema som frivilliga brandvakter företrädelsevis kvällar och nätter, •Kårböle: 10 personer som hjälpte till med bränsletransporter och nattliga ambulerande turer i brandområdena (3 personer på rullande schema), •SRK skickade ut även ut personer från sina nationella frivillig- pooler, som stöttade på flera platser i Ljusdalsområdet: Denna insats omfattade cirka 15 krisstödjare och cirka 20 första hjälpen- frivilliga. SRK:s frivilliga stödde den internationella insatsen på Midlanda flyg- plats med chaufförer, mat och annat stöd utifrån efterfrågan från MSB och personalen från de EU-länder som verkade med Midlanda som bas. öppnade upp sin mötesplats (lokal för aktivite- ter, möten etc.) och erbjöd där samtal och stöd för evakuerade och andra som arbetade med eller påverkades av skogsbränderna. Insatser – Svenska Flygbranschen, intresse-/frivilligorganisationer och enskilda Samordning, samverkan och ledning SRK:s nationella krisledningsstab hade dagliga avstämningar med den frivilligsamordnare som utsågs inom MSB och denna dialog fun- gerade på det stora hela mycket väl. SRK deltog vidare på de dagliga samordningskonferenser som genomfördes med anledning av skogs- bränderna, och uppfattade att informationsdelningen och samord- ningen i detta forum fungerade väl. På lokal nivå finns det stora förbättringsmöjligheter avseende samverkan och ledning. SRK:s bild är, utifrån de många lokala insat- serna som genomfördes inom organisationen, att det fungerade rela- tivt olika på de olika platser där släckningsarbete bedrevs, och att det fanns en generell avsaknad av gemensamma arbetssätt och strukturer. Som ett exempel kan nämnas att det i inte fanns någon beredskap för att samverka med frivilligresurser. Generellt saknades strukturer för arbetet med att leda och samordna arbetet – bl.a. sak- nades rutiner för överlämning mellan skift, rutiner och teknik för kommunikation (såsom avsaknad av funktionstelefoner) och rutiner för informationsdelning. Detta ledde till stora svårigheter i den lokala samverkan och otydligheter kring sådant som vem som var i tjänst, vem som var ansvarig och hur arbetet skulle bedrivas. Talande är att frivilliga från SRK behövde gå in och mycket konkret stödja läns- styrelsens arbete och säkerställa att några av dessa brister åtgärdades. Vad kunde ha gjorts bättre? SRK ser som sagt främst förbättringsmöjligheter på lokal nivå – men här bör det även betonas att det finns ett stort behov av att säker- ställa ett gemensamt ramverk för hur arbetet ska bedrivas lokalt, för att säkerställa informationsdelning och samordning på regional och nationell nivå. Utifrån det ovan nämnda Ljusdalsexemplet anser SRK att det är viktigt att säkerställa fundamentala kunskaper och resurser inom de lednings- och samverkansfunktioner som etableras. Detsamma gäller för strukturer för att säkerställa kommunikation såsom funktions- telefoner och rutiner för dessa, rutiner och utbildning för att säker- ställa överlämning mellan skift och checklistor för detta, samt tydlig- het kring hur information ska delas och till vem. Insatser – Svenska Flygbranschen, intresse-/frivilligorganisationer och enskilda SRK har utifrån sin historia och internationella arbete stor er- farenhet av insatser över stora geografiska områden och många olika typer av aktörer. SRK ser en tydlig trend av att detta nu även blir allt vanligare i – då de offentliga myndigheterna även enligt egen utsago inte längre själva kan hantera större händelser behövs stöd och resurser även från andra typer av aktörer, såsom SRK. Här ser SRK att vår erfarenhet av situationer som präglas av hög grad av komplexitet kan vara en tillgång och något som det finns stora behov för en gemensam och omfattande dialog kring. Användningen av samhällets samlade resurser Inom ramen för SRK:s uppdrag för MSB, att samordna spontan- frivilliga i anslutning till släckningsarbetet, tog organisationen in an- mälningar från 6 120 enskilda som önskade bidra. Av dessa förmed- lade SRK listor om totalt 888 personer till räddningstjänster och andra aktörer, utifrån önskemål. Trots att såväl MSB som flera länsstyrel- ser tydligt kommunicerade att det fanns spontana frivilligresurser att rekvirera från SRK, var det alltså enbart av de per- soner som anmält sig som spontanfrivilliga som överlämnades till de ansvariga aktörerna. Förklaringen till detta kan antingen vara att det inte behövdes ytterligare resurser, eller att de ansvariga aktörerna inte visste hur de spontanfrivilliga skulle omsättas inom ramen för arbetet. SRK önskar här ökad dialog kring detta område och stärkta struktu- rer för hur spontanfrivilliga ska tas emot, organiseras och ledas vid större händelser. Som har nämnts agerade SRK på uppdrag av MSB som samordnare av frivilligorganisationer på de platser där det inte redan fanns en så- dan samordning. Detta innebar att SRK på flera platser samordnade frivilliga inte enbart från den egna organisationen och spontanfrivil- liga, utan även från andra organisationer och främst då från de andra frivilliga försvarsorganisationerna (FFO). I samordnade exem- pelvis SRK sina egna frivilliga, spontanfrivilliga, frivilliga från och . är att detta samarbete fungerade mycket väl. Så länge som det fanns en Insatser – Svenska Flygbranschen, intresse-/frivilligorganisationer och enskilda tydlighet kring vem som agerade ledare och vad uppdraget var så fungerade samverkan över förväntan. SRK ser stora möjligheter till lärande och utveckling av vår för- måga att stödja i händelse av kris, såväl på lokal som på nationell nivå. Sommarens skogsbränder visar tydligt på vikten av frivilliga aktörer inom svensk krisberedskap – men också att det i stor utsträckning saknas strukturer för hur samarbete kan etableras och hur samverkan och ledning ska se ut vid allvarliga händelser. SRK vill även betona vikten av att dels planeringen för, dels orga- nisering av spontanfrivilliga tydligare lyfts som ett område att ut- veckla. Detta är ett område som såväl möjliggör för folkförankring och kanalisering av allmänhetens engagemang inom krisberedskapen, såväl som ovärderliga operativa resurser när de behövs som mest. SRK genomför en stor satsning på sin förmåga att agera i kris och inom ramen för detta ligger fokus på den lokala för- måga som organisationens lokalföreningar (rödakorskretsar) för- väntas ha. Sommarens skogsbränder har enbart stärkt övertygelsen att detta är prioriterad verksamhet som SRK även fortsatt behöver fokusera på. Bland annat kommer SRK:s kommande verksamhets- strategi för åren 2019–2023 att ha krisberedskap som ett av de över- gripande temana. SRK genomför en intern utvärdering av insat- serna i anslutning till sommarens skogsbränder. Denna kommer främst att fokusera på egen organisation och eget agerande, men kan i viss utsträckning även komma att beröra samverkan med andra aktörer. Erfarenheterna från sommarens skogsbränder visar med all önskad tydlighet på att de offentliga myndigheterna och ansvariga aktörer behöver stärka förmågan att samverka med civilsamhället och de fri- villigaktörer som har uppdrag och roller inom svensk krisberedskap. Här ser vi att det finns ett behov av att föra en bred dialog, såväl kring skydd mot olyckor och det förebyggande arbetet, som inom krisberedskapen och totalförsvaret i bred bemärkelse. Räddnings- tjänstutredningens betänkande berör ju enbart delar av detta arbete, och här ser SRK ett stort behov av ett helhetsgrepp för att säkerställa samverkan vid större händelser. Insatser – Svenska Flygbranschen, intresse-/frivilligorganisationer och enskilda deltog med stabsassistenter mellan –i . Totalt var 27 stabsassistenter förmed- lade i insatsen via . Av dessa 27 hade de flesta avtal med stabspoolen, resten hade direkta avtal som stabsassistenter med placering på eller hos Försvarsmakten respek- tive Hemvärnet. deltog också med två samordnare, en av dessa var i tjänst –samt den andra från – . fungerade samordnarna som jour för eventuella insatser i där brandrisken var extremt hög . var samordnarna främst behjälpliga med att besvara frågor om ersättning. bidrog med professionella frivilliga till de stabs- platser som fanns. I detta ingick arbete med in- och utcheckning i brandområdet. I samband med att tog över ansvaret för räddnings- insatserna från kommunerna ökade efterfrågan på stabsassistenter mycket. Redan efter någon dag kom gemensamt fram till fördelningen av resurser mellan . kommuner och landsting (SKL) och hade avstämningar minst . som var på plats fanns det också en organisation i beredskap inom organisationen. Efter insatsen har samordnarna arbetat med ersättningsfrågor. Samordnarna har också gjort utvärderingar av sommarens arbete samt tagit vara på erfaren- heter både från de som deltog i insatsen, de som var i beredskap på hemmaplan och samordnarnas egna erfarenheter. MSB gav i uppdrag att organi- sera en beredskap för att kunna hantera en större insats även i södra delarna av . rekryterade redan stabs- assistenter från hela landet men saknade erfarna samordnare så en mycket snabb intern rekrytering fick genomföras och en plan läggas för hur kunskapsöverföringen skulle kunna ske. Dessvärre har MSB inte tillskjutit några medel för uppdraget eller för att ha samordnare i beredskap. All kommunikation skedde via i så även kommunikationen om att insatsen i skulle avslutas. Insatser – Svenska Flygbranschen, intresse-/frivilligorganisationer och enskilda Någon direkt information om hur insatsen skulle avslutas för Svenska stabsassistenter på plats fanns inte. Organisationen har fått frågor från stabsassistenterna bl.a. om var information skulle sparas och var arbetsmaterial skulle lämnas. kan också konstatera är att efterarbetet har varit omfattande och då främst när det gäller att svara på frågor angående ersättningar, säkerställa att alla som deltagit verkligen fått sina anställningsavtal och vet hur de ska tidsredovisa samt att se till att reseersättningar och andra ersätt- ningar betalas ut i rimlig tid. Det hade varit bra om MSB och berörda myndigheter i ett tidigare skede kunnat ta beslut kring ersättnings- nivåerna. Samordning, samverkan och ledning Samordningen med i fungerade väl efter att satt rutinerna med telefonavstämningar . En stor utmaning var dock att bytte handläg- gare alldeles för ofta, i stort sett . Samordningen med fungerade inte, eftersom man där varken hade resurser eller förstod vidden av insatsen. Sam- ordningen med var svårhanterlig då de inom myndig- heten hade olika åsikter om antalet resurser samt var svåra att nå. Inte heller samarbetet med MSB var bra. Det var svårt att komma i kontakt med rätt person på myndigheten. Vidare saknades läges- rapporter från insatsledarna. Vad kunde ha gjorts bättre? anför bl.a. följande. När det gäller rotation på per- sonal kan anmärkas att Frivilliga Resursgruppen (FRG) fick alla dag- pass och att Svenska stabsassistenter fick alla nattpass utanför staben. De myndigheter, kommuner och staber som tog emot hjälp av stabsassistenterna hade ofta brister i förståelsen för, och kunskapen om, vad för hjälp man hade till förfogande och vad som skiljer mellan de olika frivilligorganisationerna respektive spontanfrivilliga och FRG. Vidare saknades logistikplanering. kunde ock- så notera att det funnits personer som på eget initiativ dök upp hos Insatser – Svenska Flygbranschen, intresse-/frivilligorganisationer och enskilda en stab och utgav sig för att representera eller vara utskickade från . Mottagande stab verkar då bara ha accepterat, tackat och tagit emot. Vidare har det hänt att personer i en stab ringt direkt till och kallat in personer som de känt till som var medlemmar i . Detta har skett utan att vetat om det eller kunnat bekräfta vem personen är eller att den här personen har den utbildning eller de avtal som behövs för uppdraget. saknade att man inte fick få ta del av aktuella lägesbilder. saknade en kontinuerlig dialog och samverkan med MSB och övriga deltagande frivilliga försvarsorganisationer. Enligt Svenska uppfattning bör organisationens sam- ordnare ha en given plats hos den grupp inom länsstyrelserna som arbetar med rekryteringen och placeringen av frivilliga resurser. skulle genom detta kunna säkerställa att kvalificerade stabsassistenter hamnar på sådana uppdrag inom staberna som de utbildats och i flera fall även övats för. Som situationen var kom samordnare ofta att bemanna in- och utpasseringar och slangdepåer och då på nattpass. Resurserna hade kunnat nyttjas betydligt bättre. Användningen av samhällets samlade resurser anser att kommunikation och samordning kunde ha varit bättre. Exempelvis så borde stabsassistenternas kunskaper bättre tagits till vara. Enligt Svenska uppfattning har man vid insatserna inte tillgodosett det behov som fanns av kommunikation, stabsorienter- ingar, samordning och delande av lägesbilder till alla de som arbetade i insatsen. Vidare tycks få mottagare av hjälp inse vad det innebär att ta emot hjälp och vilka krav detta ställer på den mottagande organi- sationen för att det ska fungera bra. upplever att MSB haft en annan bild av hur ser ut än den faktiska. MSB verkade heller inte ha förståelse för eller insikt kring behovet av efterarbete Insatser – Svenska Flygbranschen, intresse-/frivilligorganisationer och enskilda som uppstår samt vem som ska finansiera det arbetet. Kommunika- tionsvägarna mellan de frivilliga försvarsorganisationerna och MSB behöver utvecklas. Det behövs även klargöras vad som är rimlig administrativ be- manning för organisationerna. inser värdet av den dokumentationsrutin organisationen följde under hela insatsen och för den avstämningsrutin man genomförde tillsammans med . Den omständigheten att kunde använda sig av samma två samordnare under hela insatsen gav konti- nuitet och var bra, eftersom i ofta bytte sin personal. kunde också konstatera att det finns ett behov av att ha säkerhetsklassad frivilligpersonal. Svenska Lotta- kårens personal borde vara den organisation som i första hand ska kallas in för att bemanna de staber som behövs vid denna typ av insatser. Erfarenheter från arbetet med sommarens insatser visar att det finns ett behov av att ha en intern krisorganisation inom . Den civila stabspoolen behöver organiseras med fler samordnare för att uppnå en bättre uthållighet, men också för att kunna stötta vid flera samtidigt pågående insatser. Svenska Lotta- kåren kommer att göra en egen utvärdering av sommarens arbete. (nedan Försvarsutbildarna) deltog med personal direkt och indirekt vid sommarens insatser för att släcka skogsbränder. Direkt var man engagerad i följande insatser genom Försvarsutbildarnas rikstäckande förbund : •MSB () – två tjänstgörande kriskommunika- törer 29–32. Sammanlagt 42 insatsdygn. •Länsstyrelsen i – (på plats i ) – fyra tjänstgörande kriskommunikatörer 30–33 med sammanlagt 62 insatsdygn. •Beredskap för att bistå Räddningstjänstförbud – reali- serade inte •MSB (kommunikation) – Förstärkningsbegäran – avstod från insats Insatser – Svenska Flygbranschen, intresse-/frivilligorganisationer och enskilda •Insatsledning för båda insatserna med 10 tjänstgörande 29–33, totalt . Förbundet genomförde två spelningar i för per- sonal som deltog i släckningsarbetet. Försvarsutbildarna fick en förfrågan från MSB om man på kort varsel kunde bistå med personal i norra för eftersläckning samt att rulla upp slang. På mindre än hade organisationen 150 frivilliga som var beredda att bistå med insatser. Därefter fick Försvarsutbildarna en förfrågan om att bistå med personal till insat- ser i de södra och mellersta delarna av . Organisationen fick då ihop 150–200 personer som var insatsberedda. Utöver detta tog organisationen på uppdrag av MSB fram namn på fyra personer som kunde användas för utbildning i eftersläckning. Indirekt var hundratals av organisationens medlemmar delaktiga i brandbekämpningen via sina avtal med Hemvärnet vid olika brän- der samt som enskilt frivilliga. Samordning, samverkan och ledning MSB:s insats fungerade överlag bra, vilket är en effekt av att För- svarsutbildarna har ett avtal med MSB om att förstärka myndigheten med kriskommunikatörer. Insatsen i fungerade sämre, då i inte har avtal med Försvarsutbildarna. Organisationen hade därför inte gjort några förberedelser för en sådan förstärknings- insats. Försvarsutbildarna bemannade insatsen i med personal från de övriga länsstyrelserna som man har avtal med. i visade emellertid en begränsad mottagningsförmåga. En effekt av detta blev att Försvarutbildarnas insats blev mer av karaktären bemanningsföretag i stället för förstärkningsorganisation. De som deltog i insatsen beskrev sina erfarenheter som blandande och att arbetet inledningsvis var ostrukturerat. De som deltog hade ingen eller bara en begränsad tillgång till nödvändiga system för in- formationsarbetet. Det fanns heller inte några rutiner för arbetsled- ning, hantering av resor och löner. Omdömet från de som deltog i insatsen var att man vid staben i hade behövt en bättre planer- ing av arbetet med inriktning på bl.a. god uthållighet. Insatser – Svenska Flygbranschen, intresse-/frivilligorganisationer och enskilda Om i hade haft ett avtal om frivilliga förstärkningsresurser från Försvarsutbildarna hade insatserna fun- gerat bättre. En annan erfarenhet är att man begär hjälp från frivilliga försvars- organisationer och Hemvärn alltför sent. Detta medförde inlednings- vis ett extra tungt arbete. Effekten blir då att överlämningen till kommande arbetskraft blir dålig. Vidare konstaterar att det inte är bra när fri- villiga kommer in för att stödja i arbetet med kommunikation och då i stället lämnas ensamma att sköta myndighetens ansvar. Organi- sationens resurser är inte tänkta för att verka som en kommuns eller länsstyrelses kommunikationsansvarige. Det är också viktigt att vara proaktiv i arbetet med kommunika- tion. I detta arbete kan frivilliga kommunikatörer vara ett stöd och då bidra till förmågan att hantera en händelse likt sommarens skogs- bränder. Detta medför i sin tur bättre kommunikation med de som är drabbade av händelsen. Vidare förbättras förmågan att föra ut bud- skap om vilka resurser som behövs. Försvarsutbildarna kan utveckla sin insatsförmåga om MSB har önskemål om detta. MSB bör utveckla sin förmåga att efterfråga och mäkla resurser från frivilliga försvarsorganisationer i samband med större insatser. Försvarsutbildarna har också konstaterat att samhället har ett be- hov av att ha tillgång till utbildad personal som på kort varsel kan bistå räddningstjänsten vid släckning av skogsbränder. Försvarsutbildarna har därför ansökt om medel för att kunna påbörja en utbildning av medlemmar. Syftet med arbetet är att påbörja uppbyggandet av re- gionala pooler med frivilliga som är utbildade i att bekämpa skogs- bränder. Utbildningen kommer också att fungera som en väg för att rekrytera deltidsbrandmän. Avsikten är att Försvarsutbildarna ska kunna erbjuda räddningsledare hjälp som omfattar utbildad personal, hantering av resor, kost och logi vid insatser i normalfallet.