sou · H7B359d4 · 2019-12-12 00:00:00 — I redovisningen beskriver regeringen inom vilka områden det förebyggande arbetet sker. Exempel som nämns är beskattningsverksamheten, den särskilda skattebrottsenheten, folkbokförings- och id-korts- verksamheten. Regeringen beskriver också och förstärkning och intensifiering av arbetet mot skattefusk och skattebrott som möjliggjorts av att regeringen tillfört medel. I redovisningen ingår också en redogörelse för myndighetens arbete med brottsanmälningar och brottsutredningar. Regeringen uppger även att en viktig del i att bidra till ett väl fungerande samhälle för allmänhet och företag är att upprätthåller en god kvalitet i de register som myndigheten ansvarar och regeringens styrning genom budgetpropositionen Regeringen lyfter att uppgifterna i folkbokföringen speglar befolkningens bosättning, identitet och familjerättsliga förhållanden inte bara är en förutsättning för fastställande av skatter utan även för att andra samhällsfunktioner ska ha ett korrekt underlag för beslut och åtgärder. Regeringen redovisar att och internrevision har riktat kritik mot att verksamheten och kvalitetsarbetet inte bedrivs effektivt. Vidare bedömer generaldirektören att det finns brister avseende den interna styrningen och kontrollen av verksamhetsområdet. Regeringen beskriver att kunskapen om folkbokföringsfelet är bristfällig och det saknas förutsättningar att arbeta mer effektivt med urval, analys och handläggning. kan inte säkerställa att kontrollen inriktas mot de risker för fel som borde prioriteras högst. har påbörjat ett arbete med att vidta åtgärder och att ta fram en handlingsplan. Regeringen uppger att bristerna påverkar verksamhetens resultat och att andelen genomförda utredningar inom bosättningskontrollen har minskat. Vidare redogör regeringen för orsaken till minskningen och andelen av utredningarna som resulterade i ändring. I budgetpropositionen för utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning redogör regeringen för det samlade resultatet för att nå målet om en innovativ och samverkande statsförvaltning. I avsnittet om en utvecklad styrning nämns flera statliga utredningar, bland annat Tillitsdelegationen. Däremot nämns inte Delegationen för korrekta utbetalningar. I avsnittet framkommer också att regeringen har beslutat att göra ändringar i förordningen om intern styrning och kontroll med utgångspunkt från som lämnades . Under avsnittet Rättssäkerhet och effektivitet hänvisar regeringen till Statskontorets rapport om ett stärkt ledarskap mot korruption och andra oegentligheter i statsförvaltningen. Regeringen redogör för sitt beslut att göra ändringar i förordningen om intern styrning och kontroll för att förebygga korruption, otillbörlig påverkan och andra oegentligheter. och regeringens styrning genom budgetpropositionen Ett av regeringens mål för digitalisering och it inom offentlig förvaltning är högre kvalitet och effektivitet i verksamheten. I budgetpropositionen återges utvecklingen när det gäller möjligheten att avgiftsfritt utbyta grunddata för statliga myndigheter. Som exempel nämns ökningen av utbytet av uppgifter i bolagsregistret. Utgiftsområde avseende verksamhet vid de rättsvårdande myndigheterna I budgetpropositionen inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet lyfter regeringen fram rapportering om brottsmisstankar avseende bedrägeri och bidragsbrott. I budgetpropositionen refereras till flera undersökningar, till exempel Brå 2015:8 och SOU 2017:37, som visar att det förekommer ett omfattande utnyttjande av välfärds- och förmånssystemen, ofta med företag och falska eller manipulerade intyg och identitetshandlingar som brottsverktyg. 3.4Perspektivet felaktiga utbetalningar behandlas inte systematiskt av utskotten utskott behandlar budgetpropositionen och lämnar synpunkter på regeringens redovisning av resultatet för de olika utgiftsområdena. I detta avsnitt beskriver vi utskottsbehandlingen för budgetpropositionen för åren 2017–2019 för samtliga utgiftsområden som ingår i kartläggningen. , socialförsäkringsutskottet, socialutskottet och utbildningsutskottet fattar beslut och behandlar budgetpropositionen för de fem utbetalande myndigheterna. För behandlar utskotten perspektivet felaktiga utbetalningar för tre utgiftsområden. I socialförsäkringsutskottets betänkande avseende utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning anger utskottet att det är mycket viktigt att bedrägerier mot gemensamma bidragssystem bekämpas, både för att bevara legitimiteten i systemen och för att spara pengar. I betänkandet framför utskottet att fusk och missbruk som utförs av företag och organisationer behöver stoppas. Utskottet förslår också att möjligheten att underrätta andra myndigheter vid och regeringens styrning genom budgetpropositionen misstanke om felaktigheter eller brott även bör gälla för . Med anledning av yrkanden i motioner föreslår utskottet därför att tillkännager för regeringen vad utskottet anför om en utvidgning av myndigheternas underrättelseskyldighet vid misstanke om felaktig utbetalning och att bidragsbrottslagen bör omfatta felaktiga utbetalningar till företag och organisationer.28 I betänkande avseende utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg för redogör riskdagen för flera utredningar som behandlat frågor om assistansersättning, varav en utredning handlar om åtgärder mot fusk och felaktigheter.29 I betänkandet avseende utgiftsområde 15 Studiestöd för redovisar utbildningsutskottet en särskild uppföljning av mål och indikatorer för utgiftsområdet. Redovisningen sker utifrån målet om att utbetalningar som görs från systemet ska vara korrekta, och den del av studiestödet som utgörs av lån ska återbetalas fullt ut.30 För behandlar utskotten perspektivet felaktiga utbetalningar för tre utgiftsområden. redogör för en översyn av regelverk avseende subventionerade anställningar i betänkandet för utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Utskottet beskriver att de står bakom harmoniseringen och förenklingen av bland annat beräkningen och utbetalningen av bidrag. Utskottet bedömer också att det gör stöden enklare att hantera för arbetsgivare och arbetsförmedlare och att risken för felaktiga utbetalningar minskar.31 I socialförsäkringsutskottet behandling av utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning för hänvisar utskottet till avslutade och pågående utredningar. De utredningar som nämns är Kvalificerad välfärdsbrottslighet – förebygga, förhindra, upptäcka och beivra (SOU 2017:37), Delegationen för korrekta utbetalningar i välfärdssystemen, en utredning av tillämpningen av bidragsbrottslagen och lagen (2008:206) om underrättelseskyldighet samt en utredning om en 28Socialförsäkringsutskottets betänkande 2016/17:SfU1, s. 29Socialutskottets betänkande 2016/17SoU1, s. 19. 30Utbildningsutskottets betänkande 2016/17:UbU2, s. 31Arbetsmarknadsutskottets betänkande 2017/18:AU2, s. och regeringens styrning genom budgetpropositionen mer effektiv och ändamålsenlig återkravshantering inom socialförsäkringen. Utskottet anser att pågående utredningar och regeringens beredning bör avvaktas.32 I betänkandet avseende utgiftsområde 15 Studiestöd för redogör utbildningsutskottet mål om att utbetalningar som görs från systemet ska vara riktiga, och den del av studiestödet som utgörs av lån ska återbetalas fullt ut.33 Inget utskott har kommenterat arbetet med att motverka felaktiga utbetalningar i behandlingen av budgetpropositionen . Vid sidan av budgetprocessen har utskott gjort tillkännagivanden i samband med rapporter och granskningar med bäring på arbetet med att säkerställa korrekta utbetalningar och motverka bidragsbrott. kommenterar återkommande arbetet med att motverka skattefel, skattefusk och skatteundandragande. I skatteutskottets behandling av budgetpropositionen för utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution betonandes exempelvis att stod bakom arbetet med att motverka skattefusk, skattebrott, skatteundandraganden och aggressiv skatteplanering. Utskottet lyfte fram att det skulle vara värdefullt om precisionen i uttalanden om skattefelets utveckling och skattefelets storlek ökade. Utskottet efterfrågade också ökad måluppfyllelse avseende registerkvaliteten i folkbokföringen.34 I skatteutskottets behandling av budgetpropositionen redogör utskottet bland annat för att tillförts ökade anslag för att anpassa sina it-system till följd av nya regler om rapportering på individnivå. Detta förväntas ge en ökad kontrollverksamhet, fler servicekontor och ett intensifierat arbete för att bekämpa skattebrott och skydda den svenska skattebasen.35 I skatteutskottets behandling av budgetpropositionen lyfter utskottet fram att myndigheterna inom detta utgiftsområde ska säkerställa finansieringen av den offentliga sektorn och bidra till ett väl fungerande samhälle för allmänhet och företag samt motverka brottslighet. Utskottet anser att det kräver att myndigheterna bedriver ett aktivt och långsiktigt arbete för att stärka allmänhetens och företagens förtroende för verksamheterna. 32Socialförsäkringsutskottets betänkande 2017/18:SfU1, s. 32. 33Utbildningsutskottets betänkande 2017/18:UbU2, s. 11. 34Skatteutskottets betänkande 2016/17:SkU1, s. 35Skatteutskottets betänkande 2017/18:SkU1, s. 21. och regeringens styrning genom budgetpropositionen att det ska vara lätt för medborgare och företag att göra rätt för sig och att myndigheterna inom utgiftsområdet ska underlätta detta genom bland annat att se till att regelverk och rutiner är så enkla som möjligt. Utskottet framhåller också att det är mycket viktigt att alla som kommer i kontakt med myndigheterna får en enhetlig och rättssäker behandling. betonar att fusk och missbruk av skattesystemet inte kan accepteras. Att motverka skatteflykt är därför en angelägen uppgift för . arbete med att bekämpa skattefusk ska enligt utskottet stärkas genom att får ett särskilt uppdrag.36 , som behandlar budgetpropositionen för utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning kommenterar inte arbetet med att motverka felaktiga utbetalningar –2019. som behandlar utgiftsområde 4 Rättsväsendet hänvisade i betänkandet avseende till ett tidigare tillkännagivande från socialförsäkringsutskottet om att regeringen bör se till att regelbundet mäter storleken på felaktiga utbetalningar. Utskottet hänvisade också till att det fanns ett omfattande utrednings- och beredningsarbete som gäller felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen och brott mot välfärden. Exempelvis nämndes Delegationen för korrekta utbetalningar i välfärdssystemen. Utskottet såg inte ett behov av ett ytterligare tillkännagivande om brott som begås mot olika typer av välfärdstjänster.37 kommenterar inte arbetet med att motverka felaktiga utbetalningar . 3.5Sammanfattning av och regeringens styrning Enligt regeringsformen beslutar om grunderna för förvaltningen av och förfogandet över statens tillgångar. beslutar också om mål för statsbudgetens olika utgiftsområden. Målen för utgiftsområdena läggs fram tillsammans med regeringens förslag till budget i den årliga budgetpropositionen. 36Skatteutskottets betänkande 2018/19:SkU1, s. 37Finansutskottets betänkande 2018/19:FiU2, s. 14 och betänkande 2018/19:JuU1, s. 102. och regeringens styrning genom budgetpropositionen Regeringen ska också lämna en redovisning av de resultat som uppnåtts i förhållande till de av beslutade målen för utgiftsområdet. Enligt regeringens egna interna riktlinjer är det viktigt att resultatredovisningen hålls samman för att ge en samlad bild av ett område. Det finns få mål avseende korrekta utbetalningar för de fem utbetalande myndigheterna som formulerats av riksdag och regering. Endast när det gäller utgiftsområde 15 Studiestöd finns ett mål om att utbetalningar som görs från systemet ska vara korrekta och den del av studiestödet som utgörs av lån ska återbetalas fullt ut. Återrapporteringen från regeringen till är svåröverblickbar och det saknas resultatindikatorer som är direkt kopplade till de fem utbetalande myndigheternas arbete med att motverka felaktiga utbetalningar. Däremot finns indikatorer kopplade till kvalitet. Vid en jämförelse med skatteområdet finns fler resultatindikatorer som ger en mer sammanhållen bild av området. Arbetet med att säkerställa korrekta utbetalningar sker inte systematiskt i utskottens behandling av budgetpropositionen rörande utgiftsområdena för de fem utbetalande myndigheterna . Det sker inte regelbundet och för alla utgiftsområden. däremot behandlar perspektiven skattefusk, skattebrott och skatteundandragande under hela den studerade perioden. Utskottet betonar exempelvis att de står bakom arbetet med att motverka skattefusk, skattebrott, skatteundandragande och aggressiv skatteplanering. Utskottet efterfrågar också information om skattefelets storlek och utveckling. 4Regeringens mål för och myndigheternas återrapportering av felaktiga utbetalningar Kapitlet beskriver styrprocessen för mål och återrapportering mellan regeringen och myndigheterna. I kapitlet redogör vi också för de uppgifter som formulerats i de fem utbetalande myndigheternas instruktioner för arbetet med att säkerställa korrekta utbetalningar. Vi redovisar även regeringens mål, återrapporteringskrav och uppdrag avseende arbetet med att motverka felaktiga utbetalningar som formulerats i regleringsbreven för de fem myndigheterna. Slutligen beskriver vi myndigheternas återrapportering av arbetet med att motverka felaktiga utbetalningar i årsredovisningen. 4.1Styrprocessen för mål och återrapportering mellan regering och myndighet Regeringen ska enligt 10 kap. 3 § budgetlagen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som uppnåtts i förhållande till de av beslutade målen för utgiftsområdet. Enligt interna styrdokument kan inte målen för utgiftsområdet i budgetpropositionen direkt användas som styrmedel gentemot myndigheterna. Utgångspunkten för regeringens styrning av myndigheterna är istället uppgifter i myndigheternas instruktioner.38 Instruktionen är det huvudsakliga styrdokumentet för den långsiktiga och förutsebara styrningen. För merparten myndigheter är även den lagstiftning som finns inom ett verksamhetsområde av 38Finansdepartementet (2016): Anvisning för arbetet med regleringsbrev, s. 20. Regeringens mål för och myndigheternas återrapportering av felaktiga utbetalningar stor betydelse för hur myndigheten utformar och bedriver sin verksamhet. Om regeringen bedömer att det finns behov av att styra myndigheterna eller mer detaljerat, bör detta ske i regleringsbrevet som komplement till instruktionen. När det gäller årlig styrning bör regleringsbrevet väljas före andra former av regeringsbeslut. Uppgifter som är angivna i myndigheternas instruktioner behöver och bör inte upprepas i regleringsbrevet. ska stämmas av mot beslut om budgetproposition. Enligt interna styrdokument är utgångspunkten för regleringsbrevet att regeringens styrning ska vara sammanhållen, strategisk och präglas av en välavvägd balans mellan tillit och kontroll. Styrsignalerna bör inte vara för många, beröra för stort antal områden eller vara för detaljerade. Styrning av frågor som bör avgöras av myndighetens ledning ska undvikas i regleringsbrevet och instruktionen. I regleringsbrevets verksamhetsdel kan regeringen vid behov precisera styrningen i form av mål, återrapporteringskrav och uppdrag för myndigheterna.39 Regeringen kan därutöver, när som helst , besluta om ytterligare uppdrag till myndigheten eller om ändring av regleringsbrevet.40 Uppdrag kan vara särskilda åtgärder som myndigheten ska vidta eller krav på särskilt beslutsunderlag från myndigheten. får inte innehålla sådant som är avsett att direkt påverka någon annan än den myndighet som regleringsbrevet avser. Som exempel kan nämnas formuleringar som anger under vilka förutsättningar enskilda får beviljas bidrag.41 I förordning (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag regleras utformningen av myndigheternas årsredovisning och budgetunderlag. Enligt 1 kap. 3 § i förordning (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag ska myndigheterna upprätta och lämna årsredovisning och budgetunderlag till regeringen. Årsredovisningen ska upprättas som en helhet och ge en rättvisande bild av verksamhetens resultat samt av kostnader, intäkter och myndighetens ekonomiska ställning. 39Finansdepartementet (2016): Anvisning för arbetet med regleringsbrev, s. 40Finansdepartementet (2016): Vägledning för statliga myndighetsstyrelser, s. 10. 41Finansdepartementet (2016): Anvisning för arbetet med regleringsbrev, s. Regeringens mål för och myndigheternas återrapportering av felaktiga utbetalningar Förordning (2007:603) om intern styrning och kontroll reglerar myndighetsledningens ansvar för att det finns en process för intern styrning och kontroll i myndigheten. Det innebär att myndigheterna är skyldiga att organisera sin interna styrning och kontroll så att de lever upp till de krav som lagstiftningen ställer. I denna rapport handlar det om lagstiftning för att säkerställa myndigheternas arbete med att motverka felaktiga utbetalningar. Processen för intern styrning och kontroll ska säkerställa att myndigheten med rimlig säkerhet fullgör sina uppgifter, uppnår verksamhetens mål och uppfyller de så kallade verksamhetskraven i 3 § myndighetsförordningen. Det innebär att verksamheten ska bedrivas effektivt, enligt gällande rätt, med god hushållning av statens medel samt med en tillförlitlig och rättvisande redovisning. Ledningen för de myndigheter som omfattas av förordningen om intern styrning och kontroll ska lämna en bedömning av om den interna styrningen och kontrollen har varit betryggande som årsredovisningen avser. Enligt förordning (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag ligger årsredovisningarna och budgetunderlagen också till grund för arbetet med nästa års statsbudget och regleringsbrev. Enligt lag (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. omfattas myndigheternas redovisning i årsredovisningar av årliga revision. Regeringens mål för och myndigheternas återrapportering av felaktiga utbetalningar 4.2Alla myndigheter har i uppgift att motverka felaktiga utbetalningar och bidragsbrott I detta avsnitt redogör vi för regeringens styrning via myndigheternas instruktioner när det gäller arbetet med att motverka felaktiga utbetalningar och bidragsbrott för de fem utbetalande myndigheterna. har Arbetsförmedlingen enligt sin instruktion haft ansvar för att säkerställa att felaktiga utbetalningar inte görs, att motverka bidragsbrott och att samverka med berörda parter i detta arbete.42 Uppgiften om att säkerställa att felaktiga utbetalningar inte görs och motverka bidragsbrott, blev inskriven i CSN:s instruktion. Myndigheten har inga uppgifter om samverkan i sin instruktion.43 fick i sin instruktion i uppgift att stävja bidragsbrott och motverka felaktiga utbetalningar.44 I instruktionen för ändras uppgiften till att myndigheten ska säkerställa att felaktiga utbetalningar inte görs och motverka bidragsbrott. tillkommer också att ska samverka med berörda myndigheter, kommuner och landsting samt andra berörda för att bedriva en effektiv och rättssäker verksamhet och då särskilt verka för att felaktiga utbetalningar inte görs.45 ska enligt sin instruktion motverka missbruk av regler, säkerställa att felaktiga utbetalningar inte görs samt motverka bidragsbrott. har myndigheten även i uppgift att samverka med andra ansvariga myndigheter så att förutsättningar skapas för ett effektivt genomförande av de verksamheter som följer av de uppgifter som har.46 I samband med bildande ska myndigheten enligt sin instruktion säkerställa att felaktiga utbetalningar inte görs och motverka bidragsbrott. Myndigheten ska också enligt instruktionen samverka med berörda myndigheter, 42Förordning (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen. 43Förordning (2017:1114) med instruktion för . 44Förordning (2007:1235) med instruktion för . 45Förordning (2009:1174) med instruktion för . 46Förordning (2007:996) med instruktion för . Regeringens mål för och myndigheternas återrapportering av felaktiga utbetalningar kommuner och andra berörda parter för att bedriva en effektiv och rättssäker verksamhet.47 4.3Regeringens styrning via regleringsbrev för att säkerställa korrekta utbetalningar Regeringen ger mål, återrapporteringskrav och uppdrag i regleringsbreven. I detta avsnitt redogör vi för regeringens styrning via regleringsbrev när det gäller de fem utbetalande myndigheternas arbete med att motverka felaktiga utbetalningar. Redovisningen avser perioden –2018. I de fall regeringen lämnat särskilda uppdrag i regleringsbrevet angående arbetet med att motverka felaktiga utbetalningar finns de med i redovisningen. Eventuella uppdrag från regeringen som lämnats vid sidan av regleringsbrevet finns inte med i redovisningen. I detta avsnitt redogör vi översiktligt mål, återrapporteringskrav och uppdrag i regleringsbreven avseende arbetet med att motverka felaktiga utbetalningar. En sammanställning av myndigheternas regleringsbrev för perioden –2018 finns i bilaga 2. Formuleringarna i Arbetsförmedlingens regleringsbrev har sett olika ut när det gäller att säkerställa korrekta utbetalningar –2018. fick Arbetsförmedlingen i uppdrag att redovisa resultatet av genomförda riskanalyser beträffande felaktiga utbetalningar respektive en redovisning av hur myndigheten arbetar för att integrera arbetet mot felaktiga utbetalningar i den löpande verksamheten. fick Arbetsförmedlingen i uppdrag att redogöra för effekterna av de åtgärder inom kontrollfunktionen som myndigheten hade genomfört . Myndigheten skulle också redovisa en bedömning av omfattningen av felaktiga utbetalningar avseende lönebidrag. och 2014 har uppdragen varit inriktade på att myndigheten ska bygga upp en väl fungerande intern styrning 47Förordning (2009:1173) med instruktion för . Regeringens mål för och myndigheternas återrapportering av felaktiga utbetalningar finns inga mål, återrapporteringskrav eller uppdrag avseende arbetet med att säkerställa korrekta utbetalningar och motverka bidragsbrott. I regleringsbreven mellan åren 2010–2017 anges att CSN ska motverka bidragsbrott och säkerställa att utbetalning från studiestödssystemet endast sker till den som är berättigad till stöd från systemet. Mellan åren 2010–2015 efterfrågar regeringen återrapportering av åtgärder som vidtagits och som planeras för att motverka felaktiga utbetalningar och bidragsbrott. tillkommer att CSN ska redovisa måluppfyllelse. specificeras inte den generella måluppfyllelsen och återrapporteringskraven för åtgärder som vidtagits och som planeras för att motverka felaktiga utbetalningar och bidragsbrott. Men regeringen efterfrågar måluppfyllelse, genomförda insatser och resultat av insatserna för myndighetens återbetalnings- och återkravsverksamhet. –2017 har CSN ett återrapporteringskrav om att lämna en särskild redovisning vad avser låntagare bosatta utomlands. CSN har haft ett uppdrag som har bäring på arbetet med att säkerställa korrekta utbetalningar –2018. fick CSN ett uppdrag att följa utvecklingen med anledning av de ändrade bestämmelserna om studiemedel för utlandsstudier som trädde i kraft . Myndigheten skulle särskilt analysera effekterna av reformen, bland annat med avseende på risker för felaktiga utbetalningar och bidragsbrott. I regleringsbrevet för anges att CSN särskilt ska redovisa hur myndigheten har intensifierat arbetet med att förbättra återbetalningen från främst utlandsbosatta låntagare. har omfattande styrning angående uppgiften att motverka felaktiga utbetalningar i sina regleringsbrev för perioden –2018. Hur regeringen beskriver mål, återrapportering och uppdrag skiljer sig åt mellan åren. Regeringens mål för och myndigheternas återrapportering av felaktiga utbetalningar ska arbeta för att förhindra obehöriga att nyttja försäkringen i syfte att stärka tilltron till socialförsäkringen. Myndigheten ska samverka både internt och externt.