sou · H7B353 · 2019-12-09 00:00:00 — Stödet är behovsprövat mot hushållets samlade inkomster samt mot förmö- genhet och garanterar en total inkomst på en nivå motsvarande folke- trygdens minsta pensionsnivå. Minsta pensionsnivån är beroende av civilstånd. Om man är gift/ sammanboende beror den även på den sammanboendens inkomst och pension. För en ensamstående person uppgår den minsta pensions- nivån till (ordinær sats). Tilläggsstödet är inte en livsvarig förmån utan behöver sökas . Den är kategoriserad som en hybridförmån och betalas inte ut till personer bosatta utanför . En kartläggning av förmåner i andra medlemsstater Ekonomiskt bistånd (Økonomisk stønad) En person som inte har arbete eller inte kan försörja sig på annat sätt kan ha rätt till ekonomiskt stöd enligt socialtjänstlagen (sosial- tjenestelaven). Stödet kan beviljas efter en individuell prövning där hänsyn tas till både inkomster och nödvändiga utgifter. Hur påverkas en person med garantipension bosatt i om den upphör Finns det förmåner som kan ersätta den svenska garantipensionen? De arbetsgrundade norska pensionerna, tilläggspension och inkomst- pension, och de bosättningsbaserade pensionerna, grundpension och garantipension, beräknas alla utan påverkan av pensionsinkomster från andra länder än . Förmånerna kommer därför inte att på- verkas av om utbetalningen av svensk garantipension upphör. De kan därmed inte heller kompensera de personer som har svensk garanti- pension om den upphör. Det finns således inga förmåner i folketrygden som kan kompen- sera de personer som skulle förlora sin garantipension från . Det finns dock möjlighet att ansöka om tilläggsstödet (supplerende stønad). Behovsprövningen för tilläggsstödet är dock betydligt högre än för garantipensionen och det beviljas också bara i taget, men det skulle till viss del kunna kompensera för bortfall av svensk garantipension. Därutöver kan en person som inte kan försörja sig ansöka om ekonomiskt bistånd enligt socialtjänstlagen. Påverkas uppehållsrätten i om en person inte längre får garantipension? Inom ramen för det nordiska samarbetet finns ett utökat skydd för personer som omfattas av gällande överenskommelser och konven- tioner. Det medför att förutsättningarna kan skilja sig åt beroende på om en person omfattas av det nordiska regelverket eller inte, vilket man kan läsa mer om under motsvarande rubrik gällande . Personer med garantipension som inte omfattas av den Nordiska konventionen och är bosatta i skulle dock kunna påverkas i högre grad om utbetalningen av garantipension upphör. En kartläggning av förmåner i andra medlemsstater taget till beror det på om personerna har andra inkomster och därmed på om de kan anses bli en belastning för det norska trygdesystemet eller inte. De finska och norska pensionssystemen och deras tillhörande grund- skydd uppvisar stora likheter med det svenska systemet. Det beror på att de nordiska länderna har sociala trygghetssystem som bygger på liknande principer och som därmed kan vara relativt lika i sin utformning. Den tyska socialförsäkringen är uppbyggd enligt andra principer, vilket också får till följd att pensionssystemet och till- hörande stödförmåner som helhet skiljer sig mer från det svenska pensionssystemet. Allmän pension – grundad på arbete Det tyska allmänna pensionssystemet är obligatoriskt och bygger fullt ut på inkomstbortfallsprincipen, dvs. pensionerna beror av tidigare inkomster och antalet försäkringsår. Det finns inte något bosättningsbaserat grundskydd som i . Pensionen regleras i Lagen om social trygghet (Sozialgesetzbuch), volym VI. Alla anställda är enligt lag skyldiga att tillhöra det obligatoriska statliga pensionssystemet. Denna skyldighet gäller även för egen- företagare i vissa specifika yrken, såsom jordbrukare, konstnärer, journalister och medlemmar i de yrken som är organiserade i för- eningar (läkare, arkitekter, hantverkare, farmaceuter, ingenjörer, revi- sorer, advokater, m.fl.). Kravet på att tillhöra det allmänna pensions- systemet har dock undantag för vissa grupper bl.a. för personer med låga inkomster () och för yrkesgrupper med obligatoriska tjänstepensionsförsäkringar. Egenföretagare som inte omfattas av den obligatoriska försäkringen kan välja att ansluta sig. Det finns också möjlighet till frivillig försäkring. Den frivilliga försäkringen gäller för personer som är och bosatta i eller för tyskar bosatta utomlands. En kartläggning av förmåner i andra medlemsstater sionen kan också kompletteras med tjänstepensioner och statligt subventionerade privata pensioner. För att ha rätt till ålderspension krävs att den försäkrade har upp- nått pensionsåldern och tillhört försäkringen av (kvalificeringstid). Kvalificeringstiden kan uppfyllas antingen genom arbete eller genom sådana perioder som ersätter arbete, som t.ex. perioder vid vård av barn, plikttjänst och perioder med socialförsäkringsersättningar. Storleken på pensionen är beroende av både antalet tillgodoräk- nade försäkringsår och intjänandets storlek, dvs. den årliga inkoms- ten. Pensionen beräknas utifrån pensionspoäng där ett intjänande i nivå med genomsnittsinkomsten ger en pensions- poäng. Lägre eller högre intjänande än genomsnittet ger propor- tionellt lägre eller högre pensionspoäng. För rätt till ålderspension krävs också att man har uppnått pen- sionsåldern. Pensionsåldern i höjs successivt och den är därför beroende av vilket år en person är född. För personer födda och senare kommer den att vara . Det finns också möj- lighet för vissa grupper med långa arbetsliv att gå i pension tidigare. Den arbetsrelaterade pensionen är kategoriserad som en sådan pensionsförmån som omfattas av de allmänna bestämmelserna om samordning av ålders- och efterlevandepension i förordning 883/2004. Det finns inte något grundskydd inom det tyska pensionssystemet. Det skydd som finns för äldre personer är en minimiinkomst för äldre och för personer med nedsatt intjänandeförmåga (Grund- sicherung im und bei Erwerbsminderung) vilket är en form av socialt bistånd. Regleringen av denna förmån finns i lagen om social trygghet, volym XII. Minimiinkomsten för äldre är en behovsprövad förmån för per- soner som har uppnått pensionsåldern och vars ålderspension inte räcker till deras uppehälle. Förmånen är behovsprövad mot hus- hållets samlade inkomster och förmögenhet och beslutas som regel åt gången. Förmånens storlek är därmed också bero- ende av förmånstagarens ålder och hushållets sammansättning. 14https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=1111&langId=en&intPageId=4556 En kartläggning av förmåner i andra medlemsstater för att täcka ”standardbehoven” för vuxna uppgår 2019 till för en ensamstående vuxen boende i lägenhet och för två vuxna upp- går den till per person. Därutöver finns också komplet- terande stöd för boende och uppvärmning som är baserade på den faktiska kostnaden. Minimiinkomsten för äldre är kategoriserad som en hybridför- mån och betalas endast ut vid bosättning i . Hur påverkas en person med garantipension bosatt i om den upphör Finns det förmåner som kan ersätta den svenska garantipensionen? De arbetsgrundade pensionerna beräknas oberoende av garantipen- sionen och påverkas inte och de kan därmed heller inte ersätta den inkomstminskning som uppstår om garantipensionsutbetalningarna upphör. Den tyska pensionsförmån som kan påverkas är efterlevande- pensionerna. Vid beräkningen av tysk efterlevandepension ingår egen pension, inklusive utländsk pension. Den som har tysk efterlevande- pension och garantipension skulle därmed kunna få högre efter- levandepension om garantipensionen upphör. Det stöd som till viss del kan kompensera för bortfallet av garanti- pension är socialt bistånd i form av den ovan nämnda minimi- inkomsten för äldre och för personer med nedsatt intjänandeförmåga. Nivån för denna förmån är dock lägre än för garantipensionen sam- tidigt som den inte är individuell som garantipensionen och med en betydligt högre behovsprövning. Det medför att den enbart till en del kan kompensera för förlusten av garantipension. Påverkas uppehållsrätten i om en person inte längre får garantipension? Personer med permanent uppehållsrätt påverkas inte av om de har garantipension eller inte. Men en person som inte har permanent uppehållsrätt kan förlora uppehållsrätten om förlusten av svensk garantipension leder till att han eller hon inte har tillräckliga till- gångar för sin försörjning eller saknar en heltäckande sjukförsäkring. Eventuell påverkan på uppehållsrätten är alltså individuell och bero- En kartläggning av förmåner i andra medlemsstater ende av om personen har några andra inkomster eller annan form av försörjning. pensionssystem består av folkpension (folkepension) och ett obligatoriskt tilläggspensionssystem för anställda (ATP). Därut- över finns också obligatoriska tjänstepensioner som är baserade på kollektivavtal och täcker av de anställda. Alla anställda som har fyllt och är verksamma i om- fattas av ATP-systemet om de arbetar minst . Under vissa förutsättningar kan även egenföretagare omfattas. Regler- ingen av tilläggspension finns samlade i Lov om Arbejdsmarkedets Tillæggspension – ATP-loven (nr 110 af ). Tilläggspen- sionerna finansieras helt genom avgifter som betalas av de anställda (en tredjedel) och deras arbetsgivare (två tredjedelar). Men det är arbetsgivaren som är ansvarig för att båda delarna betalas in. Tilläggspensionerna är således kopplade till arbete, men de ut- betalas med ett enhetligt belopp och är därmed inte inkomstrela- terade. Av betydelse för pensionens storlek är i stället antalet år som avgift betalas in. Pensionsåldern (gäller även folkpensionen) är , men den höjs till –2022 och till 2030, därefter kommer pensionsåldern att kopplas till förväntad livslängd. För den som tar ut pension senare än den normala pensionsåldern ökar pen- sionen . De utbetalade pensionerna följer pris- utvecklingen. Tilläggspensionen är kategoriserad som en sådan pensionsförmån som omfattas av de allmänna bestämmelserna om samordning av ålders- och efterlevandepension i förordning 883/2004. 15www.retsinformation.dk/Forms/R0710.aspx?id=20920 En kartläggning av förmåner i andra medlemsstater Folkpension är det som i ses som allmän pension. Regler- ingen av folkpensionen finns i Lov om social pension (nr 1239 af ). För att ha rätt till folkpension krävs att en person har bott i . För- säkringstid som har tjänats in i övriga medlemsstater kan beaktas för att uppfylla kravet om tre års försäkring, men minst ett av åren behöver personen ha bott i . För rätt till full folkpension krävs bosättning i landet. Om man har en kortare bosättnings- tid än minskas pensionen proportionellt. Folkpensionen består av ett grundbelopp (grundbeløb) och ett pensionstillägg (pensionstillæg). Grundbeloppet påverkas inte av några pensionsinkomster utan minskas enbart med arbetsinkomster över en viss nivå, 2019 är den nivån . Vid en arbetsinkomst kan man inte få folkpensionens grundbelopp. Grundbeloppet är lika stort för ensam- stående som för sammanboende och uppgår 2019 till före skatt. Pensionstillägget är däremot högre för ensamstående än för sam- manboende och uppgår som högst till för ogifta och för gifta. Inkomstprövningen av pensions- tillägget är högre är för grundbeloppet och det minskas med par- hushållets sammanlagda arbets- och pensionsinkomster. Det finns ett fribelopp för arbetsinkomster vilket innebär att man kan ha en egen arbetsinkomst utan att pen- sionstillägget minskar. När den totala inkomsten för en ogift person är minskas pensionstillägget upp till en inkomst på då pensionstillägg inte längre betalas ut. För gifta är de motsvarande nivåerna högre, men också beroende av om maken/makan är pensionär eller inte. Sammanlagt kan folkpensionen som högst bli före skatt för ogifta och för gifta. Folkpensionens är i sin helhet kategoriserad som en sådan pen- sionsförmån som omfattas av de allmänna bestämmelserna om sam- ordning av ålders- och efterlevandepension i förordning 883/2004. En kartläggning av förmåner i andra medlemsstater Förutom folkpensionen i form av grundbelopp och pensionstillägg finns även förmåner som är tillägg till folkpensionen. 2019 finns följande tillägg: –äldrecheck (ældrecheck), –värmetillägg (varmetillæg), –vårdtillägg (helbredstillæg) och –personligt tillägg (personligt tillæg). För alla folkpensionärer beräknas en personlig tilläggsprocent (per- sonlig tillægsprocent). Denna används för att beräkna om man kan beviljas några av tilläggen till folkpensionen. Vid beräkningen av tilläggsprocenten tas hänsyn till den egna inkomsten och även in- komsten för maka/make. Tilläggsprocenten kan ha ett värde mellan noll och 100. Om den är noll har man inte rätt till några tillägg och ju högre den är desto högre tillägg kan utbetalas, upp till 100 där max- nivån uppnås. Tilläggsprocenten är 100 om en ensamstående person utöver folkpensionen har en inkomst på högst . För sammanboende är gränsen . Mediechecken, äldrechecken, värmetillägget och vårdtillägget är alla baserade på storleken på tilläggsprocenten, men därutöver i olika grad behovsprövade. Mediechecken är ett nytt tillägg som utbetalas första gången och har skapats för att gradvis ersätta den tidigare nedsättningen av medielicensen. Det uppgår 2019 till före skatt. För rätt till mediecheck krävs en tilläggsprocent på 100. Äldrecheck är ett kompletterande pensionsbidrag som kan ges till personer med folkpension. Storleken på äldrechecken är beroende av den personliga tilläggsprocenten och förmögenhet. Den som har en förmögenhet kan få äldrecheck och den uppgår maximalt till före skatt . Värmetillägg är ett extra tillägg avsett för att finansiera utgifter för värme och varmvatten. Det påverkas av alla inkomster och är behovsprövat. Det påverkas dock inte av förmögenhet. För rätt till värmetillägg krävs en tilläggsprocent som är större än noll och värme- En kartläggning av förmåner i andra medlemsstater utgifter som för en ensamstående är (sammanboende ). Vårdtillägget är avsett för att finansiera utgifter för viss sjukvård och läkemedel. Vårdtillägget är behovsprövat och beroende av stor- leken på tilläggsprocenten och förmögenhet. För rätt till vårdtillägg krävs en tilläggsprocent större än noll och en likvid förmögenhet på . Utöver stöden ovan som är baserade på tilläggsprocenten finns också det personliga tillägget. Det personliga tillägget kan betalas ut till personer som har en svår ekonomisk situation, det är helt behovs- prövat och tar hänsyn till alla inkomster och förmögenhet. Även de tillägg som tillhör folkpensionen ingår i folkpensions- bestämmelserna och ingår därmed också i folkpensionens kategoriser- ing som pensionsförmån som omfattas av de allmänna bestämmelserna om samordning av ålders- och efterlevandepension i förord- ning 883/2004. Folkpension i förhållande till Som de övriga nordiska länderna är även en del av pen- sionssystem bosättningsbaserat. Den största skillnaden mellan folkpension och , och bosätt- ningsbaserade pensioner är att folkpensionens grundbelopp inte minskas med andra pensionsinkomster utan endast minskas med arbetsinkomster över en viss angiven nivå. Därmed är den danska folkpensionen också i högre grad en pension som utbetalas till alla ålderspensionärer. har liksom undantag antecknat i förordningens bilaga XI som påverkar tillämpningen av samord- ningsbestämmelserna på den danska folkpensionen. har fått antecknat följande undantag i förordning 883/2004. Ingressen till förordning 883/2004 (42)I enlighet med proportionalitetsprincipen och i enlighet med för- utsättningen för att kunna utsträcka förordningen till att omfatta alla Europeiska unionens medborgare och i syfte att finna en lösning som tar hänsyn till eventuella restriktioner förknippade med särdragen hos de system som grundar sig på bosättning, torde det vara lämpligt med ett särskilt undantag för genom en anteckning i bilaga XI, som begränsar rätten till socialpension för den nya kategori av icke-yrkes- verksamma personer som denna förordning har utsträckts till. En kartläggning av förmåner i andra medlemsstater av särdragen i det danska systemet och mot bakgrund av att dessa pensioner får exporteras efter en bosättningstid enligt gällande dansk lagstiftning (lagen om pensioner). anteckning i Bilaga XI gällande folkpension för ålders- pensionärer 2.a) Utan hinder av bestämmelserna i artikel 6 i denna förordning ska personer som inte har arbetat som anställda i någon medlemsstat ha rätt till dansk social pension bara om de har varit stadigvarande bosatta i under , med beaktande av de åldersgränser som gäller enligt dansk lagstiftning. Om inget annat följer av artikel 4 i denna förordning, ska artikel 7 inte tillämpas på en dansk social pension som sådana personer har rätt till. b)De bestämmelser som anges ovan ska inte gälla rätt till dansk social pension för familjemedlemmar till personer som är eller har varit anställda i eller för studerande och deras familjemedlemmar. Grundprincipen för rätt till folkpension (social pension) är att man har varit stadigvarande bosatt i . Försäkrings- tid som har tjänats in i andra medlemsstater kan beaktas för att uppfylla kravet om tre års försäkring, men minst ett av åren behöver personen ha bott i . har (liksom ) ett undantag från denna sammanläggningsprincip för personer som inte har varit yrkesverksamma i någon EES-stat. Undantaget innebär att för icke förvärvsaktiva krävs det totalt bosättning i för att får rätt till pension efter sammanläggning. Det är således ett undantag som ställer högre krav för att öppna upp rätten till förmånerna. Andra stöd som inte är kopplade till folkpensionen Bostadstillägg (boligydelse) Utöver de stöd som finns kopplade till folkpensionen finns också bostadstillägg (boligydelse). Boligydelsen är helt behovsprövat och beroende av boendeform. Bostadstillägget är kategoriserat som en hybridförmån och betalas enbart ut vid bosättning i . En kartläggning av förmåner i andra medlemsstater Socialt bistånd (Økonomisk tilskud fra kommunen) Personer som saknar rätt till folkpension och dess tillägg kan som en sista försörjning ansöka om socialt bistånd eller s.k. hjälp i spe- ciella fall (hjælp i særlige tilfælde). För de personer som har rätt till folkpension täcks denna försörjning i stället av det personliga till- lägget och vårdtillägget. Det sociala biståndet är strikt behovsprövat mot hela hushållets inkomster, utgifter och förmögenhet och med en regelbunden prövning av rätten till stödet. Hur påverkas en person med garantipension bosatt i om den upphör Finns det förmåner som kan ersätta den svenska garantipensionen? Den arbetsgrundade tilläggspensionen beräknas oberoende av garanti- pensionen och den kan därmed heller inte ersätta den inkomst- minskning som uppstår om garantipensionsutbetalningarna upphör. I vilken mån det finns förmåner som till kan kompensera för bort- fallet av garantipension beror på om en person har dansk folkpension eller inte. För en person som har dansk folkpension kommer inte själva folkpensionen att påverkas eftersom den redan är 40-delsberäknad och man får inte fler danska 40-delar genom upphörandet av garanti- pension. Tilläggen till folkpensionen kan däremot påverkas av bort- fallet av garantipension genom att den inkomst som ingår i de olika behovsprövningarna blir lägre. För en person som omfattas av folk- pensionens regelverk kan således de olika tilläggen eventuellt till del kompensera för bortfallet av garantipension. För en person som inte har rätt till dansk folkpension ser situa- tionen annorlunda ut, eftersom den heller inte kan ansöka om de tillägg som hör till folkpensionen. En sådan person får då i stället ansöka om socialt bistånd. En kartläggning av förmåner i andra medlemsstater Påverkas uppehållsrätten i om en person inte längre får garantipension? Inom ramen för det nordiska samarbetet finns ett utökat skydd för personer som omfattas av gällande överenskommelser och konven- tioner. Det medför att förutsättningarna kan skilja sig åt beroende på om en person omfattas av det nordiska regelverket eller inte, vilket man kan läsa mer om under motsvarande rubrik gällande . Personer med garantipension som inte omfattas av den Nordiska konventionen och är bosatta i skulle dock kunna påverkas i högre grad om utbetalningen av garantipension upphör. Med hänsyn tagen till beror det på de individuella förutsätt- ningarna och om de har andra inkomster och därmed på om de kan anses bli en belastning för det danska sociala biståndssystemet eller inte. Även det spanska pensionssystemet skiljer sig mer från det svenska pensionssystemet än vad de nordiska ländernas motsvarigheter gör. Det spanska lagstadgade pensionsskyddet är arbetsbaserat och kan kompletteras med avtalsbaserade tilläggspensioner (tjänstepensio- ner) och privat pensionssparande. Därtill finns det icke-avgifts- finansierade ålderspensioner som är i form av socialt bistånd. Avgiftsfinansierad ålderspension – baserad på arbete Det spanska allmänna pensionssystemet är arbetsbaserat (pensión de jubilación) och omfattar anställda och egenföretagare som betalar in avgifter till systemet. Regleringen finns i titel 2, kapitel 13 i den all- männa lagen om social trygghet (Título II, Capítulo XIII, , som godkänts genom kungligt lag- stiftningsdekret 8/2015 av ). Rätt till pension har den som har uppnått pensionsåldern och har tillhört försäkringen under (kvalificeringstid). Minst två av åren behöver vara under de 15 åren i anslutning till pensioner- En kartläggning av förmåner i andra medlemsstater För rätt till full pension krävs att man har arbetat och betalat in avgifter till försäkringen och 6 månader. Försäkringstid kan även tjänas in genom t.ex. perioder med vård av barn. I pågår en reformering av pensionssystemet som innebär att pensionsåldern och tillhörande tidsgränser höjs. Pensionsåldern höjs successivt för att 2027 bli och för rätt till full pension ska man då ha arbetat . Personer som har ett långt arbetsliv och har betalat in avgifter och 6 månader kommer att kunna gå i pension även 2027. För vissa yrkesgrupper, som t.ex. gruvarbetare och brandmän, finns undantag som innebär att de kan gå i pension tidigare. Storleken på pensionen beror på antalet arbetade månader och år (tid med avgiftsinbetalning) och den försäkrades genomsnittliga inkomst. När pensionsreformen är fullt genomförd 2027 kommer pensionen beräknas enligt följande. Kvalificeringstiden kommer även fortsättningsvis att vara . med avgiftsinbetalning ger en pension som är av den genomsnittliga inkomsten. För varje ytterligare månad med avgiftsinbetalning mellan månad 1 och 248 fås av inkomsten i pension. För de återstående 16 månaderna med avgiftsinbetalning upp till maxi- mala , tillkommer . Vid full pension beräknas den genomsnittliga inkomsten på de 25 bästa åren. en person arbetar längre än full tid ökar pensionen pro- centuellt, men pensionen kan inte bli högre än den maximala nivån som 2019 uppgår till 2 (37 ). Pensionen utbetalas , med en extra utbetalning . Den som har kvalificerat sig för den avgiftsfinansierade arbets- grundade pensioner är alltid garanterade en lägsta nivå, en s.k. mini- mipension. Denna minimipension är beroende av, civilstånd och inkomst (inklusive utländsk pension) och för den som är gift även på om maken är ekonomiskt beroende eller inte. Minimipensionen är för ogifta och mellan 642,90–835,för gifta. Även denna pension utbetalas . Minimipen- sionen betalas ut i form av ett tillägg som utgör skillnaden mellan den egna pensionen och nivån för minimipensionen. Den arbetsrelaterade pensionen är kategoriserad som en sådan pensionsförmån som omfattas av de allmänna bestämmelserna om sam- ordning av ålders- och efterlevandepensioner i förordning 883/2004. En kartläggning av förmåner i andra medlemsstater Dock är nivån för minimipensionen och det utbetalade tillägget kategoriserat som en minimiförmån och betalas endast ut vid bosätt- ning i .