sou · H7B352 · 2019-12-09 00:00:00 — Kommissionens ursprungliga för- slag liknade det slutliga utfallet; medlemsstater som inte har euron som valuta är som utgångspunkt inte bundna av Tillsynsmekanismen, men kan däremot ingå ett nära samarbete med ECB.39 Den rättsliga grunden för Tillsynsmekanismen är artikel 127.6 i EUF-fördraget, vilken ger ECB befogenhet att utöva finansiell tillsyn över aktörer på den inre marknaden och gäller därigenom samtliga medlemsstater. Ett nära samarbete etableras genom att en medlemsstat som inte har euron som valuta till ECB begär att få upprätta ett samarbete.40 Så snart ett nära samarbete är upprättat är medlemsstaten deltagande i bankunionen med, som utgångspunkt, samma rättigheter och skyl- digheter som övriga deltagande medlemsstater. Som behandlas i ka- pitel 10 innebär i vissa avseenden en skillnad mellan medlemsstater som har euron som valuta och de som inte har det, vilket får konsekvenser för beslutsfattandet inom framför allt Till- synsmekanismen. 39Nära samarbete fanns med i det ursprungliga förslaget till SSM-förordning, se artikel 2.1 i Europeiska kommissionen (2012) Förslag till rådets förordning om tilldelning av särskilda uppgifter till i fråga om politiken för tillsyn över kreditinstitut (2012)511, . 40Artikel 7 i SSM-förordningen. Bankunionens institutionella ram och nära samarbete Villkoren för att etablera ett nära samarbete För att ska acceptera en begäran ska medlemsstaten ha genomfört all nödvändig lagstiftning som krävs för att bankunions- regelverket ska kunna tillämpas. Det innebär bl. a. att de rättsakter som antas av inom ramen för Tillsynsmekanismen samt akter som antas inom ramen för Resolutionsmekanismen kan tilläm- pas i den berörda medlemsstaten. Inför upprättandet av ett nära samarbete gör ECB en s.k. samlad bedömning (se Förklaringsruta Tre ”hälsokontroller” för banker inom EU) av de banker som kommer att stå under ECB:s direkta tillsyn. Bankunionens institutionella ram och nära samarbete *samordnade den omfattande AQR som genomfördes för samtliga EU-länder. För banker med säte inom euroområdet ansvarade de nationella tillsynsmyndigheterna för AQR under ledning av ECB . I och i övriga medlemsstater som stod utanför bankunionen, genomfördes AQR självständigt av den nationella tillsynsmyndigheten (dvs. i fall). Källa: (2014) Ebas stresstest och översyn av tillgångarnas kvalitet (AQR) /banking/tasks/comprehensive_assessment/html/index.sv.html Eftersom deltagande medlemsstater som inte har euron som valuta inte kan delta i Tillsynsmekanismen på lika villkor som finns en s.k. skyddsmekanism i SSM-förordningen. Den ger rätt att invända mot ett beslut från eller ett utkast till beslut från som den berörda deltagande medlemsstaten anser Bankunionens institutionella ram och nära samarbete berör en bank etablerad i medlemsstaten. Deltagande medlemsstater som inte har euron som valuta har även rätt att utträda ut bank- unionen, en möjlighet som inte finns för euroländerna.41 Skulle det nära samarbetet avslutas har medlemsstaten rätt att få tillbaka de medel som betalats in till Resolutionsfonden med avdrag för even- tuella kostnader för resolution avseende en bank som har tillstånd i den medlemsstaten som lämnar bankunionen. Skyddsmekanismen och möjligheterna att utträda ur bankunionen behandlas i kapitel 10. 41Artikel 7.6 i SSM-förordningen. Ett svenskt deltagande i bankunionen innebär att befogenheter och en stor del av ansvaret för tillsyn och resolution av banker etablerade i tillkommer bankunionens organ och inte svenska myndig- heter. Befogenhetsfördelningen mellan och EU är grundläg- gande för att avgöra om det är konstitutionellt möjligt för att delta i bankunionen. Avsnitt 4.2 behandlar därför de konstitu- aspekterna av ett deltagande i bankunionen och hur ansvars- fördelningen mellan myndigheter kan omhändertas i svensk lagstift- ning. En tydlig ansvarsfördelning mellan myndigheter som utför tillsyn och resolution av banker är viktig oavsett om ansvaret fördelas mellan myndigheter i eller mellan bankunionsorganen och svenska myndigheter. Därutöver bör banktillsyn och resolution ut- föras oberoende av politiska eller andra hänsyn. Kontrollmekanismer ska även finnas på plats i syfte granska att tillsyn och resolution ut- förs enligt regelverken. Genom mekanismer för ansvarsutkrävande kan politisk granskning och demokratisk kontroll ske av de beslut som fattas. Ändamålsenlig granskning kräver i sin tur en viss nivå av insyn. Utan insyn i myndigheternas verksamhet är det svårt att granska på vilken grund beslut fattats. Därutöver ger effektiva rätts- medel enskilda och företag möjlighet att föra talan vid domstol och därmed till en rättslig prövning av de beslut som fattas. Dessa grund- principer är del av rättstraditioner inom och i övriga . Principerna är även vägledande för banktillsyn1 och de tillämpas i 1Baselkommittén (2012). IMF:s granskningar av länders finansiella system.2 Detta kapitel behandlar därför former för ansvarsutkrävande (4.3), rättslig pröv- ning (4.4) institutionellt och operationellt oberoende (4.5) samt möjligheter till insyn (4.6) i bankunionen jämfört med i . 4.2Befogenhetsfördelning – bankunionen i relation till medlemskap i För att skulle kunna ansluta sig till det som är EU kräv- des att bestämmelsen om överlåtelse av beslutanderätt i 10 kap. 5 § första stycket (nuvarande 10 kap. 6 §) regeringsformen ändrades. En förändring krävdes bl. a. därför att den dåvarande inskränkningen, att överlåtelse endast fick ske i begränsad omfattning, ansågs vara för snäv. Den nya lydelsen trädde i kraft . Den innebar att beslutanderätt kunde överlåtas under förutsättning att EG:s, EU:s, fri- och rättighetsskydd motsvarade det skydd som ges i regeringsformen samt i den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Anslutningen till EU kommer bl.a. till uttryck genom lagen (1994:1500) med anledning av anslutning till Europeiska unionen, den s.k. anslutningslagen.3 Lagen kom till bl.a. för att det behövdes någon form av nationell lagstiftning för att det svenska anslutningsfördraget skulle kunna införlivas med svensk rätt. Vidare är det genom anslutningslagen som överlåtelsen av beslutsbefogen- heter till EU kommer till uttryck. Lagform är i och för sig inte nöd- vändig men har bedömts vara lämplig.4 Vid varje nytt fördrag som förutsatt överlåtelse av beslutsbe- fogenheter till EU har anslutningslagen ändrats genom att det nya fördraget lagts till i en av lagens bestämmelser. Lagen innebär att har den effekt i den svenska rättsordningen som följer av dem. Härav följer att EU-förordningar är direkt tillämpliga, att det finns ett krav på att genomföra EU-direktiv och att EU-domsto- lens rättspraxis ska följas. 2Se exempelvis IMF (2018) Euro Area Policies: Financial Sector Assessment Program- Technical Note-Detailed Assessment of Observance of for Supervision. 3Proposition 1994/95:19. 4Proposition 1964:140 s. 131 f., SOU 1972:15 s. 185 samt proposition 1994/95, del 1, s. 503. Genom en ändring i regeringsformen, som trädde i kraft , infördes – förutom att ”EG” ändrades till ”inom ramen för samar- betet i EU” – ännu en förutsättning för överlåtelse av beslutanderätt: överlåtelsen får inte röra principerna för statsskicket.5 Förutsätt- ningen hade funnits även tidigare men framgick då endast av att kon- stitutionsutskottet gjort uttalanden i förarbetena.6 Vad som av- ses med principerna för statsskicket är grundläggande principer i konstitutionella system som den fria åsiktsbildningen och den allmänna och lika rösträtten. Andra grundläggande konstitu- principer som lyfter fram är: offent- lighetsprincipen, meddelarfriheten, förbudet mot censur, skyddet av uppgiftslämnare, ansvarighetssystemet samt andra viktiga principer i tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen som har stor betydelse för den fria åsiktsbildningen. Inför grundlagsändringen 2003 utvecklade konstitutionsutskot- tet sitt resonemang och uttalade dels att det i varje enskilt fall, med utgångspunkt i grundlagsbestämmelsernas innehåll, måste bestäm- mas i vilka fall en grundlagsändring behöver ske på grund av ny över- låtelse av beslutanderätt, dels att uttalande inte kan uppfattas som uttömmande. 4.2.1Deltagande i bankunionen kräver ingen ytterligare befogenhetsöverlåtelse En fråga som uppkommer när det gäller ett eventuellt svenskt delta- gande i bankunionen är om bankunionsorganen redan har tilldelats de befogenheter som deltagandet förutsätter eller om ett deltagande kräver att ytterligare befogenheter förs över till EU. Anslutnings- lagen bygger på att en gång för alla beslutat om den överlåtelse av beslutsbefogenheter som respektive fördrag, exempel- vis Lissabonfördraget,7 kräver. Detta innebär att det inte behövs någon ytterligare överlåtelse av beslutsbefogenheter för att en EU- 5Proposition 2001/02:72, 2001/02:KU18. 6Konstitutionsutskottets betänkande 1993/94:KU21 s. 27 f. 7Redan i den version av EG-fördraget som var i kraft när blev medlem framgick att ECB av rådet kunde tilldelas befogenhet att utöva tillsyn över banker inom hela den inre marknaden, artikel 105.6 EG. Det var emellertid inte som den rättsliga grunden aktiverades när den europeiska systemrisknämnden etablerades och därefter när förordningen som upprättade Tillsynsmekanismen antogs 2013. lagstiftningsakt som har rättslig grund i fördragen ska bli gällande i ; har redan överlåtit beslutsbefogenheten8 till unionslagstiftaren.9 Vad gäller bankunionen har unionslagstiftaren med stöd av beslutat de aktuella rättsakterna. Av rättsakterna följer att bankunionens organ får utöva vissa tillsyns- och resolutionsbefogenheter. Ett svenskt deltagande i bankunionen förutsätter således inte att ytterligare beslutsbefogenheter förs över till EU. Det har tidigare slagits fast att något ytterligare riksdags- beslut om överlåtelse av förvaltningsuppgift enligt 10 kap. 8 § reger- ingsformen inte krävs när en EU-rättsakt, som har som rättslig grund, ska införlivas i svensk rätt.10 Det kan även tilläggas att de europeiska tillsynsmyndigheterna , och tilldelats befogenheter som innebär att de kan fatta beslut som är bindande för nationella myndigheter.11 Med utgångs- punkt i , den svenska anslutningslagen, bankunions- regelverket och det gemensamma regelverket12 har bankunionens organ, om väljer att delta, därmed befogenhet att fatta beslut som är bindande för de behöriga svenska myndigheterna. 4.2.2Lagstiftning vid ett eventuellt deltagande i bankunionen En begäran om att få upprätta ett nära samarbete innebär att den be- gärande medlemsstaten måste genomföra tillämplig EU-lagstiftning samt säkerställa att ECB:s instruktioner, riktlinjer och framställ- 8Proposition 2007/08:168 sid. 66. 9I de flesta fall rådet och . 10SOU 2017:39 Betänkande från . 11Proposition 2011/12:70, proposition 2011/12:175, proposition 2012/13:160, proposition 2013/14:228. I yttrande till finansutskottet om genomförande av ett EU-direktiv (2015/16:FiU7, bilaga 4)(Solvens II-direktivet på försäkringsområdet) prövade utskottet om genomförandet av direktivet krävde behandling enligt 10 kap. 6 eller 8 § reger- ingsformen eftersom det förutsatte att beslutanderätt tilldelas myndigheter i andra medlems- stater i EU. konstaterade att EU får fatta beslut som gäller i ”i den omfattning och med den verkan som följer av bl. a. Lissabonfördraget”. (2015/16:FiU7, bilaga 4, s. 220). Eftersom EU beslutat de aktuella delarna av direktivet med stöd av Lissabon- fördraget fann att det inte krävdes någon ytterligare överlåtelse av be- slutanderätt; överlåtelsen hade redan skett i och med att tillträtt Lissabonfördraget. Motsvarande gäller i fråga om rättsakter som innebär att beslutanderätt tilldelas organ inom EU. 12Bankunionsregelverket omfattar SSM-förordningen, ramförordningen, SRM-förordningen. Se avsnitt 3.2 för en översikt av rättsakterna som ingår i det gemensamma regelverket. ningar följs.13 Nationell lagstiftning ska vid ett deltagande tydliggöra att ECB och har befogenhet, och ansvar för, att utarbeta vissa rättsakter som sedan de svenska myndigheterna (dvs. och Riksgälden) är skyldiga att genomföra. Det bör framhållas att den rättsligt bindande verkan av det nära samarbetet inte är absolut. Medlemsstater som inte har euron som valuta kan lämna samarbetet och ECB kan även avsluta det nära samarbetet (se avsnitt 3.5 och 10.3.1). För del skulle ett deltagande i bank- unionen komma till uttryck genom dels en begäran till ECB, dels, lämpligen, en ny ramlag. Ramlagen skulle, med hänvisning till SSM-förordningen och SRM-förordningen klargöra befogenhetsför- delningen mellan ECB och respektive och Riksgälden. En sådan lag skulle även kunna ut- trycka på vilket sätt regeringen kan avsluta det nära samarbetet. Lagstiftningsarbetet kan utföras som diskussioner förs med företrädare för eftersom ett nära samarbete endast kan upprättats efter att ECB accepterat den lagstiftning som möjliggör ett nära samarbete. De huvudsakliga lagarna som skulle behöva ändras vid ett eventuellt deltagande är de som upprättades eller änd- rades då krishanteringsregelverket och kapitaltäckningsregelverket genomfördes i svensk rätt. Förutom ovan nämnda ramlag, behöver nödvändiga följdändringar i flera, befintliga lagar tas om hand. Det är tänkbart att ett lagstiftningsarbete (inklusive utredning och remissbehandling av denna) som är begränsat till endast ramlagen kan ta i anspråk fram till dess att en proposition kan överlämnas för riksdagsbehandling. Ett svenskt deltagande i bankunionen kräver inte någon befogen- hetsöverföring till EU. Ett deltagande kräver inte heller att reger- ingsformen eller anslutningslagen ändras. Däremot skulle en ny (ram-)lag behövas för att klargöra ansvarsfördelningen mellan de bankunionsorganen och de svenska myndigheterna. 13ECB:s beslut av ECB/2014/5. ECB:s fördragsfästa rättsakter som beslut, förordningar, rekommendation och yttranden är inte tillämpliga i medlemsstater som inte har euron som valuta, artikel 132 och artikel 139 i . Det förklarar varför ECB valt att använda annan terminologi för de akter som binder medlemsstater som inte har euron som valuta som väljer att delta i bankunionen. I det svenska konstitutionella systemet utgår den offentliga makten från folket och är folkets främsta företrädare. I EU:s konstitutionella system företräds medborgarna direkt på unionsnivå av . I och Europeiska unionens råd (rådet) är varje medlemsstat representerad. Representanterna ska vara demokratiskt ansvariga, antingen inför sitt nationella parlament eller direkt inför sina medborgare.14 Detta avsnitt behandlar de formella mekanismerna för ansvarsut- krävande för beslut avseende tillsyn och resolution i respek- tive inom bankunionen. En utgångspunkt för ansvarsutkrävande är att den som fattar ett beslut också är ansvarig för det. Med ansvars- utkrävande avses verktyg för att återkommande granska, både ge- nom diskussion och skriftlig rapportering, hur ett beslutsfattande organ utför sina uppgifter liksom de konsekvenser som kan följa av regelöverträdelser, exempelvis att en beslutsfattare blir entledigad. Ansvarsutkrävandet inom bankunionen har utformats efter hur befogenheter fördelats mellan institutioner och organ enligt de ra- mar anger.15 ECB, och , men även kommissionen och rådet, är underkastade mekanismer för ansvarsutkrävande. På ett liknande sätt är Finansin- spektionen, Riksgälden och regeringen underkastade de mekanismer för ansvarsutkrävande som gäller i . Eftersom ECB har befogenhet för penningpolitik, utöver bank- tillsyn, skiljer sig mekanismerna för ansvarsutkrävande något åt be- roende på vilken av sina båda befogenheter ECB utövar. ECB är ansvarig inför och ska regelbundet rapportera till rådet under båda sina befogenheter. Däremot finns det fler meka- nismer för ansvarsutkrävande inom tillsynsbefogenheten jämfört med penningpolitiken. Detta förhållande avspeglar ECB:s penning- politiska oberoende. 14Artikel 10 i EUF-fördraget. 15I avsnitt 3.3 och 3.4 beskrivs dessa ramar närmare. Ordet ”institution” används i för att utpeka de fem institutionerna som har särskilda befogenheter. Övriga organ, som och , förekommer inte uttryckligt i fördragen. Institutionerna är rådet, , , , och Europeiska revisionsrätten. 4.3.1Europaparlamentet och rådet kan utkräva ansvar av är en del av ECB eftersom inte tillå- ter att utformas som en helt självständig institu- tion.16 ECB är en EU-institution som i sin tillsynsfunktion är ansva- rig inför och rådet. Däremot innebär SSM-för- ordningen att även ordförande kan avkrävas an- svar. Ett särskilt samförståndsavtal reglerar hur och samarbetar kring ansvarsutkrävande.17 ECB sänder sin års- rapport till rådet, och eurogruppen.18 Det är där- emot ordförande som presenterar ECB:s årsrap- port om tillsynsverksamheten för och eurogrup- pen. diskuterar även hur ECB tillämpat sina tillsyns- befogenheter. Vid dessa möten i har en företrädare för deltagande medlemsstater som inte har euron som valuta rätt att delta (se även avsnitt 10.4.1). har även möjlighet att få svar från ECB på de frågor som kan ställas skriftligen och muntligen. Enligt kan kalla ECB:s ordförande att höras av relevant kommitté och ECB har av tradition alltid svarat på resolutioner som berör den.19 Rådet har, liksom , befogenhet att fatta ett be- slut om att entlediga ordförande och vice ordförande i Tillsyns- nämnden.20 Det är även rådet som, på initiativ från ECB och efter godkännande, utser ordfö- rande. Uttagningsförfarandet är öppet och kravprofilen publiceras.21 Under hela förfarandet ska och rådet hållas in- formerade.22 Även de personer som företräder ECB i Tillsynsnämn- den ska utses i en öppen rekryteringsprocess. ECB:s ställning som centralbank för hela euroområdet, vilket var dess enda uppgift innan bankunionens tillkomst, har en unik själv- ständighet som innebär att det är mycket svårt att avsätta de natio- 16Se avsnitt 3.3.1. 17Samförståndsavtal mellan och , dok. nr 2013/694/EUD. 18Artikel 21 i SSM-förordningen. 19Schiavo (red.) (2019). 20För de fall villkoren för entledigande är uppfyllda enligt SSM-förordningen. Rådet kan med kvalificerad majoritet och efter godkännande av fatta ett beslut om ent- ledigande, efter initiativ från ECB. 21I EUT, Europeiska unionens officiella tidskrift. 22Artikel 26.4 i SSM-förordningen. nella centralbankschefer som tillsammans med ECB:s direktion utgör ; förfarandet är ECB-internt och kräver ett beslut av EU-domstolen.23 4.3.2Nationella parlament kan utkräva ansvar av och Nationella parlament i deltagande medlemsstater har enligt SSM-förordningen möjlighet att kräva svar på frågor till ECB i dess tillsynsfunktion. Det innebär att svenska riksdagsledamöter skulle kunna vända sig både till ECB och till regeringen för att diskutera och få svar på hur tillsyn utförs. Frågorna kan gälla både hur tillsyn bedrivs generellt och mer specifikt för banker etablerade i . Exempelvis har de spanska, nederländska och irländska parlamenten organiserat skriftliga eller muntliga utfrågningar av Resolutions- nämndens och ordförande.24 hördes företrädare från Tillsynsmekanismen vid sex till- fällen av utskott i nationella parlament och ECB har besvarat ett antal frågor från nationella parlament.25 Möjligheten att utkräva ansvar av och Tillsynsnämn- den påverkar däremot inte förfaranden för ansvarsutkrävande som föreskrivs i nationell rätt när nationella myndigheter vidtar åtgärder utanför SSM-förordningen eller utför åtgärder enligt den samarbets- princip som SSM-förordningen anger.26 Samarbetsprincipen innebär framför allt att nationella myndigheter ska förse ECB med all nöd- vändig information. Eftersom ett stort antal av de beslut som fattas av för- bereds av nationella myndigheter föreligger det en viss risk att riks- dagen ber redogöra för ett beslut som egentligen är ytterst ansvarigt för.27 Exempelvis består ECB:s besluts- underlag för att ge eller återkalla banktillstånd av information från 23Artikel 11.4 i ECBS:s stadga anger att en ledamot i , som inte längre uppfyller kriterierna för att inneha befattningen, kan entledigas genom ett beslut av , på begäran av direktionen eller . Artikel 14 ECBS:s stadga anger att ett beslut att avsätta en centralbankschef kan överklagas till trots att det rör sig om ett nationellt beslut. 24Exempelvis tal av ordförande i det spanska parlamentet: (2017, 11december) financial crisis in - SRB Chair 's speech, tal i . 25ECB (2018) Economic bulletin 2018/5. 26Artikel 6 och 21 i SSM-förordningen. 27Risken behandlas övergripande i Schiavo (red.) (2019) av Fromage och Ibrido. ECB är ansvarig för sina beslut men det kan inte uteslutas att andra myndigheter kan få stå till svars för de eventuella bedömningar dessa gjort i underlag som sedan används av ECB. riksdag och dess utskott har alltid möjlighet att höra både statsråd och myndigheternas generaldirektörer oavsett deltagande i bankunionen. Det kan, sammanfattningsvis, inte uteslutas att ansvars- fördelningen mellan bankunionens organ och kan bli otydligt vid ett deltagande i bankunionen. 4.3.3Ansvarsutkrävande när det gäller banktillsyn i är en myndighet under regeringen. Regeringen styr genom en instruktion28 och de årliga regle- ringsbreven. Styrning är däremot inte tillåten när Finansinspek- tionen fattar beslut riktade mot enskilda som rör myndighetsut- övning eller tillämpning av lag. Regeringen granskas av konstitu- tionsutskottet, dels i en allmän granskning av tjänsteutövandet och ärendehantering, dels när ett utskott eller en ledamot väcker en fråga eller anmäler ett statsråd eller regeringen. Inom ramen för en gransk- ning av regeringen kan enskilda statsråds eventuella del i ansvaret för en myndighets agerande aktualiseras. ledamöter kan framställa interpellationer och frågor till statsråd om deras tjänsteutövning.29 I utskotten kan både statsråd och generaldirektör framträda för att svara på frågor, vilket sker med viss regelbundenhet. Utskotten kan även rikta framställningar till regeringen.30 En sådan åtgärd anger riksda- gens ställningstagande och uppmanar regeringen att agera. Det är framför allt genom den årliga utfrågningen om finansiell stabilitet som kan ges en redogörelse för hur utför sitt arbete inom banktillsyn, inklusive makrotillsyn. Ett annat exempel på en uppföljning av hur tillsyn (och resolu- tion) hanteras i är när regeringen och, i förekommande fall, 28Förordningen (2009:93) med instruktion för . 2913 kap. 5 § regeringsformen. 30Se t.ex. Finansutskottens betänkande, tillkännagivande till regeringen om penningtvätt, 13juni 2019 2018/19:FiU42. berörd myndighet yttrar sig över de granskningsrapporter Riks- revisionen publicerar.31 Oavsett om skulle delta i bankunionen eller fortsätta stå kvar utanför har en övergripande befogenhet över – och därmed ansvar för – makrotillsynen i Sverige.32 Reger- ingen motiverade 2013 sitt förslag att ge ansvar för makrotillsynen med att ansvarsutkrävandet skulle öka.33 Ett del- tagande i bankunionen kan innebära en möjlighet för och att utkräva ansvar av ECB för makrotillsynsbe- slut i den mån använder sig av den begränsade befogenhet SSM-förordningen tilldelar ECB. generaldirektör såväl som ledamöter i inspektionens styrelse är ansvariga inför regeringen som tillsätter dem.34 Förfarandet för att tillsätta en generaldirektör är offentligt, så till vida att en annons publiceras, men sekretess gäller för de ansökningar som inkommer under ansökningsförfarandet.35 Reger- ingen har även möjlighet att med omedelbar verkan avsätta styrelse- ledamöter samt, under vissa förutsättningar, avsätta en general- direktör från sin tjänst som myndighetschef.36 4.3.4EU-organ kan utkräva ansvar av Ansvarsutkrävande inom Resolutionsmekanismen avser i första hand men även kommissionen och Ekofin- rådet för deras respektive del i beslutsfattandet.