sou · H6B392 · 2019-01-01 00:00:00 — Om sär- skilt bemyndigande finns får myndigheterna disponera inkomsterna från den avgiftsbelagda verksamheten (25 § avgiftsförordningen). I 8 kap. 17 lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation (LEK) anges bland annat att en handläggningsavgift får tas ut av den som an- söker om tillstånd att använda radiosändare. En årlig avgift ska betalas av den som innehar tillstånd att använda radiosändare. Handläggnings- avgiften ska motsvara myndighetens kostnader för handläggningen av ärendet. De årliga avgifterna ska sammantaget motsvara de kostna- der som en myndighet i övrigt har för sin verksamhet enligt denna lag. Av 1 § andra stycket förordningen (2016:602) om finansiering av Post- och verksamhet följer att avgifter enligt 8 kap. 17 § LEK ska betalas till , som får disponera avgiftsinkomsterna i verksamheten. I 3 kap. 7 § budgetlagen (2011:203) anges att regeringen får förfoga över avgiftsinkomster från frivilligt efterfrågade varor och tjänster som staten tillhandahåller och besluta om inkomsterna ska budgete- ras och redovisas mot inkomsttitel eller specialdestineras till en viss verksamhet. 5.7Regler för utsändning av radio och tv och rådets direktiv (EU) 2018/1808 av om ändring av direktiv /13/EU om samord- ning av vissa bestämmelser som fastställs i medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillhandahållande av audiovisuella medie- tjänster (direktivet om audiovisuella medietjänster), mot bakgrund av ändrade marknadsförhållanden (AV-direktivet) anger bland annat att varje medlemsstat ska säkerställa att alla audiovisuella medietjänster som sänds av leverantörer av medietjänster under dess jurisdiktion överensstämmer med reglerna i det rättssystem som är tillämpligt på audiovisuella medietjänster avsedda för allmänheten i den medlems- staten (artikel 2.1 AV-direktivet). I artikel 3.1 AV-direktivet anges att medlemsstaterna ska säkerställa fri mottagning och får inte be- gränsa vidaresändning inom sina territorier av audiovisuella medie- tjänster från andra medlemsstater av skäl som hör under områden som samordnas genom detta direktiv. Audiovisuella medietjänster är enligt AV-direktivet en tjänst enligt definitionen i artiklarna 56 och 57 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, där tjänsten eller en särskiljbar del av den har som huvudsakligt syfte att i infor- mations-, underhållnings- eller utbildningssyfte tillhandahålla allmän- heten program via elektroniska kommunikationsnät i den mening som avses i artikel 2 a i direktiv /21/EG; sådana audiovisuella medietjänster utgörs av antingen tv-sändningar enligt definitionen i led e i denna punkt eller audiovisuella medietjänster på begäran enligt definitionen i led g i denna punkt. AV-direktivet reglerar med andra ord huvudsakligen innehållet i medietjänster. För att sända tv och sökbar text-tv med användande av radiovågor iSverige krävs tillstånd enligt radio och tv-lagen (2010:696) (RTL) om sändningen sker på frekvenserna 87,5–, 174–eller 470–(4 kap. 2 § RTL). För att sända ljudradio och rundradio med användning av radiovågor krävs tillstånd enligt 10 kap. 1 § RTL om sändningen sker på frekvenser under som enligt för bindande internationella överenskommelser är avsedda för rundradiosändningar eller om sändningen sker på frekvenserna 87,5–, 174–eller 470–. Föreskrifter om tillstånd att använda radiosändare finns i lagen (2003:389) om elektro- nisk kommunikation (4 kap. 2 § andra stycket och 10 kap. 3 § RTL). Det krävs således tillstånd i enlighet med två olika lagstiftningar för att använda radiosändare för att sända ljudradio och tv. Den som äger eller på annat sätt förfogar över ett elektroniskt kommunikationsnät som används för överföring av tv-sändningar till allmänheten genom tråd ska, om ett betydande antal hushåll som är anslutna till nätet använder det som sitt huvudsakliga medel för att ta emot tv-sändningar, se till att de boende i de anslutna hushållen kan ta emot tv-sändningar som sker med tillstånd av regeringen och som kan tas emot i området utan villkor om särskild betalning. Denna så kallade vidaresändningsplikt framgår av 9 kap. 1 § första stycket RTL. Vidaresändningsplikten omfattar inte fler än fyra program- tjänster som sänds av en tillståndshavare vars verksamhet finansieras med public service-avgift enligt lagen (2018:1893) om finansiering av radio och tv i allmänhetens tjänst (9 kap. 2 § RTL).6 6Ny lag om finansiering av radio och tv i allmänhetens tjänst beslutad av den 14 novem- ber 2018, prop. 2017/18:261, bet. 2018/19:KrU2, rskr. 2018/19:24. 6Spektrumanvändningen åren 2027–2047 En av de tydligaste trenderna på medellång och lång sikt är en ökad användning av radiosändare och därmed ökad efterfrågan på radio- tillstånd och tillgång till radiofrekvenser. Inom princip samtliga sek- torer med undantag för marksänd tv och marksänd digital ljudradio (DAB) är trenden ökade behov av mobil elektronisk kommuni- kation vilket leder till en ökad radioanvändning. De bakomliggande drivkrafterna är nya tjänster med ökade behov av mobilitet och data- överföring. Dessa kan realiseras på olika sätt, i gemensamma eller separata nät. Tidshorisonten åren 2027–2047 är långt vilket gör att kvantitativa metoder, som prognoser eller statistiska modeller, inte är meningsfulla. På och vid stora osäkerheter är i stället scenarioanalys en användbar metod. Scenarioanalysen i avsnittet be- skriver fyra tänkbara framtidsscenarier vilka tillsammans kan visa en möjlig utfallsrymd 2037. För slutet av tidshorisonten refereras Europeiska kommissionens vision för den digitala fram- tiden . Även om behovet av trådlös elektronisk kommunikation ökar i alla sektorer, främst behoven av dataöverföring, så kan det inte över- sättas till ett behov av frekvenser. Dels finns det olika sätt att rea- lisera kommunikationsbehoven, i egna nät eller i gemensamma nät. Med teknikutvecklingen försvinner de tekniska skälen till separata infrastrukturer för elektronisk kommunikation. Dels är frekvenser som redan är allokerade till en viss användning, med få undantag, underutnyttjade. Dels kan mer spektrumeffektiva tekniker innebära att ytterligare frekvenser inte behövs för en viss användning. Spektrumanvändningen åren 2027–2047 inriktar sig studien inte på att avgöra hur radiospektrum ska alloke- ras mer exakt . Den faktor som lagstiftaren huvudsakligen kan påverka är att skapa innovativa regelverk som gynnar och inte hämmar utvecklingen. Fre- kvensförvaltningen behöver skapa en jämn spelplan för olika radio- tekniker och radiotillämpningar så att den teknik och de plattformar som efterfrågas också kan utvecklas. Regler och förutsättningar be- höver vara tydliga, likabehandlande, inte för betungande och främja konkurrens, för att skapa förutsättningar för de investeringar som är nödvändiga. och lagstiftningen behöver anpassas för att underlätta för nya tekniker och tjänster att få tillgång till lämpliga radiotillstånd och radiofrekvenser. 6.2Omvärldsfaktorer och trender som påverkar radiospektrumanvändningen åren 2027–2047 i 6.2.1Makrotrender som påverkar användningen av radiokommunikation Användningen av radiokommunikation och andra radiobaserade tjäns- ter åren 2027–2047 påverkas av en lång rad omvärldsfaktorer och trender. Till det hör några större skeenden, här kallade makrotrender. Makrotrender som studeras här är politik, regelverk och ekonomisk tillväxt, demografiska och befolkningsgeografiska förändringar, ut- bildning och kompetens hos befolkningen samt det säkerhetspolitiska läget. Radioanvändningen i påverkas inte bara av svenska förutsättningar utan i hög grad av utvecklingen i andra länder, både i och globalt. Makrotrenderna beskrivs kortfattat nedan, med en bedömning för hur faktorn påverkar användningen av radiokom- munikation och andra radiobaserade tjänster i åren 2027– 2047. I en tabell under varje avsnitt uppskattas hur stark denna på- verkan är, samt hur stora osäkerheter som finns i utvecklingen och i vilken påverkan makrotrenden har på frågeställningen. Makrotren- der rörande politik, regelverk och ekonomisk tillväxt återfinns i avsnitt 6.2.2 och makrotrender rörande demografi och befolknings- geografi, utbildning och kompetens återfinns i avsnitt 6.2.3 och slut- ligen återfinns makrotrender rörande det säkerhetspolitiska läget i avsnitt 6.2.4 Spektrumanvändningen åren 2027–2047 Utöver makrotrenderna beskrivs trender på områden där radio- användningen är av stor betydelse och där en beskrivning av utvecklingen av området ger en fingervisning om det framtida behovet av radiotillstånd och tillgång till radiospektrum. Beskrivningarna av dessa trender bygger på uppgifter som framförts till utredningen av myndigheter och andra aktörer som är verksamma inom respektive område. 6.2.2Politik, regelverk och ekonomisk tillväxt har en lång rad studier utforskat relationen mellan ekonomisk tillväxt och elektroniska kommunikationer. Flertalet av dessa studier har funnit en signifikant positiv effekt av elektronisk kommunikation på den ekonomiska tillväxten i ett land, särskilt av en god och bred tillgänglighet till höghastighetsbredband. Ekono- misk tillväxt gynnas bland annat genom de effektivitetsökningar och högre innovationstakt inom företag, organisationer och samhället i stort som en hög bredbandspenetration bidrar till.1 Det omvända förhållandet gäller förstås också; att ekonomisk tillväxt påverkar an- vändningen av radiokommunikation och andra radiobaserade tjäns- ter även om sambanden är komplexa. En god ekonomisk tillväxt med lönsamma företag och köpstarka konsumenter ger goda förutsättningar för en högre nivå av invester- ingar i nätutbyggnad, nya tjänster, forskning och utveckling och bättre förutsättningar för nya företag vilka kan bidra med innovativa affärsidéer. En låg ekonomisk tillväxt med mindre lönsamma företag, hög arbetslöshet och låg köpkraft hos befolkningen påverkar vilka tjäns- ter som efterfrågas och gör att mer fokus hamnar på tjänsternas pris. En lägre ekonomisk tillväxt innebär även oftast lägre investerings- nivå för forskning och utveckling. Detta talar för en generellt lägre utvecklings- och utbyggnadstakt för de radiobaserade tjänsterna, och för att uppgradering av utrustning sker i en långsammare takt. Däremot kan en låg ekonomisk tillväxt följt av försämrade offentliga 1Se till exempel Background Paper on Digital Dividends, Exploring the Relationship Between Broadband and Economic Growth av , 2016, och Impact of Broadband on the Economy, ITU 2012, och Telecommunications Policy Vol. 33, ss. 471-485, The economic impact of broadband on growth: A simultaneous approach av , , 2009. Spektrumanvändningen åren 2027–2047 finanser medföra att samhället i än högre grad behöver effektivisera sin verksamhet med hjälp av it och elektronisk kommunikation, till exempel genom att ersätta kostsam samhällsservice, fysiska kontor och mänsklig personal med mer kostnadseffektiv självservice, ser- vice på distans över bredband, och lösningar med it och AI. Vissa typer av radiotjänster kan ses som så kallade nödvändiga varor eller tjänster, det vill säga en vara eller tjänst som konsumeras oavsett in- komst. Exempelvis är fungerande bredbandsuppkoppling i allt högre grad en sådan nödvändig tjänst, en utveckling som kommer att förstärkas . I långtidsutredningen görs en prognos för ekonomiska tillväxt fram till år 2060.2 Produktiviteten i hela ekonomin och BNP per capita väntas i huvudscenariot öka med i genomsnitt fram . Det är en något svagare utveckling än under 1990- och delar av , främst till följd av en något lägre produktivitetstillväxt i vissa branscher. bygger detta scena- rio på att de senaste årens svagare produktivitetsökning är av tillfällig karaktär. Inkomsterna väntas bli mindre jämt fördelade , främst då andelen äldre med låg ekonomisk standard med nuvarande regler kommer att öka i framtiden.3 Mikroekonomiska förutsättningar som konkurrens, reglering, policyer, konsumentbeteenden och så vidare har visat sig ha större betydelse för den ekonomiska tillväxten än makroekonomiska förut- sättningar som valutaeffekter, räntor och energikostnader.4 Infra- strukturkonkurrens har till exempel varit den viktigaste drivkraften för utbyggnaden av höghastighetsbredband.5 Ett annat exempel är hög konkurrensutsättning inom industrin som har stärkt produkti- viteten i . Konkurrensen är dock fortfarande begränsad inom vissa marknader. har hög innovationskapacitet, men indika- torer visar en svagare utveckling . Inställningen till ny- företagande är positiv, men omsättningen på företag och företagens expansionsvilja är relativt låg.6 Lagar, reglering och policyer inverkar på ekonomisk tillväxt i samhället då den regulatoriska miljö som det offentliga, företag och 2SOU 2015:104, , ekonomi – scenarier fram , s. 263. 3SOU 2015:104, s. 254 f. 4The Broadband Problem: Anatomy of a Market Failure and a Policy Dilemma, . , , . 5Competition & investment: An analysis of the drivers of superfast broadband, WIK-Consult på uppdrag av Ofcom 2015. 6SOU 2015:104, s.154 f. Spektrumanvändningen åren 2027–2047 konsumenter verkar inom skapar olika typer av beteenden och incita- ment. Generellt kan sägas att de regler som gynnar ekonomisk tillväxt är sådana som innebär förutsebarhet, enkelhet, låga transaktions- kostnader, investeringstrygghet, rättssäkerhet och god konkurrens. För att ska bibehålla och stärka sin ställning jämfört med andra länder är det nödvändigt med regelverk som gynnar innovativa lösningar . Anm. siffran 1 betecknar låg påverkan respektive låg osäkerhet och siffran 3 betecknar hög påverkan respektive hög osäkerhet. 6.2.3Demografi och befolkningsgeografi, utbildning och kompetens Färre personer kommer stå utanför det digitala informationssam- hället men skillnaden mellan de som inkluderas i det digitala samhället och de som står utanför blir större och får större konsekvenser. Allt pekar på att fysisk service, kommunikation och gemenskap erbjuds via ip-baserade tjänster i allt större utsträckning. Ett uppkopplat samhälle som når hela befolkningen kan skapa stora fördelar och kostnadsbesparingar för samhällstjänster, inte minst för att samhällstjänsterna i det fallet når de som befinner sig långt ifrån fysisk samhällsservice. Demografi och befolkningsgeografi, såsom befolkningens stor- lek och ålderssammansättning samt var vi lever och arbetar, påverkar efterfrågan på elektroniska kommunikationstjänster och andra radio- baserade tjänster. Demografiska förutsättningar påverkar behoven hos befolkningen och samhällets möjligheter att tillgodose dem. Till exempel kommer en åldrande befolkning med färre personer i arbets- Spektrumanvändningen åren 2027–2047 för ålder att öka behovet av att hitta nya, mer personaleffektiva lös- ningar för att ge medborgarna vård och omsorg, exempelvis genom vård på distans och it- eller AI-lösningar. Gapet mellan de som deltar till fullo i informationssamhället och de som står utanför betecknas som den digitala klyftan. De som del- tar har tillräcklig digital kompetens, rätt fysiska och socioekonomiska förutsättningar, samt lever och verkar i ett geografiskt område som har god tillgång till höghastighetsbredband. De som står utanför saknar en eller flera av dessa förutsättningar, vilket är vanligare bland äldre ålderskategorier. Äldre lever oftare än yngre på landsbygden där det generellt är sämre tillgång till höghastighetsbredband, många äldre har sämre ekonomi än de som arbetar, de har oftare än yngre någon typ av funktionsnedsättning som gör det svårare att använda it-tjänster, och de saknar oftare den digitala kompetens som är själv- klar för de som vuxit upp i informationssamhället. I viss mån efterfrågar yngre och äldre ålderskategorier olika tjäns- ter, och yngre ålderskategorier tar ofta till sig nya tjänster och ny teknik snabbare än äldre.7 Det gör att teknikomställning eller om- ställning till nya tjänster i viss mån kan dämpas något med en äldre befolkningsstruktur. En sådan omständighet behöver beslutsfattare ta hänsyn till när det gäller hur till exempel samhällsservice utformas och erbjuds.8 () prognostiserar att medel- livslängden kommer att öka från för män och 2016, till för män och 2047.9 Trots att antalet personer i de mest yrkesverksamma åldrarna 20–ökar, så minskar deras andel av befolkningen. var av befolkningen och beräknas andelen ha minskat till . beräknas befolkning uppgå till 11 miljoner personer, och närmare 11,9 miljoner personer, jämfört med 10 miljoner personer år 2018.10 En tydlig för- ändring av befolkningsstrukturen är en ökning av an- delen äldre. väntas andelen personer som är 7SCB, Tema utbildning, rapport 2013:2, Den internationella undersökningen av vuxnas färdig- heter. 8The Impact of Technology, Demography, and Market Structure on De- livery, , 2011. 9SCB, framtida befolkning 2018–2070. Demografiska rapporter 2018:1. Spektrumanvändningen åren 2027–2047 uppgå till av den totala befolkningsmängden jämfört . av befolkningsökningen sker i de tre stor- stadslänen.11 Antalet människor som bor på den svenska glesbygden minskar och allt fler kommer att bo i storstäder med förorter och i andra större städer.12 med hotande klimatförändringar, energikriser och prognoser om ökad livslängd och framtida brist på naturresurser, pekar många forskare på fördelarna med att samla människor och verksamheter i täta städer. Det skapar förutsätt- ningar för ett mer energieffektivt samhälle, med kortare transport- vägar som kan ge mindre utsläpp.13 Fram kommer en våg av digital automatisering och AI bidra till en omstrukturering av samhället, där vissa jobb försvinner som nya jobb skapas. Det innebär att en viktig utmaning är att skapa rätt förutsättningar för utbildning för att säkerställa en effektiv övergång till en annan kompetensstruktur . Re- dan är it-kompetens och bredbandsuppkoppling en förutsätt- ning för att helt och fullt delta i samhället, och kommer dessa förutsättningar att vara än mer nödvändiga i takt med att allt fler för individen viktiga tjänster erbjuds över datanäten och fysisk samhällsservice kommer sannolikt att minska av kostnads- och effektivitetsskäl. Förutom att högre utbildning och kompetens hos befolkningen är drivkrafter för efterfrågan på nya produkter och tjänster så bidrar hög utbildning och kompetens hos arbetskraften även till att höja innovations- och utvecklingstakten för de inhemska företagen. Utbildningsnivån i befolkningen har successivt stigit se- dan och väntas fortsätta stiga, men i en långsammare takt . har av befolkningen i yrkesaktiv ålder, 20– , någon form av eftergymnasial utbildning. beräknas den andelen vara cirka 46 procent.14 Vid en internationell jämförelse har en relativt hög och jämn kunskapsfördelning. Det huvudsakliga hotet mot denna svenska styrka är de sjunkande kunskapsresultaten hos skoleleverna inklusive en mer ojämn kunskapsfördelning.15 12Allt färre bor i glesbygd, nr 2012:77, . 13Den utvecklingens drivkrafter och konsekvenser, rapport från Fram- tidens goda stad, (), 2017. 14Statistiska Centralbyrån Trender och Prognoser 2017 befolkningen, utbildningen, arbets- marknaden med sikte . 15SOU 2015:104, s. 9. Spektrumanvändningen åren 2027–2047 Anm. siffran 1 betecknar låg påverkan respektive låg osäkerhet och siffran 3 betecknar hög påverkan respektive hög osäkerhet. Regeringens nationella säkerhetsstrategi konstaterar att den säker- hetspolitiska situationen i och vårt närområde har försäm- rats. Stora delar av EU:s södra grannskap präglas av instabilitet, väpnade konflikter, avsaknad av demokrati, inslag av terrorism samt brist på mänsklig säkerhet och respekt för mänskliga rättigheter, med enorma humanitära behov och stora flyktingströmmar som följd. I närtid finns konflikterna i , , och som visar hur svaga statsbildningar och bristen på inkluderande politiska strukturer kan få förödande konsekvenser för människor, samhällen och hela regioner.16 Utvecklingen i visar också de djupgående konsekvenser som en regional konflikt kan få för internationell fred och säkerhet, särskilt som inte kunnat ta det ansvar för situa- tionen som rådet är ålagt enligt . Situationen kan komma att påverka också och säkerhet fram- över. I öst har brutit mot avgörande delar av den europeiska säkerhetsordningen, där slutakten från (1975) och Paris- stadgan (1990) är bärande pelare. Kärnan i denna ordning är alla del- tagande staters rätt till territoriell integritet, rätt till sin suveränitet och rätt att själva fritt göra sina egna säkerhetspolitiska vägval. På- verkansoperationer riktas mot västliga länder, även , i syfte att så split, skapa osäkerhet och påverka politiska beslutsprocesser och vägval, som inre utveckling går i en alltmer auktoritär och repressiv inriktning. Till följd av agerande har den säkerhetspolitiska situationen i vårt närområde försämrats . 16Nationell säkerhetsstrategi, Statsrådsberedningen 2017. Spektrumanvändningen åren 2027–2047 Den nationella säkerhetsstrategin har identifierat ett antal hot och risker som påverkar säkerhet och nationella intressen. Det handlar om: •Militära hot – Ett väpnat angrepp mot kan inte uteslutas. Det kan inte heller uteslutas att militära maktmedel eller hot om sådana kan komma att användas mot . blir ound- vikligen påverkat om en säkerhetspolitisk kris eller väpnad kon- flikt uppstår i vårt närområde.17 •Digitala risker – I stort sett hela vårt samhälle är beroende av fungerande it-system och fungerande kommunikationer. Det gäller allt från livsmedelsförsörjning, transporter och energiförsörj- ning till sjukvård, räddningsinsatser och polisiära eller militära in- satser. Dessa system kan utgöra mål för antagonistiska attacker så- som tillgänglighetsattacker eller andra angrepp som dataintrång, spionage eller sabotage. Dessa system kan även användas för in- formationsoperationer och it-angrepp kan riskera att otillbörligt påverka utgången av demokratiska val. •Hot mot energiförsörjning – Störningar och avbrott i försörj- ningen av el, bränsle, gas och värme kan leda till allvarliga kon- sekvenser, såväl för människors liv och hälsa som för samhällets funktionalitet. Energiförsörjningen kan påverkas av en rad fakto- rer, – väderförhållanden, olyckor, tekniska fel, ändrade marknadsmässiga förutsättningar, politiska beslut, klimatförändringar eller direkta attacker. Elförsörjningen är en central komponent i samhället och störningar kan snabbt få kon- sekvenser inom andra verksamheter, såsom informations- och kommunikationsteknologi samt transportsystemet. •Hot mot transporter och infrastruktur – Om kritisk infrastruk- tur och tillhörande informations- och kommunikationssystem skadas kan detta få allvarliga konsekvenser för hela samhällets funktionalitet. Några särskilda hot och risker är störningar och bortfall av resurser som drivmedel, elförsörjning, fordonsförsörj- ning och it/telekommunikationer; störningar i och bortfall av vik- tiga stödsystem, exempelvis informations- och kommunikations- system och kontrollcentraler; stora olyckor och olyckor med 17Ds 2017:66, Motståndskraft, inriktningen av totalförsvaret och utformningen av det civila försvaret 2021–2025, s.61. Spektrumanvändningen åren 2027–2047 farligt gods; antagonistiska hot i form av sabotage och attacker mot vital infrastruktur, noder eller andra anläggningar. •Hälsohot – Smittsamma sjukdomar men också andra typer av biologiska, kemiska och även radionukleära hot, ryms inom be- greppet hälsohot. Hoten kan ha formen av bakterier, virus och andra mikroorganismer, men också radioaktiva, kemiska och bio- logiska vapen. Dessa kan användas oavsiktligt genom bristande hantering, eller avsiktligt genom olika typer av riktade antago- nistiska handlingar mot anläggningar eller direkt mot allmänhet. Hot som påverkar människors hälsa kan även ha miljöursprung, exempelvis föroreningar av vattendrag vid översvämningar och liknande. •Klimatförändringar och dess effekter – Klimatförändringarna är ett allvarligt och växande hot mot den globala säkerheten. De hotar vissa staters och befolkningars existens.