sou · H7B359d5 · 2019-12-12 00:00:00 — I tabell 12.4 presenteras resultatet av samkörning mellan hel sjuk- och aktivitetsersättning och de dagersättningar som inte får kombineras. Tabell 12.4 Sammanfallande ersättningar mellan hel sjuk- och aktivitetsersättning och potentiellt kolliderande dagersättningar Utbetalningar med risk för (% av de sammanfallande ersättningarna) Hel SE och FP på sjukpenningnivå91 Hel SE och TFP Hel SE och SJP Hel SE och Rehab Hel AE och FP på sjukpenningnivå92 Hel AE och TFP Hel AE och SJP Hel AE och Rehab Hel sjuk- och aktivitetsersättning (SA) och dagersättningar som inte får kombineras med hel SA utbetalas för samma dagar med 91Endast av utbetalningarna av hel sjukersättning och föräldrapenning utgår till personer som har föräldrapenning på sjukpenningnivå och hel sjukersättning. 92Endast av utbetalningarna av hel aktivitetsersättning och föräldrapenning utgår till personer som har föräldrapenning på sjukpenningnivå och hel aktivitetsersättning. Resultat av studien om kolliderande ersättningar och bristande samordning De största utbetalningarna sker av sjukersättning som sjukpenning (). Eftersom dessa ersättningssystem inte får utbetalas så finns en betydande risk för felaktiga utbetalningar. vidock inte avgöra i vilken mån det har skett felaktiga utbetalningar och det finns tyvärr inga tidigare studier att luta sig mot. Partiell sjuk- och aktivitetsersättning (SA) och dagersättningar utbetalades för samma dagar med totalt sett . Då partiell SA utbetalas kan dagersättning utbetalas . Det innebär att sannolikheten att dessa sammanfallande utbetalningar har lett till felaktiga utbetalningar kan bedömas vara mycket låg. I tabell 12.5 presenteras statistiken. Tabell 12.5 Sammanfallande ersättningar mellan partiell sjuk- och Utbetalningar med viss risk (% av de sammanfallande ersättningarna) Partiell SE och SJP 1 495 (87,) Partiell SE och Rehab Partiell SE och FP Partiell SE och TFP Partiell AE och SJP Partiell AE och Rehab Partiell AE och FP Partiell AE och TFP 1 632 (87,) av de sammanfallande utbetalningarna (1,) sker med viss risk för felaktiga utbetal- ningar, då de sker till en omfattning . Denna grupp domineras av personer som får partiell sjukersättning och hel sjukpenning. Totalt utbetalades i sjukersättning och sjukpenning till personer som fick partiell sjukersättning och hel sjukpenning. Även om sannolikheten för fel kan bedömas vara låg, handlar det om betydande belopp. Resultat av studien om kolliderande ersättningar och bristande samordning 12.4.3Ersättningar till deltagare i arbetsmarknadspolitiska insatser i kombination med andra ersättningar För utbetalningar av ersättningar till deltagare i arbetsmarknads- politiska insatser (aktivitetsstöd, utvecklings- och etablerings- ersättning) ska utbetalningarna samordnas mot utbetalningar från sjuk- och aktivitetsersättning samt mot dagersättningarna föräldra- penning och rehabiliteringspenning. Studiemedel får inte utbetalas som dessa ersättningar. Inte heller tillfällig föräldra- penning eller sjukpenning får utbetalas , men som vi beskrev i avsnitt 11.6 så har studien inte omfattat dessa potentiella kollisioner, eftersom kartläggningen inte gav en komplett bild i dessa delar. I figur 12.6 presenteras resultaten av den registerbaserade analysen. Tabell 12.6 Sammanfallande ersättningar mellan ersättningar till deltagare i arbetsmarknadspolitiska insatser och andra ersättningar Utbetalningar med risk för (% av de sammanfallande ersättningarna) 24,2 (99,) 84,1 (99,) Enligt de osäkra data som studien byggt på sammanföll ersättningar till deltagare i arbetsmarknadspolitiska insatser med andra studerade ersättningar i ganska stor omfattning. Totalt uppskattas att de sammanfallande ersättningarna uppgick till , varav det finns risk för felaktiga utbetalningar i Resultat av studien om kolliderande ersättningar och bristande samordning Sammanfallande utbetalningar av aktivitets- stöd och sjukersättningar dominerade och uppgick till . I av dessa fanns viss risk för felaktiga utbetalningar. Dessa utbetalningar gick nästan uteslutande till personer som, enligt data, har helt aktivitetsstöd och partiell sjukersättning. 12.4.4Studiemedel i kombination med vissa dagersättningar Enligt regelverken för studiemedel finns inget hinder för utbetal- ningar av dagersättningarna föräldrapenning, tillfällig föräldra- penning, sjukpenning för samma dagar som studiemedel, oavsett omfattning av ersättningarna. Studiemedel kan dock inte ges som rehabiliteringspenning. När det gäller dagersättningarna finns det inga hinder i regelverken mot att dessa dagersättningar och studiemedel utbetalas på mer än heltid så länge villkoren för dagersättningarna är uppfyllda. De flesta mottagarna av studiemedel har inte fått någon annan ersättning utbetald för samma dagar. I den utsträckning som utbetalningar sker av studiemedel och någon av de fyra dagersättningarna, så sker det dock till mer än 100 procents omfattning. I tabell 12.7 ser vi att de sammanfallande ersättningarna mellan studiemedel och de fyra dagersättningarna uppgått till totalt . av dessa har utbetalats till mer än 100 procents omfattning, totalt . Tabell 12.7 Sammanfallande ersättningar mellan studiemedel och fyra dagersättningar (% av de sammanfallande ersättningarna) 51,8 (98,) Resultat av studien om kolliderande ersättningar och bristande samordning Rätten till dagersättningarna tillfällig föräldrapenning, sjukpenning och rehabiliteringspenning förutsätter att personen arbetar parallellt med studierna och att man avstår detta arbete under tid med ersättning. Studiemedel kan också fortsätta att lämnas då den studerande är sjuk eller avstår från studier för tillfällig vård av barn, t.ex. då barnet är sjukt eller smittat. Den dominerande kombinationen är studiemedel och föräldra- penning, där utbetalats med en omfattning större än . av dessa utbetal- ningar gick till personer med studiemedel för heltidsstudier och hel föräldrapenning, varav av utbetald föräldrapenning utbetalades på så kallad sjukpenningnivå. För att ha rätt till föräldrapenning ska föräldern avstå från arbete för vilken föräldrapenning utbetalas samt vårda barnet. Eftersom det i många fall finns förutsättningar att bedriva studier relativt flexibelt finns det ett visst utrymme för en person att under bedriva studier och att vårda ett barn.93 Enligt uttalanden i förarbetena till den tidigare lagen (1962:381) om allmän försäkring, som ersatts av socialförsäkringsbalken, kan en förälder som bedriver bundna heltidsstudier normalt inte anses uppfylla kravet på att vårda barn i den utsträckningen att föräldrapenning kan betalas ut. Om studierna är förlagda så att föräldern ändå kan anses uppfylla vårdnadskravet kan dock föräldrapenning betalas ut.94 För åtminstone de där studiemedel för heltids- studier och hel föräldrapenning utbetalas för samma dagar finns därmed en risk för felaktiga utbetalningar av föräldrapenning, eftersom det kan vara svårförenligt bedriva heltidsstudier och uppfylla kravet på att vårda barnet. 93Ett sådant exempel kan vara att en person vårdar sitt barn och studerar på distans och har förlagt sina studier till när den andra vårdnadshavaren är hemma och tar hand om barnet. 1978/79:168 s. 56. 13 Slutsatser del 3 Studien har omfattat som utbetalats från större ersättningssystem med risker för att ersättning felaktigt utbetalas från två ersättningssystem . De allra flesta personer får utbetalningar från bara ett av dessa system i taget. (97,) av medlen utbetalades till personer som endast fått en utbetalning. Av de som utbetalats till dem som fått fler än en ersättning i taget, så har vi närmare studerat . I den första delen av studien (delstudie 1) har vi identifierat felaktiga utbetalningar orsakade av kolliderande ersättningar. I den andra delen av studien (delstudie 2) har vi identifierat risker för felaktiga utbetalningar. I denna rapport har vi redovisat resultatet av båda dessa delstudier. I en kommande rapport uppskattar vi hur stor andel av utbetalningarna med risk för fel (från delstudie 2), som faktiskt har lett till felaktiga utbetalningar. Av de som studerats i delstudie 1 har kolliderat, dvs. Med den definition av felaktiga utbetalningar som vi har fastställt kan vi konstatera att de felaktiga utbetalningarna uppgått till . Av de som studerats i delstudie 2 har utgått till personer utan någon risk för felaktiga utbetalningar. För finns en risk för felaktiga utbetalningar. För en majoritet av dessa bedöms risken vara begränsad. Resultaten sammanfattas i tabell 13.1 där vi noterar att av utbetalningarna gjorts utan risk för felaktiga utbetalningar, har gjorts med risk för felaktiga utbetalningar och av de totala utbetalningarna har identifierats som felaktiga. Här ska noteras att denna sammanställning bygger på den något förenklade antagandet att vår kartläggning gett en helt komplett bild av regelverken för sammanfallande ersättningar.95 Tabell 13.1 Sammanfattande resultat av studien om kolliderande ersättningar och risker för bristande samordning Utbetalningar (mnkr) 13.2.1Kolliderande ersättningar är ett begränsat problem Våra genomförda studier och tidigare studier indikerar att kolliderande ersättningar är ett relativt begränsat problem. I de delar där vår studie har kunnat dra säkra slutsatser kan vi konstatera att de felaktiga utbetalningarna varit mycket begränsade. Vår huvudstudie har endast identifierat i felaktiga utbetalningar orsakade av kolliderande ersättningar. Resultaten är också i paritet med resultaten av genomförda granskningar (se avsnitt 10.4.3). Vi har också sett att utbetalningar av ekonomiskt bistånd från två olika kommuner för samma månad har lett till i felaktiga utbetalningar. Utbetalningar av arbetslöshetsförsäkring som ersättningar från CSN, eller sker också i begränsad omfattning. Dessa orsakade i felaktiga utbetalningar, enligt a-kassors senaste studie. Sammantaget uppgår följaktligen de felaktiga utbetalningarna till . Genomförda studier pekar alltså på att kolliderande ersättningar leder till totalt sett små felaktiga utbetalningar. 95Som vi noterade i avsnitt 11.6 stämmer detta inte riktigt. 13.2.2Riskerna för bristande samordning kan hanteras inom ramen för befintlig myndighetsstruktur I de delar där studien kunnat påvisa risker för felaktiga utbetalningar kan vi ännu inte säga hur stor omfattningen av de faktiska felaktiga utbetalningarna är. De i utbetalningar med risk för felaktiga utbetalningar omfattas till av regler om att ersättningarna ska samordnas, i övriga finns risk för rena kollisioner mellan ersättningarna. Utbetalningarna kommer också i stor utsträckning från en myndighet, . Utifrån nuvarande förutsättningar (se nästa avsnitt) krävs det en informationsinhämtning för att kunna fastställa om utbetalningarna är korrekta eller inte. Vi bedömer därför att dessa risker kan hanteras inom ramen för befintlig myndighetsstruktur. 13.2.3Flera faktorer försvårar kontroll och studier av sammanfallande ersättningar Det finns tre primära faktorer som försvårar för både kontroll och studier av sammanfallande ersättningar. Detta är anledningen till att viinte kunnat dra säkra slutsatser om en större del av de sammanfallande utbetalningarna. •Det går inte alltid att från data upptäcka om två ersättningar har utgått för sammanlagt mer än heltid. Av de studerade ersättningarna gäller detta exempelvis då partiell sjuk- och aktivitetsersättning ges för samma dagar som någon dagersättning utbetalas. Anledningen är att omfattningen i dessa fall kan summeras till , utan att det med säkerhet betyder att ersättningarna har utgått för sammanlagt mer än heltid. •Det går inte heller att från data konstatera om samordning har gjorts eller inte, i de fall utbetalningar har sammanfallit. Data om utbetalningar som kan samordnas innehåller, såvitt vi erfarit, inte uppgifter om fastställt belopp före samordning respektive utbetalt belopp efter samordning. •Data om utbetalningar av ersättningar till deltagare i arbetsmarknadspolitiska program håller låg kvalitet på flera sätt. Exempelvis framgår inte för vilka dagar ersättningen har utgått. Detta försvårar både kontroll och studier. Kvaliteten på data om arbetslöshetsersättning är högre, men även här saknas information om för vilka dagar ersättning har utbetalats. 13.2.4Denna studie är den första i sitt slag Denna studie av kolliderande ersättningar och bristande samordning är den första i sitt slag att vara så heltäckande. Som vi tidigare noterat har både och arbetslöshetskassornas gemen- samma service- och intresseorganisation gjort värdefulla kontroller och analyser, men dessa har inte tagit fram en samlad bild av omfattningen av de felaktiga utbetalningarna. Detta kan ses i ljuset av att risken för kolliderande ersättningar har tilldragit sig relativt stort intresse under minst ett par decenniers tid och senast varit en av anledningarna till att regeringen tillsatte utredningen om en samordnande funktion för statliga utbetalningar från välfärdssystemen. 13.2.5Det finns förmåga att genomföra fortsatta studier av kolliderande ersättningar och bristande samordning I denna rapport beskrivs upplägget och genomförandet av denna studie i sin helhet. Genom studien har SCB och berörda myndigheter utvecklat sin förmåga att genomföra omfattnings- studier av detta slag. SCB har utvecklat förmågan att göra komplexa bearbetningar och samkörningar när det gäller de ersättningssystem som vi har studerat. Både och har på flera sätt bidragit till delegationens studie och utvecklat förmågan till fortsatta studier. Särskilt kan nämnas arbetet med att beskriva regelverken och att söka ut data. har dessutom god förmåga och erfarenhet av att genomföra relevanta kontroller och att analysera resultatet av dessa. 13.2.6Studiemedel och föräldrapenning utbetalas på heltid till betydande belopp I vår studie har vi sett att det utbetalats sammantaget i studiemedel och föräldrapenning till personer som fick studiemedel på heltid och uppbar hel föräldrapenning. Av utbetald föräldrapenning utbetalades på så kallad sjukpenningnivå. Detta innebär en risk för felaktiga utbetalningar såvida inte studierna är förlagda så att föräldern kan uppfylla vårdnadskravet. När studiemedel och föräldrapenning ges för motsvarande två heltider innebär det också att kostnadstäckning ges för levnadsomkostnader för heltidssysselsättning via studiemedelssystemet, och ges ersättning för utebliven inkomst för att vårda barn.96 13.2.7Regelverken är svårtolkade och svåröverblickbara Baserat på vår kartläggning gör vi bedömningen att regelverken för sammanfallande ersättningar är svårtolkade och svåröverblickbara. Detta försvårar för både sökande och berörda myndigheter. I föregående avsnitt såg vi exempel på ersättningar som utbetalas för upp till motsvarande två heltider. Eftersom regelverken är svåröverblickbara och dessutom samverkar på olika sätt kan det finnas även andra liknande situationer. Det finns också situationer där förbud mot att lämna två ersättningar har förts in i regelverket avseende den ena, men inte den andra ersättningen. Detta medför risker för felaktiga utbetalningar och att ersättningarna trots allt utbetalas . Ett exempel är kombinationen studiestöd och aktivitetsstöd, utvecklingsersättning eller etableringsersättning som innan enbart reglerades i studiestödslagen. 96 Föräldrapenning och andra inkomster kan utbetalas upp till det fribelopp som den studerande får tjäna innan studiestödet börjar reduceras. Fribeloppet är vid ordinarie heltidsstudier vid ett universitet eller en högskola. 14Avslutande diskussion och slutsatser I denna rapport har vi redovisat omfattningsstudier och expert- bedömningar av totalt 13 olika ersättningssystem. Vi har även studerat kolliderande ersättningar och bristande samordning när minst två ersättningar betalas ut . Det här är första gången så genomgripande empiriska studier av omfattningen av felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen har gjorts samlat. De relativt få empiriska studier som framställts har gjorts på initiativ av regeringen. Resultaten som presenteras i denna rapport vilar på olika underlag och säkerheten varierar mellan dessa. De empiriska omfattningsstudierna har bidragit till säkrare uppskattningar av de fel som studerats. För att få en så heltäckande uppskattning av felens omfattning som möjligt har de empiriska studierna av enskilda ersättningssystem kompletterats med tilläggs- bedömningar av de risker som inte studerats. Dessa bedömningar har gjorts av delegationens kansli och är mer osäkra. I delegationens uppdrag ligger också att bedöma den totala omfattningen av felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen. Det har av olika skäl inte varit möjligt att genomföra fler empiriska studier i detta syfte. Därför har de empiriskt grundade omfatt- ningsstudierna kompletterats med expertbedömningar av fyra utgiftsmässigt större ersättningssystem. Resultatet av dessa expertbedömningar är mer osäkra än omfattningsstudierna. Vi har även studerat om välfärdsutbetalningar som avser att täcka inkomstbortfall eller levnadsomkostnader har betalats ut . Denna studie har skett helt registerbaserat och identifierat kolliderande ersättningar och risker för bristande samordning. Avslutande diskussion och slutsatser 14.2Omfattningen av fel från 13 ersättningssystem De samlade årliga utgifterna för de 13 ersättningssystem som undersökts i denna rapport uppgår till . I tabell 14.1 nedan redovisas uppskattningarna från respektive studie. För mer information om den statistiska osäkerheten kring de empiriska studierna och de kanslibedömningar som gjorts, se kapitel 6. Osäkerhetsintervallet och bedömningarna av de expert- bedömda systemen redovisas i kapitel 9. Tabell 14.1 Felaktiga utbetalningar av för mycket från 13 ersättningssystem Bedömda fel*** (% av utgifterna) I huvudsak empiriska omfattningsstudier (3,) (0,) (3,) (5,) (0,) (5,) 1 533** (4,) (0,) (4,) (4,) (2,) (6,) (7,) (2,) (9,) Studiemedel för studier i (3,) (0,) (3,) 1 036 (15,) (5,) 1 426 (20,) (2,) (0,) (2,) (5,) (0,) (5,) (4,) (1,) (5,) Bedömningar med Expert Elicitation (3,) (3,) (4,) (4,) (3,) (3,) (5,) (5,) (3,) (3,) (2,) (2,) (4,) *Bedömdes ej ha väsentlig risk. ** Avser ett genomsnitt av de studerade utgifterna de tre studieåren. *** Kansliet har kompletterat de empiriska studierna med tilläggsbedömningar av risker som inte studerats empiriskt. Bedömningar med Expert Elicitation har genomförts av utsedda experter. Avslutande diskussion och slutsatser Utgifterna för de nio ersättningssystem som studerats empiriskt uppgick till . I de empiriska studierna har de felaktiga utbetalningarna uppskattats till 3,1–4,med en punktskattning på (för mycket). Övriga fel har genom kanslibedömningarna uppskattats till . Det innebär att punktskattningarna tillsammans med kanslibedömningarna av felutbetalningarna för dessa nio ersättningssystem uppskattas till . Andelen felaktiga utbetalningar uppskattas då till av de samlade utgifterna. Felutbetalningarna som uppskattats empiriskt utgör därmed av de uppskattade felen i dessa nio ersättningssystem. Utgifterna för de fyra expertbedömda systemen uppgick till nästan . Uppskattningarna med hjälp av denna metod är betydligt mer osäkra. Osäkerhetsintervallet, dvs. det intervall som innefattar av experternas sammanlagda uppskattning av de felaktiga utbetalningarna, uppgår till 1,3– , eller 1,3–7,, . Den samlade punktskattningen, som är medelvärdet för experternas bedömning, uppgår till eller . Det finns flera omständigheter som behöver uppmärksammas när uppskattningar av olika slag slås samman. För det första innehåller uppskattningarna av de empiriskt studerade ersättningssystemen olika mycket och olika typer av osäkerhet. För det andra har bedömningarna av de expertbedömda systemen visat på särskilt stora osäkerhetsintervall. Det gör att sammanslagningar av detta slag blir väldigt osäkra. När konfidensintervallen för de nio empiriska studierna slås samman med osäkerhetsintervallen för de fyra expertbedömda systemen uppskattas felen till mellan 4,4 och . De kompletterande kanslibedöm- ningarna behöver därutöver adderas till detta intervall. Punktskattningarna plus kanslibedömningarna ger vid handen att felaktiga utbetalningarna där för mycket ersättning betalats ut uppskattats till eller av utgifterna. På motsvarande sätt uppskattas för lite utbetald ersättning sammanlagt till , varav uppskattats empiriskt. Avslutande diskussion och slutsatser 14.2.1Felutbetalningar orsakade av sökande dominerar och majoriteten bedöms vara misstänkt avsiktliga I de empiriska studierna uppskattas med vår definition sökande orsaka av de felaktiga utbetalningarna. I de expert- bedömda systemen bedöms andelen vara likartad. Av felen som sökande orsakar uppskattas cirka två tredje- delar vara misstänkt avsiktliga (i de empiriska studierna och i expertbedömningarna). Vissa system tycks vara mer utsatta för misstänkta bidragsbrott och bedrägligt beteende än andra. Det gäller tillfällig föräldrapenning, lönebidrag, nystartsjobb och statligt tandvårdsstöd. Totalt uppskattas drygt en femtedel av de felaktiga utbetal- ningarna vara orsakade av myndigheterna (i de omfattningsstuderade och i de expertbedömda). Denna nivå varierar mellan olika ersättningssystem. I fem av de empiriskt studerade ersättningssystemen där det förekommer handläggning uppskattas myndigheterna orsaka nästan hälften av de felaktiga utbetalningarna. Utrymmet för en myndighet att handlägga felaktigt i ett högautomatiserat system är däremot begränsat. I sådana system kan dock omfattningen av de felaktiga utbetal- ningarna påverkas av de kontroller som myndigheten utför innan utbetalning. 14.2.2Systemens konstruktion är avgörande för vilka risker och orsaker som leder till felaktiga utbetalningar Vad som orsakar de felaktiga utbetalningarna hänger i stor utsträckning ihop med ersättningssystemens konstruktion. I ersättningssystem av tillsvidarekaraktär, där det efter initial prövning sker återkommande utbetalningar, uppstår felen i huvudsak av att ändrade förhållanden inte anmäls (). I dessa system tycks tonvikten av kontrollen ligga vid den initiala prövningen, varför andelen felutbetalningar som uppstår i ansökningsfasen är relativt begränsade. Myndigheterna styr dock i viss utsträckning vilket ansvar man lägger på den sökande för att hålla uppgifterna uppdaterade och vilka uppgifter myndigheten säkerställer på egen hand, t.ex. genom att hämta informationen från ursprungskällan. Avslutande diskussion och slutsatser I ersättningssystem där en ansökan oftast leder till en utbetalning uppstår felen nästan uteslutande av att uppgifterna i ansökan är felaktiga. Dessa system är i stor utsträckning automatiserade och drygt två tredjedelar av felutbetalningarna uppskattas vara misstänkt avsiktliga. 14.2.3En stor del av de felaktiga utbetalningarna uppskattas vara orsakade av felaktiga uppgifter Uppgifter och underlag har en helt avgörande betydelse för att utbetalningar ska bli korrekta. Felaktiga uppgifter i ansökan och ej anmälda förhållanden orsakar drygt tre fjärdedelar av de felaktiga utbetalningarna i de nio ersättningssystem som studerats i huvudsak empiriskt. I dessa system uppskattas av felutbetal- ningarna bero på att uppgifter är felaktiga, inte tillräckliga för att fatta korrekta beslut på eller av att ändrade uppgifter inte omhändertagits. I de expertbedömda systemen ligger uppskattningarna på ungefär samma nivåer som i de empiriska studierna. 14.3Prioriterade områden för att minska felen och utveckla kunskapen om dem 14.3.1Säkerställa korrekta och uppdaterade uppgifter Drygt 3 av 4 felutbetalda kronor uppskattas vara orsakade av felaktiga och ej uppdaterade uppgifter. Att säkerställa att de uppgifter som ligger till grund för beslut och utbetalningar är korrekta och uppdaterade behöver därför bli en mer prioriterad fråga hos myndigheterna. I de högautomatiserade systemen behöver informationen i ansökan säkerställas innan utbetalning. Kontrollnivåerna i dessa system behöver därför stärkas.