sou · H6B388 · 2019-01-01 00:00:00 — Av direktiven framgår att, om utredaren finner skäl till det, kan utredningen lämna förslag till en ny och mer ändamålsenlig person- kretsindelning samt analysera konsekvenserna av ett sådant förslag. Bakgrunden till detta är just att gravt synskadade, blinda och perso- ner med dövblindhet i allt lägre utsträckning ansetts tillhöra person- kretsen, trots att dessa funktionsnedsättningar är mycket om- fattande och medför stora behov av stöd och service. Här menar jag att utredaren inte varit lyhörd, och att denna problematik noncha- lerats. Jag delar inte utredarens syn att behov i det dagliga livet är liktydigt med att man måste få insatsen . Det dagliga livet är ett uttryck för regelbundet återkommande behov. För att få till stånd en ny rättstillämpning i detta avseende krävs ett förtydligande i lagstiftningen. Ett förslag på omformulering av definitionen av per- sonkrets 3 skulle kunna vara: Andra varaktiga fysiska eller psykiska funktionshinder som uppenbart inte beror på normalt åldrande, om de är stora och förorsakar betydande svårigheter i vardagen och där- med ett återkommande behov av stöd eller service. Utredningen har i vissa delar gjort en god genomlysning av den pro- blematik som finns med tillämpningen av lagens tio insatser. I enstaka delar föreslår också utredningen förbättringar som vore välkomna, men utredningens samlade förslag löser inte de problem jag ser inom flertalet av LSS tio insatser. De kraftiga försämringar som föreslås inom insatsen personlig assistans, osynliggörandet av insatsen led- sagarservice och oviljan att ta tag i problematiken med en förtydligad definition av personkrets 3 gör att jag måste avvisa utredningens för- slag i dess mest väsentliga delar. Som en av de två experter i utredningen som företräder de personer som är mottagare av LSS-insatser, lämnar jag här mitt särskilda ytt- rande. Jag konstaterar att vi båda i allt väsentligt har en samsyn på utredningen och att stora delar av våra yttranden är likalydande. En bredd av organisationer inom funktionshinderrörelsen anser att utredningens betänkande måste förkastas i sin helhet. Förslagen innebär sammantaget en fortsatt nedmontering av LSS ursprungliga intentioner och ett förödande kliv i riktning tillbaka till då personer med omfattande funktionsnedsättning förvägrades vara sub- jekt i sina egna liv. Den nu pågående och alarmerande utvecklingen inom LSS från en värdegrund baserad på mänskliga rättigheter med respekt för individers självbestämmande, i riktning mot kollektiva lösningar med institutionell prägel, kommer med utredningens för- slag snarare förstärkas än att bromsas. LSS är en oerhört viktig rättighetslag. Sedan den infördes har den haft en avgörande betydelse för att människor med de mest omfat- tande funktionsnedsättningarna fått möjlighet att leva på mer jäm- lika villkor med den övriga befolkningen. LSS bärande principer om självbestämmande, goda levnadsvillkor och att kunna leva som andra, har varit vägledande för en skådad utveckling som gett tusentals personer bättre förutsättningar att styra sin egen vardag och göra sina egna livsval. Historiskt sett har det inte alltid varit så. Människor med funk- tionsnedsättningar har varit underställda andra människors välvilja och har haft svårt att av egen kraft hävda sina rättigheter. Anhöriga och närstående har ofta haft en viktig roll i att skapa goda levnadsvillkor och med framväxten av välfärdsstaten har skyddet stärkts, även om det också funnits mörka kapitel i den historiska ut- vecklingen. Ett bärande argument vid beslutet om införandet av LSS 1993, var att människor med omfattande funktionsnedsättningar inte kunnat ta del av den allmänna välfärds-utvecklingen som övriga befolkningen åtnjutit sedan efterkrigstiden. Ännu råder stora skillnader i levnadsvillkor, där personer med funktions-nedsättningar inte har samma förutsättningar som andra inom en rad olika samhällsområden. De senaste tjugo årens starka välfärdsutveckling för majoriteten av befolkningen i , har i mindre utsträckning kommit dem till del som omfattas av LSS per- sonkrets, vilket föreskrivs i artikel 28 i nedan. Det har inneburit att en stor andel av LSS personkrets blir hänvisade till försörjningsstöd och livslång fattigdom. har som ett av värl- dens rikaste länder och med en stark välfärdstradition, ingen anledning till en lägre ambition än att eftersträva jämlikhet och goda levnads- villkor för samtliga medborgare. enades 2006 om en konvention för rättig- heter för personer med funktionsnedsättning, där det slås fast att de universella mänskliga rättigheterna även gäller personer med funk- tionsnedsättningar. Konventionen definierar också hur dessa rättig- heter ska säkerställas. Genom tillträdande av konventionen, har den svenska staten gjort ett folkrättsligt åtagande att säkerställa dessa rättigheter. Med det åtagandet följer för staten en rad skyldigheter, bland annat att inte begränsa eller försvaga redan givna rättigheter. Tvärtom ska politiska prioriteringar göras i ljuset av konventionens principer, och lagstiftning ska utformas för att säkerställa skydd för de rättighets- bärare som omfattas av konventionen. Tillämpningen av LSS har sedan lagen infördes, successivt urhol- kat flertalet av lagens tio insatser. Det är tydligt att dagens rättstill- lämpning i stora delar inte längre följer lagens ursprungliga inten- tioner. Behovet av en översyn är därför stort. Tyvärr har direktiven till utredningen, dir 2016:40, enligt vår mening haft ett för starkt en- sidigt fokus på kostnadsbesparingar, framförallt inom den statliga assistansersättningen. Behovet av att återställa lagens intentioner och att vidta viktiga kvalitativa förbättringar har givits alltför lite fokus i direktiven, vilket fått till följd att utredningen inte har prioriterat att leverera robusta förslag för att åtgärda de kvalitets- brister som finns inom dagens tillämpning av LSS. Det innebär att problemen med bristande rättssäkerhet i myndighetsutövning och den enskildes svaga rättsställning, inte adresseras. De stora behoven av kompetensförstärkning och utmaningarna i att säkerställa kvalitet inom olika LSS-verksamheter, lämnas också utan åtgärd. Vi kan heller inte se att det sent tillkomna tilläggsdirektivet om slopade ytter- ligare kostnadsbesparingar, dir 2018:35, på något avgörande vis har påverkat utredningens inriktning och förslag. Vi har varit två experter i utredningen som företrätt den mål- grupp som utredningen avser. Med tanke på den mångfald som finns inom LSS personkrets, grupper som sinsemellan har helt olika behov, borde utredningen involverat fler företrädare från funktionshinders- rörelsen. Det finns en bredd av kompetens och erfarenheter som vi menar att utredningen borde tillvaratagit bättre. Här menar vi att utredningen brustit i artikel 4:3 som anger en skyldighet att aktivt involvera personer med funktionsnedsättning, däribland barn med funktionsnedsättning, genom de organisationer som företräder dem. Vi är också kritiska till att utredningen inte i tillräcklig utsträck- ning tagit sin utgångspunkt i den forskning som finns kring LSS. Särskilt oroande blir det när utredningen väljer att föreslå helt nya insatser för barn och personer med psykiska funktionsnedsättningar utan att bygga de nya insatserna på en solid kunskapsgrund med avsikten att komma tillrätta med de brister som kan finnas för dessa grupper. Inom insatsen personlig assistans, föreslås helt nya insatser som inte självklart löser de brister som kan finnas , men som däremot uppenbart riskerar att försämra fungerande insatser för väl- digt många. Personlig assistans är en av LSS tio viktiga insatser och har den avgörande fördelen att människor med omfattande och komplice- rade behov av stöd, kan få dessa tillgodosedda genom en och samma insats, även då behoven är oregelbundna under dygnets timmar. Det innebär att insatsen är ojämförbart effektiv både kvalitativt och samhällsekonomiskt. Utformningen av insatsen, som möjliggör för mottagaren av stödet att i hög grad själv bestämma om utförandet, utgör grunden för kvalitet och självbestämmande. De brister som kan finnas med insatsen personlig assistans åtgärdas inte genom att färre får tillgång till insatsen eller att de som är mottagare av insatsen får färre timmar beviljade. Utredningens samlade förslag kring per- sonlig assistans skulle innebära så kraftiga inskränkningar att det enligt vår mening blir omöjligt att upprätthålla samma kvalitet och kostnadseffektivitet för att tillgodose behoven. Insatsen personlig assistans blir med utredningens förslag en helt annan, mycket mer begränsad insats än den som finns . Risken är stor att många, mot sin vilja, tvingas flytta från den egna bostaden till särskilt boende. Vi emotsätter oss också att ledsagning försvinner som en egen, självständig insats då förslaget hotar förutsättningarna för ett aktivt deltagande i samhället. Utredningen har i vissa delar gjort en god genomlysning av den problematik som vi ser med tillämpningen av lagens tio insatser. I enstaka delar föreslår också utredningen förbättringar som vore välkomna, men utredningens samlade förslag löser inte de problem viser inom flertalet av LSS tio insatser. De kraftiga försämringar som föreslås inom insatsen personlig assistans, gör att vi måste förkasta utredningens förslag i sin helhet. 1992/93:159. Om stöd och service till vissa funktionshindrade. 1996/97:150. Förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken, ett program. 1998/99:119. 1999/2000:79. Från patient till medborgare – en nationell hand- lingsplan för handikappolitiken. 2009/10:176. Personlig assistans och andra insatser – åtgärder för ökad kvalitet och trygghet. 2017/18:78. Vissa förslag om personlig assistans. 2017/18:186. Inkorporering av FN:s konvention om barnets rättigheter. Utskottsbetänkanden och andra riksdagsdokument 1995/96:SoU15. Vissa frågor om personlig assistans. 2009/10:166. Uppföljning av den nationella handlingsplanen för handikappolitiken och grunden för en strategi framåt. Föreskrifter och allmänna råd föreskrifter (SOSFS 2002:9). Bostad med särskild ser- vice för vuxna enligt 9 § 9 lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, LSS. föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 2009:6). Bedömningen av om en hälso- och sjukvårdsåtgärd kan utföras som egenvård. föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 2011:5) om lex . föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 2011:9 M och S) om ledningssystem för systematiskt kvalitetsarbete. föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 2012:6). Bostad med särskild service för barn eller ungdomar enligt LSS. allmänna råd (SOSFS 2014:2) om kunskaper hos per- sonal som ger stöd, service eller omsorg enligt SoL och LSS till personer med funktionsnedsättning. föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 2014:5) om dokumentation i verksamhet som bedrivs med stöd av SoL, LVU, LVM och LSS. Hjälpmedelsverksamhetens utveckling – kartläggning och bedömning. Rätt till gymnasieutbildning för svårt rörelsehindrade ungdomar. Överklagningsrätt och ekonomisk behovsprövning inom . Handikapp och välfärd? Handikapp – Välfärd – Rättvisa. En väg till delaktighet och inflytande – tolk för döva, dövblinda, vuxendöva, hörselskadade samt talskadade. Ett samhälle för alla. Kostnader för den statliga assistansersättningen. Utjämning av LSS-kostnader. LSS – Särskilt personligt stöd. och den fria rörligheten. Uppföljning av kostnadsutjämningen för kommunernas LSS-verksamhet. Utjämning av kommunernas LSS-kostnader – översyn och förslag. Möjlighet att leva som andra. Ny lag om stöd och service till vissa personer med funktionsnedsättning. Åtgärder mot fusk och felaktigheter med assistansersättning. Förändrad assistansersättning – en översyn av ersättnings- systemet. blir svensk lag. På lika villkor! Delaktighet, jämlikhet och effektivitet i hjälpmedelsförsörjningen. Regeringsbeslut och andra dokument från Nationell utjämning av verksamhetskostnader enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). Tilläggsdirektiv till Kommittén om en översyn av per- sonlig assistans för vissa personer med funktionshinder (S 2004:06). Tilläggsdirektiv till (S 2004:06). Uppföljning av kostnadsutjämningssystemet för verksamhet enligt LSS. Tilläggsdirektiv till (S 2004:06) –översyn av LSS m.m. Tilläggsdirektiv till (S 2004:06). Dir. 2007: 109. Tilläggsdirektiv till (S 2004:06). Tilläggsdirektiv till Kommittén om översyn av personlig assistans för vissa personer med funktionshinder (S 2004:06). Översyn av ersättningen för personlig assistans. Hjälpmedel, teknik och metoder för delaktighet och själv- bestämmande. Översyn av styrningen inom funktionshinderspolitiken. (2010). En strategi för genomförande av funktions- hinderpolitiken 2011–2016. (2018). Personlig assistans – Analys av en kvasi- marknad och dess brottslighet. S2018/00301/FST. (2001). Vårdförmåner i internationella förhållan- den, vägledning 2001:10, version 13. (2015). Orsaker till ökningen av antalet assistansmottagare och genomsnittligt antal timmar. (2015). Framställan om ändring i förordningen (1993:1091) om assistansersättning. Skrivelse till regeringen , dnr. (2016). Assistansersättning – hälso- och sjukvård eller egenvård? (2016). Hur kan bli bättre på att motverka fusk och oegentligheter med assistansersättning? Lärdomar med utgångspunkt från en myndighetsövergripande satsning på att upptäcka och bryta upp assistansbedrägerier, Operation . Social- försäkringsrapport 2016:8. (2017). Socialför- säkringsrapport 2017:4. (2017). Anslagsbelastning och prognos för anslag inom ansvarsområde budgetåren 2017–2021. (2018). Anhöriga till personer med statlig assistans- ersättning. En beskrivning av anhöriga som personliga assistenter, mottagare av personlig assistans och assistansersättningen. Social- försäkringsrapport 2018:5. Inspektionen för socialförsäkringen (2012). En analys av timschablonen. Inspektionen för socialförsäkringen (2016). Sjukvårdande insatser och personlig assistans. (2006). A History of Disability in . Artikelnum- mer 2006-114-12. (2010) På tröskeln. Daglig verksamhet med inriktning på arbete. (2011). Bostad med särskild service och daglig verk- samhet – en forskningsöversikt. Internationella styrdokument och lagar m.m. Allmän förklaring om de mänskliga rättigheterna, UN General 217 A (III), 10.12.1948. Bekendtgørelse om udmåling af tilskud til ansættelse af hjælpere og borgerstyret personlig assistance efter serviceloven. nr 1246 af 13/11/2017. och rådets direktiv /38/EG av om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier, EUT L 158, 30.4.2004. och rådets förordning (EG) nr 883/2004 av om samordning av de sociala trygghetssystemen, EGT L 166, 30.4.2004. och rådets förordning (EG) 987/2009 av om tillämpningsbestämmelser till förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen, EGT L 284, 30.10.2009. och rådets förordning (EU) nr 1231/2010 av om utvidgning av förordning 883/2004 och förordning (EG) nr 987/2009 till att gälla tredjelandsmed- borgare som enbart på grund av sitt medborgarskap inte omfattas av dessa förordningar. EUT 2010 L 344/1, 29.12.2010. European Commission (2010). European Disability Strategy 2010– 2020: A Renewed Commitment to a Barrier-Free Europe. European Commission (2015) Commission staff working document, impact assessment, part 1, SWD 2015 (460) final. European Commission (2016), Commission staff working document, Executive summary of the impact assessment, COM (2016) 461 final. European Commission (2016). Reform of the long-term care insurance in . ESPN Flash Report 2016/43. Directorate-General for employment, Social Affairs and Inclusion (2018). Your social security rights in . Directorate-General for employment, Social Affairs and Inclusion (2018). Your social security rights in . Directorate-General for employment, Social Affairs and Inclusion (2018). Your social security rights in the . Directorate-General for employment, Social Affairs and Inclusion (2018). Your social security rights in . Europeiska Gemenskapen (1989). Gemenskapens stadga om arbets- tagarnas grundläggande sociala rättigheter. Europeiska kommissionen (2005). Högre livskvalitet i . Det här betyder EU:s inre marknad för dig. Europeiska kommissionen (2012). Sysselsättning, socialpolitik och inkludering. Dina socialförsäkringsrättigheter i . Europeiska kommissionen (2016). Förslag till och Rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen och av förordning (EG) nr 987/2009 om tillämpningsbestämmelser till förordning EEG) nr 883/2004, KOM 2016 (815). Europeiska kommissionen (2018). Dina socialförsäkringsrättigheter i . Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna. Europeiska unionen (1997). Europeiska unionens råd (2000). Rådets direktiv /78/EG, om inrättandet av en allmän ram för lika- behandling i arbetslivet. om egenandel for kommunale helse- og omsorgstjenester. om rett til helse- og omsorgstjenester til personer uten fast opphold i riket. (2006). Konventionen om rättigheter för perso- ner med funktionsnedsättning. Förordning (EEG) nr 3 av om social trygghet för migrerande arbetare, nr 30, 16.12.1958. Förordning om service och stöd på grund av handikapp. för konventionen (2011). Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Helse- og omsorgsdepartementet. Rundskriv nr I-9/2015. Rettighets- festing av brukerstyrt personlig assistanse (BPA). Lag angående specialomsorger om utvecklingsstörda (23.6.1977/519). Lag om service och stöd på grund av handikapp (/380). Lag om stöd för närståendevård 2.12.2005/937. Lag om yrkesutbildning (531/2017). Lov om social service, LBK nr 1114 af 30/08/2018 (Serviceloven). Lov om kommunale helse- og omsorgstjenester m.m. LOV-2011-06-24-30. Lov om pasient- og brukerrettigheter (pasient- og brukerrettighets- loven) (LOV-1999-07-02-63). Scheme Act 2013. Authorised Version C2016C00934 registered 21/10/2016. Scheme (Becoming a Participant) Rules 2016. registered 22/03/2018. Recommendation Rec (2006) 5 of to member states on to promote the rights and full participation of people with disabilities in society: improving the quality of life of people with disabilities in Europe 2006–2015 (adopted by on ). Rådets förordning (EEG) nr 1408/71 av om tillämp- ningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare och deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen, EGT L 149, . (2013). (CM [2016]155). United nations (2015). Transforming our world: The 2030 Agenda for Sustainable Development. Vejledning om fælles hjælperordninger til personer med kronisk respirationsinsufficiens, nr 10 338 af 24/08/2015. Vejledning om kontant tilskud til ansættelse af hjælpere og borger- styret personlig assistance. nr 10 325 af 12/12/2017. , M., Sacchetto, R., Spermann, A., , S., och Widmaier, S. (2006). – Structure and Reform Options. 06–074, . Australian Government, Productivity Commission (2017). Scheme (NDIS). Productivity Com- mission Study Report. Den Uvildige Konsulentordning på Handicapområdet. 2/2011: om ledsagelse til voksne. Sidst revideret: 24.3.2017/ej. Dijkhoff, T. (2018). Long-Term Care in the . iBecker, U. och , H.-J. (red.). Long-Term Care in Europe. A Juridical Approach. 2016 Strategic Social Reporting. Helsedirektoratet (2015). brukerstyrt personlig assistanse BPA. Registrereing av IPLOS-data i kommunen. Sist endret 29.6.2018. (2018). Hjælp i hver- dagen 2018. Til Københavnere mellem 18 og . , L. och , L. (2011). Funktionshinderspolitik – en introduktion. Maarsea, J.A.M.H. och Jeurissenb, P.P. (2016). The policy and politics of the 2015 long-term care reform in the . Health Policy 120 (2016) 241–245. , Welfare and Sport (2016). Healthcare in the . Scheme (2016). Reasonable and necessary support. (2018). Long-Term Care in : An intro- duction. S. 121-175 i , U. och , H.-J. (red.). Long- Term Care in Europe. A Juridical Approach. (2014). Socialförsäkringsrätt: om ersättning vid sjukdom. Schulte, B. (2013). Long-term-care – German experience and experience of other countries. Background paper for TrESS seminar in 2013. Social- och hälsovårdsministeriet (2016). VAMPO 2010–2015 Slutrapport. Social- och hälsovårds- ministeriets rapporter och promemorior 2016:14. Social- och hälsovårdsministeriet (2017). Pressmeddelande 146/2017. Social- och (2018). Pressmeddelande 18/2018. Social- och hälsovårdsministeriet (2018). Rätt till delaktighet och lika- behandling. Nationellt handlingsprogram för FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning 2018–2019. Social- och hälsovårdsministeriets publikationer 6/2018. Spiegel, B. (2009). Coordination of new benefits. S. 187-212 i Jorens, Y. 50 years of social security coordination. Past – Present – Future. Report of the conference celebrating the 50th Anniversary of Coordination of . , 7 & 8 2009. Directorate-General for Employment, Social Affairs and Equal Opportunities Unit E.3. Statitisk Sentralbyrå (2018). Kommunale helse- og omsorgstjenester 2017. Statistikk om tjenester og tjenestemottakere. Rapporter 2018/26. kommuner och landsting (2015). på assistansen – En handledning för kommunens analys. () (). Programs Throughout the World. Using your NDIS plan. Participant pathway, Booklet 3 of 3. (2017). Personlig assistans – en kritisk granskning av regeringens direktiv till . Zorginstituut Nederland (2017). Tarieventabel 2018 PGB-Wlz, . dom i Alimanovic, C-67/14, ECLI:EU:C: 2015:597. dom i Beerens, C- 37/77, ECLI:EU:C:1977:194. dom i Bernini, C-3/90, ECLI:EU:C:1992:89. dom i Delavant, C-451/93, EU:C:1995:176. dom i Europeiska kommissionen mot Europa- parlamentet och Europeiska unionens råd, C-299/05, ECLI:EU: C:2007:608. dom i Grzelzyk, C- 184/00, ECLI:EU:C:2001:458. dom i Habelt m.fl. ECLI:EU:C: 2007:810. dom i , C-78/91, ECLI:EU:C:1992:331. dom i Knoch, C-102/91, EU:C:1992:303. dom i Kranemann C-109/04, ECLI:EU:C:2005:187. dom Lawrie-Blum, C-66/85, ECLI:EU:C 1986:284. dom i , C-53/81, ECLI:EU:C: 1982:81. dom i Meeusen, C-337/97 ECLI:EU:C:1999:284. dom i Raccanelli, C-94/07, ECLI:EU:C:2008:425. dom i Swaddling, C-90/97, ECLI:EU:C:1999:96. dom i van der Helder och , C-321/12, ECLI:EU:C:2013:648. dom i och , C-200/02, ECLI:EU: C:2004:639. dom i de förenade målen C-396/05, C-419/05 och C-450/05. HFD 2012 ref. 41. HFD 2015 ref. 46. HFD 2018 ref. 21. RÅ 1997 ref. 23. RÅ 2000 not. RÅ 2003 ref. 33. RÅ 2009 ref. 57. RÅ 2010 ref. 17. /rettigheter-klagemuligheter/helse--og- omsorgstjenester/rett-til-kommunale-helse--og- omsorgstjenester/rett-til-omsorgsstonad/. /sv/eget-yrkesinriktat-utbildningsprogram-personliga- assistenter-assistans-tryggar-en-smidig-vardag-handikappade/. /sakkunnigtjanster/social-och- halsovard/socialvard/aldreservice/social-och- halsovard/narstaendevard. /news/news-alex-milestones.html. -stoette/tabt-arbejdsfortjeneste/. serviceplanering/utredning-av-servicebehovet. serviceplanering/bedomning-av-funktionsformagan. startsidan/stod-till-ett-sjalvstandigt-liv/hjalpmedel/ arbetsfordelningen-inom-hjalpmedelstjansterna. serviceplanering/serviceplanen. Översyn av insatser enligt LSS och assistansersättningen En särskild utredare ska se över assistansersättningen i socialför- säkringsbalken, förkortad SFB, och delar av lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade förkortad LSS. Syftet med uppdraget är att skapa en långsiktigt hållbar ekonomisk utveckling av insatsen personlig assistans och att få till stånd mer ändamåls- enliga insatser i LSS samt att lagstiftningen ska främja jämlikhet i levnadsvillkor och full delaktighet i samhällslivet. Detta genom en grundläggande översyn av incitament och förutsättningar för val av personlig assistent, nödvändiga förändringar i regelverket samt genom förstärkt kvalitet och träffsäkerhet i övriga insatser i LSS. Förstärkt kvalitet, träffsäkerhet, helhetssyn och mångfald i de stödinsatser som LSS omfattar ska finansieras med besparingar inom assistansersättningen.