sou · H7B318 · 2019-05-03 00:00:00 — Den absolut största potentialen för att få fler behöriga modersmålslärare och för att långsiktigt trygga lärarförsörjningen i ämnet är att locka flersprå- kiga personer till lärarutbildningen och ge dem incitament att vid sidan om behörighet i ett annat ämne också läsa till behörighet i ämnet modersmål. Det andra hindret som försvårar rekryteringen till ämneslärar- utbildningen i modersmål är att det enbart är få universitet som anordnar utbildningen och att så sker enbart i ett fåtal språk. Vid anordnas ämneslärarprogrammet med inriktning mot arbete i gymnasieskolan där arabiska respektive tur- kiska som modersmål kan läsas som huvudämne. Båda språken omfat- tar studier om 90 högskolepoäng och kombineras med ett annat ämne. Till hade båda utbildningarna totalt 31 sökanden (22 i arabiska och nio i turkiska). Sju studenter var förstahands- sökande (fyra i arabiska och tre i turkiska).29 var 28Se kapitel 4 i betänkandet om tidigare forskning för djupare resonemang om modersmåls- lärarnas arbetsvillkor. 29Källa: UHR (). Modersmålslärare och studiehandledare på modersmål i … det ännu färre förstahandssökande, fyra till arabiska och en till tur- kiska. Det totala antalet sökande var 30. var det en förstahandssökande i arabiska och ingen i turkiska (28 totalt sökande). anordnar sedan höstterminen 2015 ämneslärar- programmet, inriktning mot arbete i gymnasieskolan, med samiska som modersmål. fanns inga förstahandssökande (en totalt) till utbildningen. hade programmet en förstahandssökande och totalt två sökande. anordnar sedan höstterminen 2014 ämnes- lärarprogram med inriktning mot arbete i årskurs 7–9 med finska som modersmål som ett av huvudämnena. Hösttermi- nen 2014 hade programmet 10 förstahandssökande (18 totalt). Höst- terminen 2015, 10 förstahandssökande (av 24 totalt) och 2016 sex förstahandssökande (av 19 totalt). Ämneslärarutbildning i meänkieli är under uppbyggnad vid och i chib vid högskola.30 ansökte 2016 om tillstånd att utfärda två ämneslärarexamina i undervisningsämnet arabiska som modersmål. En med inriktning mot arbete i årskurs 7–9 och en med inriktning mot arbete i gymnasieskolan. Universitetskanslers- ämbetet (UKÄ) avslog31 båda ansökningarna med motiveringen att högskolan inte har de förutsättningar som krävs för att ge en ämnes- lärarexamen i undervisningsämnet då aspekterna lärarresurs och un- dervisning, kurslitteratur och examination bedömdes vara icke till- fredsställande. De sakkunniga uttrycker sig kritiskt mot bland annat att: Balansen i lärarresurserna mellan vetenskaplig kompetens, ämnesdidak- tisk kompetens och professionserfarenhet totalt sett [är] otill- fredsställande. Ingen av de lärare som redovisas i tabellen har undervisat i arabiska som modersmål i den svenska skolan, inte heller bedriver de ämnesdidaktisk forskning i arabiska som modersmål. Eftersom det i det närmaste kan sägas ha saknats en utbildning för ämneslärare i arabiska som modersmål i är bristerna förståeliga. 30SOU 2017:91, s. 475. 31Högskolan har dock , efter att ha åtgärdat bristerna, fått tillstånd att utfärda ämneslärarexamen inriktning mot arbete i årskurs 7–9 samt inriktning gymnasiesko- lan i undervisningsämnet modersmål: arabiska. Modersmålslärare och studiehandledare på modersmål i … lösning skulle kunna vara att rekrytera vetenskapligt meriterade fors- kare som bedriver forskning med ämnesdidaktisk inriktning inom arabiska eller en lärare med tydlig professionserfarenhet.32 Utredningen tar med sig förslaget om att en lärare med tydlig pro- fessionserfarenhet skulle kunna vara alternativ till forskare som bedriver forskning med ämnesdidaktisk inriktning inom det aktuella språket. Utredningen återkommer till denna diskussion i kapitel 10. Intresset, uttryckt genom antalet förstahandssökande, till ämnes- lärarprogram där ämnet modersmål (arabiska, finska, turkiska och samiska) ingår, är följaktligen svagt. Det finns inga ämneslärarutbild- ningar i de andra stora modersmålen som somaliska, kurdiska, per- siska, bosniska/kroatiska/serbiska. Däremot finns en uppsjö av akade- miska kurser i många olika språk, som riktar sig såväl till moders- målslärarna som till andra studenter, inklusive nybörjare samt kurser i didaktik i ämnet modersmål, oavsett vilket språk det gäller. Utred- ningen redogör för ett urval av dessa längre fram i detta kapitel. Även om de språkinriktade kurserna inte nödvändigtvis riktar sig till modersmålslärare, visar de att det uppenbarligen finns vetenskaplig kompetens i att anordna och genomföra kurser som har med de stora modersmålen i svensk skola att göra. Att i fortsättningen enbart förlita sig på att den nuvarande ord- ningen med ämneslärarutbildningen vid fyra lärosäten i ett fåtal språk, ska kunna stå för försörjningen av behöriga modersmålslärare till samtliga skolformer framstår som orealistiskt. Det krävs dels fler lärarutbildningar i fler språk, dels ett tydligt ramverk av behörighets- givande kompletterande utbildning för redan verksamma, men obehöriga lärare. Det tredje hindret som försvårar studentrekryteringen till ämnes- lärarutbildningen som omfattar ämnet modersmål är kravet om att studenten vid sidan om allmän behörighet till högskolestudier också måste ha det aktuella språket som sitt modersmål. Som särskild behörighet anges Modersmål 2 eller motsvarande kunskaper. Vad som är en persons modersmål, i den enklaste meningen det första språk ett barn tillägnar sig och får merparten av sin skolning på, är klart för många, men inte för alla. Många av de barn som kom- mer till som flyktingar eller barn till föräldrar som fått arbete här har varit omgivna av två språk sedan de föddes. 32UKÄ 2017, s. 1. Modersmålslärare och studiehandledare på modersmål i … utbildning på ett annat språk än det de talar hemma (turkiska/ kur- diska; persiska/kurdiska; arabiska/kurdiska; lokalt språk/engelska eller franska i många ; somaliska/arabiska som lärs ut i koranskolor etc.). Vissa har, innan de kom till , vuxit upp eller vistats i andra länder, där de kan ha utbildat sig och/eller tillägnat sig det landets officiella språk. Kravet om att lärare i ett modersmålsämne måste ha det aktuella språket som sitt modersmål begränsar antalet sökande till både utbildningar och yrket. Dessutom indikerar det att modersmålsämnet är något som en lärare inte kan meritera sig till genom utbild- ningssystemet, utan i det närmaste måste ha språket ”i kroppen”. 5.3.2Snabbspåret för nyanlända lärare och förskollärare I detta och de nästföljande delavsnitten redogör utredningen för en del pågående statliga satsningar som erbjuder kompetensutveckling och vidareutbildning för lärare med svensk eller utländsk examen. Det är viktigt att understryka att satsningar utanför den reguljära lärarutbildningen är allmänna och inte enbart riktar sig till lärare i modersmålsämnet. Vi ser dock att delar av dessa satsningar skulle kunna användas för att få fram en sammanhållen struktur som leder till fler behöriga lärare i ämnet modersmål. Snabbspåret bereddes av Arbetsförmedlingen och olika arbets- marknadens partner och kom i gång . Idén bakom satsningen är att nyanlända med olika yrkesbakgrund så snabbt som möjligt ska få kontakt med den svenska arbetsmarknaden, men också att bidra till insatser för att kompetensförsörja bristyrken. Lärar- bristen i kombination med stora behov av modersmålslärare och studiehandledare på modersmål att arbeta med nyanlända, i synner- het arabisktalande elever, samt att det fanns relativt många lärare bland de nyanlända ledde till att det inrättades ett snabbspår för denna yrkeskategori. Mellan har över 1 200 deltagare på- börjat och de allra flesta har slutfört utbildningen. Avbrott från utbildningen ligger i snitt på . Över 160 kommuner har givit plats åt deltagarna i sina skolor/förskolor för att möjliggöra Modersmålslärare och studiehandledare på modersmål i … arbetsplatsförlagt lärande (APL).33 Under utbildningen görs en kart- läggning av varje deltagares utbildning och yrkeslivserfarenhet. Kart- läggningen ligger till grund för hur en individuell studiekomplettering kan se ut efter avslutad arbetsmarknadsutbildning då utbildningen inom Snabbspåret vanligtvis inte leder till legitimation och behö- righet för yrket.34 Deltagarna måste oftast genomgå (Utländ- ska lärares vidareutbildning, se nästa delavsnitt) eller någon annan av de kompletterande utbildningarna. För att få tillträde till de andra utbildningarna krävs dock behörighet i svenska/svenska som andra- språk 3 eller motsvarande, vilket sätter käppar i hjulet för en del deltagare och kan skapa ett långt ”mellanrum”.35 Snabbspåret är en uppdragsutbildning som Arbetsförmedlingen köper av lärosätena. I praktiken innebär Snabbspåret att de nyanlän- da lärarna och förskollärarna rekryteras genom Arbetsförmedlingen till den långa utbildningen som anordnas vid sex universi- tet.36 För att antas till utbildningen behöver de sökande inte ha all- män behörighet i svenska språket. Utbildningen ges på arabiska och till viss del på svenska. Å andra sidan får inte deltagarna några hög- skolepoäng, då utbildningen även om den är förlagd vid universitet, inte är en högskoleutbildning. Utbildningen består såväl av studier i svenska för invandrare, kompletterande utbildning som en stor del av arbetsplatsförlagt lärande. Det är inte ovanligt att deltagare i Snabbspåret rekryteras till tjänster som modersmålslärare, studiehandledare och lärarassistenter direkt efter att de har genomfört eller under Snabbspåret. Även om detta kan tyckas vara positivt ur såväl lärarnas och skolornas perspektiv som i ett integrationsperspektiv, är det ett kortsiktigt alternativ, då anställningen innebär en risk att de aldrig fullföljer utbildningen och därmed meddelas legitimation och behörighet.37 Arbetsförmedlingen drar liknande slutsats i sin nulägesbeskrivning av Snabbspåret: 33Uppgifter från , nationell samordnare av utbildningen inom Snabb- spåret för nyanlända lärare och förskollärare (). 34Oredsson och 2017, s. 3. 35Se och 2017 som kallar mellan Snabbspåret och annan kompletterande utbildning (eller något annat) för ”mellanrummet”. 36Göteborgs universitet, , , , och . 37Se Bunar 2018. Modersmålslärare och studiehandledare på modersmål i … Arbetsförmedlingen erfar att det blir alltmer vanligt att deltagare i snabb- spåret får erbjudanden om visstidsanställning vid den skola eller förskola där de genomför sitt arbetsplatsförlagda lärande. Det kan innebära att del- tagaren väljer att hoppa av snabbspåret och därmed missar, tappar intresset för eller skjuter på möjligheten att erhålla lärarlegitimation. är syftet med detta snabbspår att deltagare ska nå lärarlegitimation. Nyan- lända som inte fullföljer studiegången och erhåller lärarlegitimation kan inte tillsvidareanställas som lärare och riskerar att hamna i lägre kvali- ficerade yrken inom skola eller förskola i kortare anställningar. Därför ser Arbetsförmedlingen det som angeläget att antagna deltagare, i så hög utsträckning som möjligt, fullföljer studiegången enligt den individuella studieplanen, så att de kan ansöka om lärarlegitimation och få varaktig anställning som lärare eller förskollärare.38 I en utvärdering av Snabbspåret genomförd vid bland 350 deltagare som avslutat utbildningen , varav 197 besvarade enkäten, framgår att arbetar i skola, arbetar i skola och läser svenska parallellt, läser svenska, söker jobb, och läser . Snabbspåret framstår som ett viktigt bidrag till lärarförsörjningen. Deltagarna kan arbeta som legitimerade och behöriga lärare i olika ämnen och/eller som legitimerade och behöriga modersmåls- lärare och kompetenta studiehandledare. 5.3.3Utländska lärares vidareutbildning () För att ge personer med en avslutad utländsk lärarutbildning möjlighet till kompletterande utbildning har den särskilda utbildningsinsatsen Utländska lärares vidareutbildning () pågått . Syftet med är att ta tillvara kompetensen hos personer med utländsk lärar- eller förskollärarutbildning och ge ökade möjligheter till anställ- ning som behörig lärare eller förskollärare i svensk skola eller förskola. Utbildningen ska leda till en svensk lärarexamen.39 har uppdrag att bedriva kompletterande utbildning med som nationell samordnare. För tillträde till utbildningen måste studenten, förutom en ut- ländsk avslutad lärar- eller förskollärarexamen på högskole- eller eftergymnasial nivå, bl.a. ha tillräckliga kunskaper i svenska språket. 38Arbetsförmedlingen 2017, s. 26. 39UKÄ 2019, s. 10. Modersmålslärare och studiehandledare på modersmål i … Utbildningen är individanpassad och kan som mest omfatta 120 högskolepoäng. I samband med antagning kartläggs deltagarnas utbildning och yrkeslivserfarenheter. Enligt och ligger ”kartläggningen till grund för vad som kan tillgodoräknas från tidigare utbildning och hur studentens individuella studieplan kom- mer att utformas, det vill säga vilka och hur många kurser studenten behöver läsa för att nå behörighet som lärare eller förskollärare. Till grund för bedömning och studieplanering, utöver tidigare studier, tas hänsyn till eventuell arbetslivserfarenhet, både från utbildnings- landet och från , utlåtande från UHR, samt eventuellt beslut från i de fall studenten redan ansökt om lärarlegitima- tion.” Det innebär att studieplanerna är olika i både innehåll och längd.41 För de studenter som behöver ytterligare utbildning i antingen svenska eller engelska för att kunna tillgodogöra sig utbildningen kan utbildningen förlängas med en termin (30 högskolepoäng).42 En mindre grupp studenter hänvisas till en anpassningsperiod, vilket vanligtvis innebar tjänstgöring i skolan om motsvarande 50 pro- cent av heltid parallellt med studier . Anpassningsperioden är en kompensationsåtgärd för studenter som av bedömts ha brister i sin utländska utbildning sett till de av fastställda nationella kraven (de kunskaps- och kompetensområden, uppnådda färdigheter och kompetenser som är grundläggande för utövandet av lärar- eller förskolläraryrket i ).43 fullgjordes anpass- ningsperioden inom , studieplanen omfattade 45–60 hp och per- sonen skulle ha en tjänst som lärare. Om ingen tjänst fanns, ordnade lärosätet med en praktikplats/verksamhetsförlagd utbildning. är det den enskilda personen som själv ser till att göra en anpassnings- period inom tjänsten. Det är rektor som godkänner anpassnings- perioden genom intyg.44 Studenter är inte berättigade till studiemedel om den sker genom tjänstgöring. 40Granath och 2018, s. 7. 41Uppgifter från , nationell samordnare av utbildningen inom Snabb- spåret för nyanlända lärare och förskollärare (). 428 § Förordning (2008:1101) om högskoleutbildning som kompletterar avslutad utländsk utbildning. 43SKOLFS (2016:12). 44Uppgifter från , nationell samordnare av utbildningen inom Snabb- spåret för nyanlända lärare och förskollärare (). Modersmålslärare och studiehandledare på modersmål i … I utvärderingar av konstateras det att det har varit en lyckad satsning.45 Men vissa kritiska synpunkter har framförts gällande utbild- ningens innehåll, studenternas rekrytering och studievillkoren. Detta har enligt negativt påverkat genomströmningen.46 Dessutom har det varit svårt att få skolor att ställa upp med platser och mentorer till studenter som genomför anpassningsperioden, något som bl.a. rapporterat om.47 I en uppföljning av , genomförd vid i samarbete med de övriga medverkande universiteten konstateras det att sammanlagt 3 250 personer antagits till utbildningen . 570 personer slutförde utbildningen mellan 2010 och 2016.48 Av de antagna studenter som gjort avbrott eller inte ens påbörjat studier uppger den stora majoriteten att skälet antingen är svårigheter med att kombinera arbete med studier eller ekonomiska skäl. Av de som fullföljt studierna har den absoluta majoriteten meddelats lärarlegitimation. Dock arbetar ett fåtal av de som fullföljt ULV-utbildningen som modersmålslärare. Studenterna som studerar inom har olika utbildningsbak- grund och kommer från olika länder med olika utbildningssystem. Vissa har vistats relativt länge i och även arbetat som lärare i den svenska förskolan och skolan med mycket goda kunskaper i svenska språket. Andra kommer direkt från Snabbspåret, har vistats i landet och har begränsade kunskaper i akademisk svenska nödvändig för att slutföra studierna. Just språket och behovet av förstärkt stöd i svenska till ULV-studenterna under utbildningen är något som lyfts fram i såväl utvärderingar som i de kontakter som utredningen har haft med företrädare för utbildningen. Sammanfattningsvis kan det konstateras att är en välbehöv- lig och i mångt och mycket lyckad satsning för att bereda väg för personer med utländsk lärarexamen in i svenska förskolor och skolor som legitimerade och behöriga lärare och förskollärare. 45Se bl.a. Bredänge och 2010, Bigestans 2015, och 2011, UKÄ 2019. 48Granath och 2018. Modersmålslärare och studiehandledare på modersmål i … 5.3.4Vidareutbildning av lärare som saknar lärarexamen () Vidareutbildning av lärare som saknar lärarexamen, inleddes 200749 och vänder sig, generellt sett, till den som är verksam som lärare och förskollärare men saknar en behörighetsgivande examen.50 är nationell samordnare och anordnar utbildningen till- sammans med sju andra universitet och högskolor.51 Lärosätena ersätts för utbildningen och annan tillhörande verksamhet genom ett särskilt anslag.52 Utbildningen omfattar som mest 120 högskolepoäng53 och får anordnas på minst kvartstid. Den får dock pågå under högst fyra år.54 All utbildning inom ska leda till en lärar- eller förskollärar- examen. Studenten ska vara verksam som lärare eller förskollärare i skolväsendet. Varje student följer en individuell studieplan och utbildningen ges oftast på distans med några få fysiska träffar. I en utvärdering av vad som kom att kallas för (innan satsningen förlängdes ) skriver Högskoleverket55 att 3 444 hade sökt till utbildningen, 1 449 var registrerade och drygt 740 hade tagit examen . saknar sammanställning om hur de uppnådda examina är fördelade på olika lärarkategorier, men man förmodar att yrkeslärare har varit den stora gruppen. Det finns inga uppgifter om hur många av lärarna som fullföljt utbildningen som har blivit behöriga att undervisa i ämnet modersmål. I en uppföljning av VAL-studenternas position på arbetsmark- naden som genomförde konsta- teras bl.a. att ”utbildningen upplevs ha hög relevans för obehöriga 49VAL har kompletterats och bestämmelserna i viss utsträckning förändrats. För en detaljerad beskrivning se UKÄ 2018b. 50Förordning (2011:689) om vissa behörighetsgivande examina för legitimation som lärare och förskollärare och om högskoleutbildningar för vidareutbildning av lärare och förskollärare som saknar lärar- eller förskollärarexamen samt förordning (2007:224) om högskoleutbild- ning för vidareutbildning av lärare som saknar lärarexamen. 51Göteborgs universitet, , , , , och . 53VAL I omfattade som mest 60 högskolepoäng. 5414 § Förordning om vissa behörighetsgivande examina för legitimation som lärare och för- skollärare och om högskoleutbildningar för vidareutbildning av lärare och förskollärare som saknar lärar- eller förskollärarexamen. 56Stockholms universitet 2015, s. 2. Modersmålslärare och studiehandledare på modersmål i … lärares position och yrkesutövning i skolan. Lärarexamen har stor betydelse för lärarna i den bemärkelsen att den genererar tryggare anställningsformer och i vissa fall högre lön och möjliga karriärsteg. Det framgår också att en övervägande majoritet av lärarna är mycket nöjda med utformning och ämnesinriktade innehåll kopplat till den egna professionen”. Nästan nio av tio av de till- frågade uppger att de fortsätter arbeta som lärare inom skolan och majoriteten av de andra har tjänster med kopplingar till skolverk- samheten (rektor, biträdande rektor, provkonstruktör för nationella prov, skoladministratör). Nästan hälften har också fått högre lön efter avslutad utbildning. har lärare och förskollärare med lång erfarenhet – de ska före ha varit anställda i minst åtta läsår som lärare eller förskollärare – möjlighet att läsa ett kortare examensspår inom , motsvarande 30 högskolepoäng utbildningsvetenskaplig kärna.57 I en utvärdering av för åren till , skriver UKÄ att 4 420 per- soner var antagna till utbildningen . 1 av dessa hade tagit någon form av lärarexamen fram till våren 2017.58 Inte heller i denna utvärdering finns uppgifter om hur många av lärarna som fullföljt utbildningen som har blivit behöriga att undervisa i ämnet modersmål. Regeringen beslutade om en förlängning av satsningen , med sista antagningen den 30 juni 2026.59 5.3.5Kompletterande pedagogisk utbildning (KPU) Kompletterande pedagogisk utbildning är en kortare utbildning som leder till ämneslärarexamen. Utbildningen riktar sig till personer som redan besitter de ämneskunskaper som krävs för att avlägga en ämneslärarexamen mot årskurs 7–9 eller en ämneslärar- examen mot gymnasieskolan.60 Utbildningen är 90 högskolepoäng lång och omfattar utbildningsvetenskaplig kärna, ämnesdidaktik och 57UKÄ 2018b, s. 7. 58Ibid, s. 6. 59Förordning (2016:959) om dels fortsatt giltighet av förordningen om vissa behörighets- givande examina för legitimation som lärare och förskollärare och om högskoleutbildningar för vidareutbildning av lärare och förskollärare som saknar lärar- eller förskollärarexamen, dels ändring i samma förordning. 60Förordning (2011:686) om kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärar- examen. Modersmålslärare och studiehandledare på modersmål i … I övrigt måste studenterna uppfylla allmänna behörighetskrav för högre studier, vilket per automatik antas ingå då de studenter som är behöriga till KPU redan ska ha läst på högskolan (även bestämmelserna om reell kompetens är tillämp- liga61). De universitet och högskolor som har tillstånd att utfärda en ämneslärarexamen kan erbjuda KPU. De första studenterna antogs till utbildningen /12. har utbildningen expanderat kraftigt och till /17 antogs 1 020 studenter till utbildningen.62 Sammanlagt har 3 780 studenter påbörjat utbildningen inom det tidsspannet. Det innebär att var fjärde student som påbörjade studier mot en ämnes- lärarexamen är en KPU-student. Till och med /17 exami- nerades 1 290 studenter genom KPU, de flesta med inriktning mot arbete i gymnasieskolan. Bland de tio största ämnen som studen- terna avlade examen inom 7–9 verksamhet finns inte ämnet modersmål. Matematik, teknik och kemi dominerar. Inte heller bland de tio största utfärdade ämneslärarexamen i gymnasie- skolan finns ämnet modersmål. Biologi, matematik och kemi domi- nerar även här. UKÄ63 konstaterar i sin analys dels att en högre andel studenter som påbörjar KPU tar examen jämfört med de som på- börjar reguljär lärarutbildning, dels att majoriteten av KPU-stu- denterna enbart läser mot ett ämne, vilket är minimikrav, jämfört med ämneslärarstudenterna i den reguljära lärarutbildningen som måste ha minst två ämnen i sin examen. Lärare som har tillräckliga ämneskunskaper i ämnet modersmål kan läsa en KPU. Av det tillgängliga underlaget är det svårt att utläsa hur många modersmålslärare som har deltagit i KPU och på den vägen kunnat avlägga en behörighetsgivande examen. Men mot bak- grund av hur många som har avlagt examen i de tio största ämnena i relation till antalet examina, torde det i så fall ha rört sig om enstaka personer. 617 § förordning om kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärarexamen. 62Uppgifterna kommer, om inget annat anges från UKÄ:s statistiska analys av KPU, UKÄ 2018a, s. 2. Modersmålslärare och studiehandledare på modersmål i … 5.3.6Lärarlyftet II – fortbildning för utökad lärarbehörighet