sou · H7B368 · 2019-12-20 00:00:00 — I energieffektiviseringsdirektivet används termen större renover- ing med hänvisning till den definition som begreppet har i energi- prestandadirektivet41. Enligt artikel 2.10 i energiprestandadirektivet avses med större renovering en renovering av en byggnad där a) total- kostnaden för renoveringen av klimatskalet eller byggnadens installa- tionssystem överstiger av byggnadens värde, exklusive värdet av den mark där byggnaden är belägen, eller b) mer än 25 pro- cent av klimatskalets yta renoveras. Med ombyggnad avses enligt 1 kap. 4 § PBL ändring av en bygg- nad som innebär att hela byggnaden eller en betydande och avgräns- bar del av byggnaden påtagligt förnyas. Definitionen av ombyggnads- begreppet i PBL är vidare och mer abstrakt än definitionen av större renoveringar i energieffektiviseringsdirektivet. Ett av skälen till att vi föreslår att ombyggnad ska utgå ur PBL är att ombyggnadsbegreppet är otydligt, med ett oklart rättsläge som följd. Det råder osäkerhet om när ombyggnad föreligger och därmed när kraven vid ombygg- nad ska uppfyllas. En följd av att begreppet ombyggnad utgår ur PBL är att begreppet ombyggnad även utgår ur lagen (2014:267) om energi- mätning i byggnader, som genomför energieffektiviseringsdirektivet. Begreppet större renoveringar som används och definieras i direktivet bör i stället användas. Vi föreslår att definitionen av större renover- ingar införs genom en ny paragraf i lagen, 1 a §. Även ombyggnads- begreppet i förordning (2006:1592) om energideklaration för bygg- nader bör bytas ut mot begreppet större renoveringar. 39Europaparlamentets och rådets direktiv /27/EU av om energi- effektivitet. 40Proposition 2013/14:174, Genomförande av energieffektiviseringsdirektivet. 41Europaparlamentets och rådets direktiv /31/EU av om byggnaders energiprestanda. Se artikel 9.1 b) i energieffektiviseringsdirektivet. Olika typer av stöd och bidrag Enligt förordningen (1990:573) om stöd till vissa icke-statliga kultur- lokaler lämnas bidrag för ny- eller ombyggnad av musei-, teater- och konsertlokaler som tillhör någon annan än staten. En följd av att ombyggnadsbegreppet utgår ur PBL är att stöd för ombyggnad enligt denna förordning också utgår. Enligt förordningen (2004:105) om statlig kreditgaranti för lån för bostadsbyggande m.m. får lämna statlig garanti (kredit- garanti) för lån till ny- och ombyggnadsåtgärder. En följd av att ombyggnadsbegreppet utgår ur PBL är att stöd för ombyggnad enligt denna förordning utgår. Därmed utgår även uppgift att bevaka kreditförsörjningen vid ombyggnad i förordningen (2012:546) med instruktion för . Enligt förordningen (2016:364) om statsbidrag till kommuner för ökat bostadsbyggande får statsbidrag lämnas till en kommun för nybyggnad, tillbyggnad eller ombyggnad som innefattar att minst en ytterligare bostad tillkommer. En följd av att ombyggnadsbegreppet utgår ur PBL är att stöd för ombyggnad enligt denna förordning utgår. I förordningen (2016:881) om statligt investeringsstöd för hyres- bostäder och bostäder för studerande anges att stöd får lämnas till bostäder som anordnas genom nybyggnad, tillbyggnad eller ombygg- nad. En följd av att ombyggnadsbegreppet utgår ur PBL är att stöd för ombyggnad enligt denna förordning utgår. Enligt förordningen (2016:1367) om statsbidrag till allmänna sam- lingslokaler får investeringsbidrag lämnas för köp, ny- eller tillbygg- nad, ombyggnad eller standardhöjande reparationer som inte är av ringa omfattning, eller tillgänglighetsskapande åtgärder. En följd av att ombyggnadsbegreppet utgår ur PBL är att stöd för ombyggnad enligt denna förordning utgår. Förordningen (2019:676) om stöd till byggemenskaper träder i kraft . Enligt förordningen får statligt stöd lämnas för att anordna bostäder genom nybyggnad, tillbyggnad eller om- byggnad. En följd av att ombyggnadsbegreppet utgår ur PBL är att stöd för ombyggnad enligt denna förordning utgår. 9.7Ökad förutsägbarhet i kontrollen av byggandet Målen för förslagen om kontrollen av byggandet är att renodla pro- cessen för att öka förutsägbarheten. Vi har utgått ifrån de problem viidentifierat med nuvarande kontrollprocess och därefter sett till om det finns behov av de funktioner och aktörer som är involverade. Våra förslag gällande kontrollen av byggandet innebär en förenkling genom ett avskaffande av rollerna kontrollansvariga och certifierade sakkunniga samt ett förtydligande av arbetsplatsbesök och kontroll- planer. I figur 9.2 nedan illustreras hur kontrollprocessen förändras med våra förslag om införande av en ny myndighet, , och våra förslag gällande kontrollen av byggandet. 9.7.1Avskaffande av kontroll genom certifierad sakkunnig Bedömning: Systemet med kontroll genom certifierade sakkun- niga har flera brister och motverkar inte byggfel i tillräcklig ut- sträckning. Förslag: Kontroll genom certifierade sakkunniga bör avskaffas i (PBL) genom att 10 kap. 8 § PBL ändras, så att samtliga kontroller ska göras inom ramen för byggherrens egenkontroll. Förslaget medför följdändringar i bestämmelser om certifierade sakkunniga i PBL och plan- och byggförordningen (PBF) samt gällande bemyndigande att föreskriva om certifiering av sakkunniga förutom avseende funktionskontrollanter och energiexperter. Enligt 10 kap. 8 § (2010:900), PBL, ska det framgå av kontrollplanen i vilken omfattning kontroll ska ske inom ramen för byggherrens dokumenterade egenkontroll eller av en sak- kunnig som personcertifierats av ett ackrediterat certifieringsorgan, ett ackrediterat organ eller någon som uppfyller motsvarande krav enligt bestämmelser i ett annat land inom EU eller EES. De kon- troller som de certifierade sakkunniga utför avser genomförandeskedet efter att startbesked har meddelats. Certifierade sakkunniga ska lämna ett utlåtande som ska godta enligt 7 kap. 4 § plan- och byggförordningen (2011:338), PBF. Av 7 kap. 2 § PBF framgår att när prövar behovet av att en åtgärd eller ett byggnadsverk kontrolleras av certi- fierad sakkunnig ska särskild hänsyn tas till den risk för allvarliga personskador som uppkommer om åtgärden eller byggnadsverket inte uppfyller föreskrivna krav. får meddela de föreskrifter om sakkunniga som behövs för tillämpningen av 7 kap. 2 och 4 §§ PBF enligt 10 kap. 23 § PBF. har utfärdat föreskrifter för certifiering av sakkunniga inom brand-,42 energi-,43 luft-,44 kulturvärde45 och tillgänglighetsområdet46. Brister i systemet med certifierade sakkunniga I nuvarande system kan en byggherre på eget initiativ eller efter begäran av anlita en certifierad sakkunnig för att göra kontroll av att åtgärder i genomförandeskedet uppfyller de tek- niska egenskapskraven. Med sakkunnigkontroll avses kontroll utförd av personer med dokumenterad och prövad sakkunnighet. Systemet med certifierad sakkunnig var tänkt att förenkla och förtydliga kom- munens tillsynsarbete. Vår utredning har dock påvisat flera brister med systemet. Det främsta problemet är enligt vår mening att systemet med certifierade sakkunniga inte garanterar en oberoende eller enhetlig bedömning. De certifierade sakkunniga har en beroendeställning till byggherren i och med att det är byggherren som väljer vem som ska anlitas och betalar för tjänsten som certifieringen bedrivs av ett organ som behöver ha lönsamhet i verksamheten. Vidare varierar utlåtan- den i kvalitet och kan vara motstridiga och utbudet av certifierade sakkunniga är begränsat i vissa geografiska områden. Det saknas dess- utom certifiering för vissa tekniska egenskapskrav. Se vidare avsnitt 7.4 och avsnitt 8.3. Vi kan därför inte se att kontroll genom certifierade sakkunniga har medfört någon förenkling av processen eller att antalet byggfel har minimerats. 42Boverkets föreskrifter och allmänna råd om certifiering av sakkunniga inom brandskydd (BFS 2011:17). 43Boverkets föreskrifter och allmänna råd för certifiering av energiexpert (2007:5). 44Boverkets föreskrifter om funktionskontroll av ventilationssystem och certifiering av sak- kunniga funktionskontrollanter (BFS 2011:16). 45Boverkets föreskrifter och allmänna råd om certifiering av sakkunniga avseende kultur- värden (BFS 2011:15). 46Boverkets föreskrifter och allmänna råd om certifiering av sakkunniga av tillgänglighet (BFS 2011:18). Avskaffa kontroll genom certifierad sakkunnig i PBL Mot bakgrund av ovanstående föreslår vi att kontroll genom certi- fierade sakkunnig avskaffas. En byggherre kan visserligen behöva tillgå kompetens och erfarenhet utöver vad som finns i den egna organisa- tionen. Det är dock fortfarande möjligt för byggherren att anlita kon- sulter för att göra kontroller under genomförandefasen på eget initiativ. Dessa kontroller kommer då att göras inom ramen för byggherrens egenkontroll. Avskaffande av kontroll genom certifierad sakkunnig innebär att byggherrens egenkontroll blir den enda kontrollformen. Förslaget innebär inte någon ändring av rådande ansvarsförhållande mellan byggherren och kommunen utan att gällande ansvarsfördel- ning renodlas. Byggherren ansvarar fortfarande för att genomförandet uppfyller de krav som gäller för åtgärden enligt 10 kap. 5 § PBL och har fortfarande ett tillsynsansvar enligt 11 kap. 5 § PBL. Förslaget innebär att 10 kap. 8 § PBL ändras så att det där anges att samtliga kontroller ska göras inom ramen för byggherrens egen- kontroll. Det innebär att byggherrens egenkontroll är den enda kon- trollformen. bemyndigande om föreskrifter för sakkun- niga tas bort förutom avseende funktionskontrollanter. För samtliga författningsändringar se kapitel 1. Certifierade sakkunniga har i nuvarande system även en roll när det kommer till underhåll av byggnadsverk. Om det brister i underhållet av ett byggnadsverk får enligt 11 kap. 18 § PBL ge en certifierad sakkunnig i uppdrag att utreda behovet av underhålls- åtgärder. Förslaget om att avskaffa certifierade sakkunniga innebär att en kommun inte kommer att kunna ge en certifierad sakkunnig i uppdrag att utreda behovet av underhållsåtgärder. I stället kommer underhållsskyldigheten för ett byggnadsverks ägare hanteras inom ramen för kommunens tillsynsansvar. Funktionskontrollanter och energiexperter finns kvar Enligt 8 kap. 25 § PBL ska en ägare se till att funktionen hos ett ventilationssystem kontrolleras av en certifierad funktions- kontrollant för att säkerställa ett tillfredsställande inomhusklimat. Av 4 § lagen (2006:985) om energideklaration av byggnader framgår att den som för egen räkning uppför eller låter uppföra en byggnad ska se till att det finns en energideklaration för byggnaden. Enligt 12 § samma lag ska en energideklaration upprättas av en oberoende expert, certifierad energiexpert. Certifieringen av funktionskontrollan- ter och energiexperter avser andra kontroller än de som regleras i 8 § andra punkten PBL och omfattas därför inte av vår utvär- dering. Dessa certifieringar påverkas därför inte av förslaget. Funk- tionskontrollanter och energiexperter kommer fortfarande kunna göra kontroller om en byggherre väljer att anlita en sådan sakkunnig som konsult för att förstärka sin organisations kompetens. Dessa kontroller kommer då att göras inom ramen för byggherrens egenkontroll. En byggherre kan också fortfarande använda en energideklaration som byggherren har låtit en energiexpert upprätta som underlag för att visa att krav avseende energihushållning är uppfyllda. Bedömning: Systemet med kontrollansvariga har flera brister och har inte medfört att byggfel motverkas i tillräcklig utsträck- ning. Kontrollansvariga fyller därför inte en så pass viktig funk- tion i nuvarande kontrollprocess att det är motiverat att ställa krav på byggherrar att de ska anlita kontrollansvarig. Förslag: Systemet med kontrollansvariga bör avskaffas genom att 9–13 §§ (PBL) utgår. Förslaget inne- bär ett flertal följdändringar i PBL och PBF genom att bestäm- melser utgår eller ändras samt att bemyndigande att meddela föreskrifter om kontrollansvariga tas bort. Av 10 kap. 9 § (2010:900), PBL, framgår att det ska finnas en eller flera kontrollansvariga för den kontroll som bygg- har att utföra enligt 10 kap. 5 § PBL. Kontrollansvariga regle- ras i 10 kap. 9–13 §§ PBL. bemyndigande att utfärda före- skrifter om certifiering av kontrollansvariga framgår av 10 kap. 23 § plan- och byggförordningen (2011:338), PBF. Bestämmelser om vad som krävs för att bli certifierad som kontrollansvarig anges i föreskrifter och allmänna råd (2011:14) om certifiering av kontroll- ansvariga. Brister i systemet med kontrollansvariga Systemet med kontrollansvariga syftar till att bidra med ökad kom- petens till byggherren och att minska förekomsten av byggfel. Det är byggherren som är ansvarig för att de krav som ställs på byggande i PBL och tillhörande föreskrifter uppfylls. Att det i nuvarande system finns krav på att en kontrollansvarig ska anlitas innebär inte att den kontrollansvarige tar över ansvaret från byggherren. Den kontroll- ansvarige ska endast biträda byggherren. När det gäller systemet med kontrollansvariga så har vår utred- ning påvisat flera brister med systemet, se avsnitt 7.3 och avsnitt 8.3. Ett problem är enligt vår mening att den kontrollansvarige hamnar i beroendeställning till byggherren som är dess uppdragsgivare. Vi har vidare inte kunnat se att antalet byggfel minimeras genom krav på kontrollansvarig, eftersom de i huvudsak har att förlita sig på egen- kontroller. Vad gäller möjligheten för kontrollansvariga att bidra med ökad kompetens till byggherren så varierar kontrollansvarigas kompetens och också byggherrens behov av att anlita denna kompetens. Att anlita en kontrollansvarig innebär en kostnad för byggherren. Denna kostnad måste motsvaras av den nytta som en kontrollansvarig ger. Nyttan med kontrollansvariga har ifrågasatts av både kommuner och byggherrar. Enligt vår bedömning saknas det skäl att ställa lagkrav på att en byggherre ska anlita en kontrollansvarig. Avskaffa krav på kontrollansvarig Mot bakgrund av ovanstående föreslår vi att systemet med kontroll- ansvariga avskaffas. Genom att krav på kontrollansvarig avskaffas blir det upp till byggherren att ta fram förslag på kontrollplan och att ge ett utlåtande om kontrollplanen har följts till byggnadsnämn- den inför beslut om slutbesked. Genom att avskaffa krav på kon- trollansvarig förenklas kontrollprocessen genom att en aktör och funktion som inte behövs tas bort. Det bidrar till ett tydligare system där det är klart vilket ansvar olika aktörer har. På så sätt tydliggörs att det är byggherren som har ansvaret för att kraven uppfylls. En byggherre som vill anlita en person som är kunnig inom byggande för att bistå i byggprojektet kan fortfarande göra det. Denna konsult kan då agera som en kontrollansvarig gör i nuvarande system, men denna roll regleras inte längre i PBL. Eftersom vi föreslår att ska ta fram föreskrifter om utformningen av kontrollplaner, se avsnitt 9.7.4, kommer byggherrar ha möjlighet att få mer konkret information om hur kontrollplaner bör utformas, vilket ytterligare bör minska behovet av en aktör som kontrollansvarig. Att avskaffa systemet med kontrollansvarig ger upphov till ett flertal ändringar i PBL och PBF där bestämmelser utgår eller ändras. 10 kap. 9–13 §§ PBL utgår. bemyndigande att meddela föreskrifter om certifiering av kontrollansvariga utgår i 16 kap. 9 § PBL och 10 kap. 23 § PBF. För samtliga författningsändringar se kapitel 1. Bedömning: Arbetsplatsbesöken upplevs inte som menings- fulla. Det behövs därför en mer detaljerad reglering av arbets- platsbesök som tydliggör vad som ska gås igenom vid ett arbets- platsbesök. På så sätt förstärks arbetsplatsbesökens betydelse och deras syfte tydliggörs. Förslag: Vad som ska gås igenom vid ett arbetsplatsbesök bör förtydligas genom att 10 kap. 28 § (PBL) ändras. Förslaget innebär att det regleras att det vid ett arbets- platsbesök ska gås igenom: •hur lov, kontrollplan, andra villkor i startbesked och komplet- terande villkor följs, •om det finns avvikelser från de krav som gäller för åtgärderna, •dokumentation över arbetets utförande, •behov av andra åtgärder, och •om det finns skäl för att ingripa enligt 11 kap. PBL. Enligt 10 kap. 27 § (2010:900), PBL, ska bygg- nadsnämnden efter att startbesked har meddelats, minst en gång under arbetets gång, besöka den plats där åtgärderna genomförs, om startbeskedet har föregåtts av ett tekniskt samråd och ett arbetsplats- besök inte kan anses obehövligt. Enligt bestämmelsens andra stycke ska ett arbetsplatsbesök alltid göras om startbeskedet avser ett stort eller komplicerat byggprojekt eller om och bygg- vid det tekniska samrådet har kommit överens om ett arbets- platsbesök. Av 10 kap. 28 § PBL framgår att ska föra protokoll över arbetsplatsbesöket vilket ska skickas till byggherren och den kontrollansvarige. Behov av tydligare reglering av arbetsplatsbesök I förarbetena framhålls att arbetsplatsbesöket kan komma att vara den enskilda åtgärd som har störst betydelse för systemets trovärdighet och effekt. Det finns dock en osäkerhet om vad som ska gås igenom vid arbetsplatsbesök och dessutom upplevs de inte alltid som meningsfulla. Vår bedömning är att arbetsplatsbesöken inte har fått den betydelse som var avsedd genom nuvarande reglering. Vad som ska gås igenom vid ett arbetsplatsbesök är inte reglerat i nuvarande PBL utan framgår av förarbetena. Vid ett arbetsplats- besök ska, enligt förarbetena, handläggare, till- sammans med byggherren eller ett ombud för byggherren och den kontrollansvarige, gå igenom att kontrollplanen och beviljat lov följs. handläggare ska även gå igenom att inget uppen- bart strider mot krav i PBL och tillhörande föreskrifter vid ett arbets- platsbesök. Enligt vår bedömning är det är av vikt att hand- läggare i kontrollprocessen besöker den plats där åtgärderna genom- förs. får vid ett arbetsplatsbesök möjlighet att skaffa sig en övergripande bild över byggprojektets genomförande i ett tidigare skede än vid slutsamrådet. Reglering av vad som ska gås igenom vid ett arbetsplatsbesök Vi föreslår att det regleras i lag vad som ska gås igenom vid ett arbets- platsbesök. Därmed blir kommunens roll i kontrollprocessen och vad som ska göras vid ett arbetsplatsbesök tydligare, vilket skapar förutsättningar för meningsfulla besök för såväl byggherre som kommun. Förslaget innebär att 10 kap. 28 § PBL ändras genom en preci- sering av vad som ska gås igenom vid ett arbetsplatsbesök. I bestäm- melsen regleras att handläggare vid ett arbets- platsbesök ska gå igenom hur beviljat lov och kontrollplanen följs, att andra villkor i startbeskedet och kompletterande villkor följs, om det finns avvikelser från de krav som gäller för åtgärderna, dokumen- tation över arbetets utförande, behov av andra åtgärder och om det finns skäl för att ingripa enligt 11 kap. Genom ett förtydligande av vad som ska göras vid ett arbetsplats- besök ges bättre förutsättningar för att upptäcka fel och brister i utförandet. Byggherren ska vid arbetsplatsbesöket pre- sentera underlag för kommunen om de kontroller som byggherren har gjort inom ramen för egenkontrollen. För kommunens del är arbetsplatsbesöket ett tillsynsbesök. Avsikten med förslaget är att pre- cisera vilka frågor som ska gås igenom för att belysa vikten av att bygg- nadsnämndens handläggare gör tillsyn på byggarbetsplatsen under arbetets utförande. Förslaget innebär inte någon ändring av byggherrens ansvar för kontrollen av genomförandet enligt 10 kap. 5 § PBL respektive bygg- nadsnämndens tillsynsansvar enligt 11 kap. 5 § PBL. Den föreslagna regleringen av arbetsplatsbesök innebär inte att får ett ansvar för arbetets utförande eller kvalitet. Tidpunkt för när arbetsplatsbesök genomförs Genom arbetsplatsbesök får kommunen möjlighet att, i ett tidigare skede än vid slutsamrådet, skaffa sig en övergripande bild över pro- jektets genomförande. Det kan exempelvis handla om material- hantering och ordningen på arbetsplatsen. Hur byggherren hanterar sådana frågor kan ge en indikation om i vilken utsträckning som sam- hällets krav på åtgärderna kommer att kunna uppfyllas. Tidpunkten för när arbetsplatsbesök ska göras är inte reglerad. Arbetsplatsbesökens antal och i vilka skeden de genomförs kan därför variera mellan olika projekt. Det innebär att vilka frågor som kan gås igenom vid ett visst besök varierar. Om flera arbetsplatsbesök hålls så krävs det inte att samtliga punkter gås igenom vid varje arbets- platsbesök. Tydligare koppling mellan kontrollplan och arbetsplatsbesök I förslaget anges att vid ett arbetsplatsbesök ska det bland annat gås igenom hur kontrollplanen följs. Kontrollplanen är grunden för bygg- egenkontroll och vi ser behov av att kopplingen mellan arbets- platsbesöket och de kontrollpunkter som anges i kontrollplanen tyd- liggörs och framgår av lagstiftningen. Dokumentation av arbetets utförande I förslaget anges att dokumentation av arbetets utförande ska gås igenom vid ett arbetsplatsbesök. Dokumentationen av arbetets ut- förande avser intyg, protokoll och mätningar av olika kontroller som har utförts, till exempel obligatorisk funktionskontroll av ventila- tionssystem, dragprovresultat av förankringar och brandskydds- dokumentation. Det kan finnas fullgod anledning till att dokumentation av viss kontroll inte kan presenteras av byggherren vid ett arbetsplatsbesök. Antingen har kontrollen inte utförts ännu eller så kan kontrollen ha gjorts, men dokumentationen finns inte att tillgå vid tillfället för arbetsplatsbesöket. Det kan vara tillräckligt att byggherren presen- terar dokumentationen vid slutsamrådet eller så kan det ge anledning till ytterligare ett arbetsplatsbesök och att dokumentationen gås igenom vid det besöket. Skäl till ingripande enligt 11 kap. PBL I förslaget anges att det ska gås igenom om det finns skäl för ingripande av enligt 11 kap. PBL. Det avser bygg- nadsnämndens skyldighet och möjlighet att förbjuda att arbetet eller åtgärden fortsätter enligt 11 kap. 30–32 §§ PBL. Om det är uppen- bart att en åtgärd äventyrar en hållfasthet eller medför fara för människors liv eller hälsa, ska förbjuda fort- satt arbete. Om det är uppenbart att arbetet strider mot PBL eller en föreskrift eller ett beslut som har meddelats med stöd av PBL får förbjuda att arbetet eller åtgärden fortsätter. Om byggherren inte följer någon väsentlig del av en kontrollplan får bygg- nadsnämnden förbjuda att arbetet fortsätter till dess bristerna har avhjälpts. Genom att det i lagtexten framhålls att vid arbetsplats- besök ska handläggare gå igenom om det finns skäl till att ingripa enligt 11 kap. så tydliggörs denna koppling till kontrollplanen. Nuvarande krav på att ska föra protokoll över arbetsplatsbesöket och att protokollet ska skickas till byggherren kvarstår. Arbetsplatsbesök är en del i kommunens tillsynsarbete och bör av denna anledning dokumenteras. Eftersom vi föreslår att systemet med kontrollansvariga avskaffas, se avsnitt 9.7.2, så innehåller förslaget om arbetsplatsbesöken inte något krav på att protokollet ska skickas till den kontrollansvarige. Bedömning: Det finns behov av mer detaljerade bestämmelser om vad som ska anges i en kontrollplan och hur en kontrollplan ska utformas för att den ska bli ett centralt instrument för bygg- egenkontroll. Bestämmelserna bör regleras i myndighets- föreskrifter. Förslag: bör få i uppdrag av regeringen att utfärda verk- ställighetsföreskrifter om kontrollplaners utformning i enlighet med det bemyndigande som har i 10 kap. 22 § plan- och byggförordningen (PBF). Enligt 10 kap. 6 § (2010:900), PBL, ska en byggherre se till att det finns en kontrollplan för kontrollen av en lovpliktig eller anmälningspliktig bygg- eller rivningsåtgärd. Enligt samma bestämmelse ska en kontrollplan innehålla uppgifter om vilka kontroller som ska göras och vad kontrollerna ska avse, vem som ska göra kontrollerna, vilka anmälningar som ska göras till byggnads- nämnden, vilka arbetsplatsbesök som bör göra och när besöken bör ske samt hur farligt avfall och annat avfall ska tas om hand.