sou · H7B34 · 2019-01-28 00:00:00 — Härigenom föreskrivs i fråga om skolförordningen (2011:185) dels att 6 kap. 12, 15 och 17 §§ och bilagorna 1–3 ska ha följande dels att det ska införas fyra nya paragrafer 9 kap. 29 §, 10 kap. 12 § och 11 kap. 15 §, och närmast före 9 kap. 29 §, 10 kap. 12 § och 11 kap. 15 § nya rubriker med följande lydelse. Terminsbetyget ska innehålla uppgifter om det senaste beslutet om elevens betyg i varje ämne. Det ska framgå om ämnet har avslutats. Terminsbetyget ska i före- kommande fall innehålla uppgift om omfattningen av den från- varo som eleven har haft utan giltigt skäl under terminen. Slutbetyget ska innehålla upp- gifter om den högsta årskurs som eleven genomgått och om de senaste besluten om elevens betyg. Betyg som satts innan ett ämne har avslutats ska inte ingå i slutbetyget. 1Senaste lydelse 2011:506. 2Senaste lydelse 2011:506. Ett avgångsintyg ska utfärdas 1.om en elev avgår från utbildningen hos en huvudman utan att slutbetyg utfärdas, eller 2.när en elev i sameskolan avgår från utbildningen innan eleven har gått ut årskurs 6. Intyget ska innehålla upp- Intyget ska innehålla upp- 1. den årskurs i vilken eleven 1. den årskurs i vilken eleven 2. tiden för avgången, 2. tiden för avgången, 3. de ämnen i vilka 3. de ämnen i vilka 4. i förekommande fall senaste 4. i förekommande fall senaste betyg i ämnen, och betyg i ämnen, 5. i förekommande fall om visningstid som eleven erbjudits. eleven deltagit i framtidsval, och Rektorn ska utfärda avgångs- visningstid som eleven erbjudits. Rektorn ska utfärda avgångs- I 10 kap. 4 § skollagen (2010:800) finns bestämmelser om framtidsval. Framtidsval ska inne- hålla följande områden: – val och framtidsplanering, – arbetsliv och samhälle, och – utbildningsvägar och yrkes- områden. får meddela närmare föreskrifter om innehållet i fram- tidsval. 3Senaste lydelse 2011:506. I 11 kap. 6 § skollagen (2010:800) finns bestämmelser om framtidsval. Framtidsval ska inne- hålla följande områden: –val och framtidsplanering, –arbetsliv och samhälle, och –utbildningsvägar och yrkes- områden. får meddela närmare föreskrifter om innehållet i fram- tidsval. I 12 kap. 4 § skollagen (2010:800) finns bestämmelser om framtidsval. Framtidsval ska inne- hålla följande områden: –val och framtidsplanering, –arbetsliv och samhälle, och –utbildningsvägar och yrkes- områden. får meddela närmare föreskrifter om innehållet i fram- tidsval. 1.Denna förordning träder i kraft . 2.Bestämmelserna i den nya lydelsen ska tillämpas från och med . 3.Äldre föreskrifter gäller fortfarande för elever som höstter- minen påbörjar årskurs 8 eller en högre årskurs i eller grundsärskolan eller årskurs 9 eller högre årskurs i special- skolan. Lydelse enligt SFS 2018:1512 När det gäller de naturorienterande ämnena är eleverna i mellanstadiet garanterade en minsta undervisningstid i respektive ämne. Resterande får fördelas fritt mellan de tre ämnena i mellanstadiet. I högstadiet är eleverna i de naturorienterande ämnena garanterade en minsta undervisningstid i respektive ämne. Resterande får fördelas fritt mellan de tre ämnena i högstadiet. När det gäller de samhällsorienterande ämnena är eleverna i mellan- stadiet garanterade en minsta undervisningstid i respek- tive ämne. Resterande får fördelas fritt mellan de fyra ämnena i mellanstadiet. I högstadiet är eleverna i de samhällsorien- terande ämnena garanterade en minsta undervisningstid i respektive ämne. Resterande får fördelas fritt mellan de fyra ämnena i högstadiet. Vid skolans val får antalet timmar i timplanen per stadium för ett ämne eller en ämnesgrupp minskas med högst . Antalet timmar för svenska eller svenska som andraspråk, engelska och matematik får dock inte minskas. Bestämmelser om anpassad studiegång finns i 3 kap. 12 § skollagen (2010:800). Anpassad studiegång kan innebära avvikelser från tim- planen. Bestämmelser om prioriterad timplan finns i 9 kap. 4 a § skolförord- ningen (2011:185). Prioriterad timplan kan innebära avvikelser från den i timplanen angivna dispositionen av antalet timmar per ämne. 4Senaste lydelse 2018:1512. När det gäller de naturorienterande ämnena är eleverna i mellanstadiet garanterade en minsta undervisningstid i respektive ämne. Resterande får fördelas fritt mellan de tre ämnena i mellanstadiet. I högstadiet är eleverna i de naturorienterande ämnena garanterade en minsta undervisningstid i respektive ämne. Resterande får fördelas fritt mellan de tre ämnena i högstadiet. När det gäller de samhällsorienterande ämnena är eleverna i mellan- stadiet garanterade en minsta undervisningstid i respek- tive ämne. Resterande får fördelas fritt mellan de fyra ämnena i mellanstadiet. I högstadiet är eleverna i de samhällsoriente- rande ämnena garanterade en minsta undervisningstid i respektive ämne. Resterande får fördelas fritt mellan de fyra ämnena i högstadiet. Vid skolans val får antalet timmar i timplanen per stadium för ett ämne eller en ämnesgrupp minskas med högst . Antalet timmar för svenska eller svenska som andraspråk, engelska och matematik får dock inte minskas. Bestämmelser om anpassad studiegång finns i 3 kap. 12 § skollagen (2010:800). Anpassad studiegång kan innebära avvikelser från tim- planen. Bestämmelser om prioriterad timplan finns i 9 kap. 4 a § skolförord- ningen (2011:185). Prioriterad timplan kan innebära avvikelser från den i timplanen angivna dispositionen av antalet timmar per ämne. Lydelse enligt SFS 2018:1512 Timplan för elever som läser ämnen Timplan för elever som läser ämnesområden (träningsskolan) Bestämmelser om anpassad studiegång finns i 3 kap. 12 § skollagen (2010:800). Anpassad studiegång kan innebära avvikelser från tim- planerna. Timplan för elever som läser ämnen 5Senaste lydelse 2018:1512. Timplan för elever som läser ämnesområden (träningsskolan) Bestämmelser om anpassad studiegång finns i 3 kap. 12 § skollagen (2010:800). Anpassad studiegång kan innebära avvikelser från tim- planerna. Lydelse enligt SFS 2018:1512. När det gäller de samhällsorienterande ämnena är eleverna i mellan- stadiet garanterade en minsta undervisningstid i respek- tive ämne. Resterande får fördelas fritt mellan de fyra äm- nena i mellanstadiet. I högstadiet är eleverna i de samhällsorienterande ämnena garanterade en minsta undervisningstid i re- spektive ämne. Resterande får fördelas fritt mellan de fyra ämnena i högstadiet. När det gäller de naturorienterande ämnena är eleverna i mellanstadiet garanterade en minsta undervisningstid i respektive ämne. Resterande får fördelas fritt mellan de tre ämnena i mellanstadiet. I högstadiet är eleverna i de naturorienterande äm- nena garanterade en minsta undervisningstid i re- spektive ämne. Resterande får fördelas fritt mellan de tre ämnena i högstadiet. Vid skolans val får antalet timmar i timplanen per stadium för ett ämne eller en ämnesgrupp minskas med högst . Antalet timmar för svenska eller svenska som andraspråk, engelska, mate- matik, språkval och elevens val får dock inte minskas. Bestämmelser om anpassad studiegång finns i 3 kap. 12 § skollagen (2010:800). Anpassad studiegång kan innebära avvikelser från tim- planen. 6Senaste lydelse 2018:1512. När det gäller de samhällsorienterande ämnena är eleverna i mellan- stadiet garanterade en minsta undervisningstid i respektive ämne. Resterande får fördelas fritt mellan de fyra ämnena i mellanstadiet. I högstadiet är eleverna i de samhälls- orienterande ämnena garanterade en minsta undervisningstid i respektive ämne. Resterande får fördelas fritt mellan de fyra ämnena i högstadiet. När det gäller de naturorienterande ämnena är eleverna i mellanstadiet garanterade en minsta undervisningstid i respektive ämne. Resterande får fördelas fritt mellan de tre ämnena i mellanstadiet. I högstadiet är eleverna i de naturorienterande ämnena garanterade en minsta undervisningstid i respektive ämne. Resterande får fördelas fritt mellan de tre ämnena i högstadiet. Vid skolans val får antalet timmar i timplanen per stadium för ett ämne eller en ämnesgrupp minskas med högst . Antalet timmar för svenska eller svenska som andraspråk, engelska, matematik, språk- val och elevens val får dock inte minskas. Bestämmelser om anpassad studiegång finns i 3 kap. 12 § skollagen (2010:800). Anpassad studiegång kan innebära avvikelser från tim- planen. 1.6Förslag till förordning om ändring i förordningen (2011:1108) om vuxenutbildning Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (2011:1108) om vuxenutbildning att 2 kap. 16 § ska ha följande lydelse. Hemkommunen ansvarar för att en individuell studieplan upp- rättas för varje elev. 20 kap. 8 § och 21 kap. 8 § skollagen (2010:800) anges att den individuella studieplanen ska innehålla uppgifter om den enskildes utbildningsmål och planerad omfattning av studierna. Omfattningen av studierna ska anges i verksamhetspoäng när det gäller vuxenutbildning på grundläggande nivå och gym- nasial nivå och särskild utbildning för vuxna. Om utbildningsmålet för en elev i vuxenutbildning på gymnasial nivå är en gymnasieexamen, ska det i planen anges vilket program inom gym- nasieskolan som utbildningen huvudsakligen motsvarar. Vidare ska i förekommande fall målen för individuella kurser framgå av planen. ska utarbetas i samverkan med ska utarbetas i samverkan med Eleven ska i samband med Eleven ska i samband med utarbetandet erbjudas studie- och ska det ingå information om ningen ska det ingå information möjligheter till fortsatta studier, om möjligheter till fortsatta stu- arbetslivets kompetens- och rek- dier, arbetslivets kompetens- och ska upprättas i nära anslutning till nen ska upprättas i nära anslut- antagningen och ska vid behov ning till antagningen och ska vid Rektorn ansvarar för att planen revideras och att hemkommunen informeras om revideringen. Denna förordning träder i kraft . 1Senaste lydelse 2016:458. 3. stimulera arbetet med entre- prenörskap i skolväsendet,4. stödja huvudmännens kar- riärvägledning, och5. främja skolors arbete med nordiska språk. 1.7Förslag till förordning om ändring i förordningen (2015:1047) med instruktion för Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (2015:1047) med instruktion för att 8 § ska ha följande lydelse. 1.ansvara för den statliga befattningsutbildningen enligt för- ordningen (2011:183) om befattningsutbildning för rektorer och annan personal med motsvarande ledningsfunktion i skola, för- skola och fritidshem samt fortbildning för rektorer och förskole- chefer, 2.bedriva ett nationellt centrum för språk-, läs- och skriv- utveckling, 3. stimulera arbetet med entre- prenörskap i skolväsendet, och 4. främja skolors arbete med nordiska språk. Denna förordning träder i kraft . 2Utredningens uppdrag och arbete Utredningens uppdrag har bestått två delar. Den första delen av upp- draget redovisades i promemorian Uppföljningssamtal med personer som studerar med studiestartsstöd.1 Promemorian överlämnades och innehåller förslag till ändrade regler som innebär att kommunerna bli ansvariga för att uppföljningssamtal hålls med de personer som studerar med studiestartsstöd i syfte att öka dessa per- soners möjligheter att fullfölja sina studier och etablera sig på arbets- marknaden. I detta betänkande redovisas uppdragets andra del som innebär att utredaren ska utreda och föreslå åtgärder för att ge alla elever inom skolväsendet möjlighet att göra väl övervägda utbildnings- och yrkes- val fattade utifrån goda kunskaper. I uppdraget har ingått att föreslå möjliga åtgärder för att minska betydelsen av kön, social bakgrund och funktionsnedsättning vid utbildnings- och yrkesval. I uppdraget har också ingått att analysera •hur undervisningen samt kompetensen hos pedagogisk personal kan utvecklas inom studie- och yrkesvägledning och inom området arbetslivskunskap, •hur studie och yrkesvägledarens roll kan stärkas och i högre grad integreras i verksamheten, •hur nätbaserade och interaktiva studie- och yrkesväglednings- tjänster används och kan utvecklas, 1Komm2018/00334/U 2017:10. Utredningens uppdrag och arbete •hur studie- och yrkesvägledningen i skolväsendet möter ny- anländas behov, •hur andelen utbildade studie- och yrkesvägledare i skolväsendet kan öka, och •vid behov lämna förslag på åtgärder och nödvändiga författnings- förslag. Kommittédirektiven för utredningen bifogas som bilaga 1 och 2 till betänkandet. Utredningen har haft fyra möten med expertgruppen. Därutöver har utredningen haft direkt kontakt med företrädare för expert- myndigheterna , Skolinspektionen, Centrala studiestöds- nämnden (CSN), Arbetsförmedlingen och Specialpedagogiska skol- myndigheten (SPSM) samt med Kommuner och Landsting (SKL). I de frågor som har rört studiestartsstödet har utredningen även samrått med (U 2017:01) och haft kontakt med och inhämtat synpunkter från ett antal utvalda kommuner som bidragit med information om sin hantering av studiestartsstödet och målgruppen för stödet. Utredningen har tillsammans med CSN genomfört en enkät om rekrytering och uppföljning av studiestarts- stöd riktad mot de kommuner som valt att använda studie- startsstöd som ett verktyg för sin rekrytering av personer till studier. Utredningens expertgrupp har också haft möjlighet att inkomma med synpunkter på promemorian. I frågor som har rört utbildningen till studie- och yrkesvägledare har utredningen träffat företrädare för Universitets- och högskole- rådet (UHR), () och Utbildnings- departementets UH-enhet samt de lärosäten som bedriver sådan utbildning. Vidare har utredningen träffat företrädare för , Myndigheten för () och UHR när det gäller frågor om digitalt stöd. Utredningens uppdrag och arbete Utredningen har även träffat företrädare för parallellt pågående utredningar som haft beröringspunkter med denna utrednings upp- drag, nämligen (A 2016:03), Komvux- utredningen (U 2017:01) och Delegationen för unga och nyanlända till arbete (Dua) (A 2014:06). Vidare har utredningen tagit del av tidigare utredningar som behandlat frågan om studie- och yrkesväg- ledning ur olika perspektiv och tagit del av ett flertal utvärderingar och forskningsrapporter på området. För detta redogörs närmare i avsnitt 4.1.2. När det gäller det som i direktiven benämns arbetslivskunskap, har utredningen genomfört ett studiebesök vid på Vest- landet och Bergens kommun i . Härutöver har utredningen inhämtat synpunkter från , , , och Svenskt näringsliv. Utredningen har också samrått med före- trädare för handikappförbunden Attention, , (), samt med och miljömedicin (CAMM) vid . Vidare har utredningen samrått med elevorganisa- tionerna elevkårer och elevråd . Utredningen har också samrått med och inhämtat synpunkter från grupper av studie- och yrkesvägledare, elever och ungdomar inom det kommunala aktivitetsansvaret. Av särskilt intresse har varit en uppföljning som genomförts av utbildningsutskott. Uppföljningsresultaten presenterades av utskottets styrgrupp för uppföljning och utvärdering i rapporten i och gymnasie- skolan – en uppföljning.2 Utredningen har haft löpande kontakt med forsknings- och utvärderingssekretariat i denna fråga och fått tillgång till den enkät som låg till grund för uppföljningen. Ett särskilt uppdrag har givits till nationalekonomen att genomföra en social investeringsanalys för att se vilka effekter investeringar i skolans studie- och yrkesvägledning kan ge ur ett samhällsekonomiskt perspektiv. Som särskilt sakkunniga har utredningen löpande under utrednings- arbetet konsulterat professor vid och fil.dr , f.d. universitetslektor vid . 2Studie- och yrkesvägledning i och gymnasieskolan – en uppföljning, Rapport från 2017/18:RFR24, 2018. Utredningens uppdrag och arbete Betänkandet består av 13 kapitel. Kapitlen 3 till 9 är underlagskapitel som beskriver gällande ordning och där utredningen redogör för sin analys av förändringsbehoven och de överväganden som ligger till grund för bedömningar och förslag som presenteras i kapitel 10. I kapitel 3 beskrivs vad studie- och yrkesvägledning är, de defini- tioner och begrepp som används och de teorier som ligger till grund för utvecklingen. Här ges också en historisk tillbakablick och en inter- nationell utblick med särskilt fokus på situationen i de nordiska grannländerna. I kapitel 4 redogör utredningen för de olika syften med studie- och yrkesvägledning som utredningen har identifierat och de olika perspektiv som vägledning kan ses utifrån. Utredningen presenterar också vad som framkommit i andra utredningar, utvärderingar och studier med bäring på utredningens uppdrag. Kapitlet avslutas med en genomgång av gällande reglering och definitioner av de begrepp som används för olika företeelser inom området. Kapitel 5 beskriver hur statistiken ser ut när det gäller tillgången till studie- och yrkesvägledning. Utredningen beskriver också hur elever och studerande uppfattar tillgången till vägledning och hur väl den svarar mot de behov som finns. Därefter förs ett resonemang om hur vägledningen används som ett kompensatoriskt verktyg. Hur styrning och ledning av studie- och yrkesvägledningen fungerar och hur resurser för vägledning fördelas hos huvudmännen behandlas i kapitel 6. Utredningen presenterar också några olika modeller för hur studie- och yrkesvägledningsarbetet organiseras och hur samverkan med externa aktörer ser ut. Det som i direktivet benämns arbetslivskunskap behandlas i kapitel 7, där utredningen beskriver varför kunskapsområdet behöver stärkas och hur nuvarande reglering ser ut. Vidare beskriver och analyserar utredningen hur detta kunskapsområde kan utvecklas i undervisningen i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. Därefter beskrivs kort hur kunskapsområdet berörs i ämnen, i lärarutbildningen och hur samverkan mellan lärare och studie- och yrkesvägledare ser ut . Kapitel 8 redogör översiktligt för nuvarande utbildningen till studie- och yrkesvägledare, hur den har bedömts i tidigare granskningar och Utredningens uppdrag och arbete hur behovet av förändring ser ut. Utredningen beskriver några tänk- bara alternativ för att komma till rätta med den rådande bristen på utbildade studie-och yrkesvägledare. Kapitlet avslutas med ett resone- mang om hur behovet av att stärka professionen kan åstadkommas. Behovet av att utveckla ett digitalt interaktivt verktyg för vägled- ning behandlas i kapitel 9, där utredningen redogör för olika nät- baserade och interaktiva studie- och yrkesvägledningstjänster och hur de används . Vidare belyser utredningen behovet av att samverka för att kunna erbjuda en tjänst med samlad och tillförlitlig bild av tänkbara utbildningsvägar. Kapitel 10 innehåller utredningens bedömningar och förslag och de motiv som ligger till grund för dessa. Förslagen utgår från den problembild som beskrivits i kapitlen 3 till 9, och ska ses samlat efter- som de var för sig inte är tillräckliga för att stärka vägledningen i sin helhet. Ikraftträdande redogörs för i kapitel 11 och i kapitel 12 beskriver utredningen konsekvenserna av utredningens förslag. Kapitel 13 består av författningskommentarer. Därefter följer en lista med referenser. Bilaga 1 och 2 utgörs av utredningens direktiv och tilläggs- direktiv. I det här kapitlet beskriver utredningen vad studie- och yrkesväg- ledning är, de teorier som ligger till grund för utvecklingen av studie- och yrkesvägledningen samt definitioner och begrepp som används. Här presenteras även en historisk tillbakablick över studie- och yrkes- vägledningens utveckling i och en kort internationell utblick. Vidare beskrivs här nuvarande reglering av arbetet med studie- och yrkesvägledning. i organiserad form växte fram när industrisamhället utvecklades och förde med sig stora befolkningsomflyttningar. Med det följde ett behov att på- verka arbetskraften så att den fördelades på ett så ändamålsenligt sätt som möjligt. Därmed växte också ett behov hos människor att själva kunna välja och styra sin framtid. I Karriärvägledning, en forsknings- översikt1 beskriver forskaren att det växte fram två olika perspektiv – ett samhälleligt och ett individuellt. Perspektiven har ofta betraktats som motstridiga och har därmed varit ett av de dilemman som studie- och yrkesvägledare på ett eller annat sätt varit tvungna att hantera. I kom samhällsperspektivet att dominera. Ett tidstypiskt dokument var skolutredning där individens behov underordnades samhällets. Viktigare än individens rätt till önskad utbildning var att samhället fick sitt behov av arbetskraft på skilda områden fyllt på ett ändamåls- enligt sätt. 1Karriärvägledning, en forskningsöversikt. (red.) Först i och med införande lyftes ett mer tydligt individbehov fram i läroplaner och andra mål- dokument. I samband med det växte också behovet av expertis som skulle hjälpa elever att välja i de alltmer utbyggda skolsystemen. inrättades tjänster som yrkesvalslärare i grund- skolan och i den framväxande och alltmer utbyggda gymnasiala utbild- ningen delades ansvaret mellan skolkuratorer och arbetsförmedlingen. Syftet var också att utbildning, arbetsliv och elevers val skulle behandlas i skolans undervisning och i alla ämnen. I den första läroplanen, Lgr 62, reglerades detta till viss del vilket även gällde praktik i arbetslivet, praktisk arbetslivsorientering (pryo). beslutade om en ny organisation för väg- ledning i skolan. En ny yrkesgrupp, syo-konsulenter, inrättades och verksamheten byggdes ut till att gälla såväl gymnasieskola som vuxen- utbildning. Redan här betonades att vägledning skulle vara ett ansvar för hela skolan och inte enbart för den enskilde syo-konsulenten. Det fanns en tydlig riktning mot att skolans pedagoger skulle ta ett större ansvar för frågor om skola–arbetsliv, något som återkommande beto- nats i senare läroplaner. Även i gymnasieskolans läroplan, Lgy 70, betonades vikten av kunskaper om arbetsliv och i de yrkesinriktade programmen fanns ett särskilt ämne kallat arbetslivsorientering, som senare avskaffades i samband med den nya läroplanen Lpf 94. En del av innehållet fördes till ämnet samhällskunskap. I en senare läroplan, Lgr 80, lyftes begreppet skola–arbetsliv fram. Samverkan mellan skola och arbetsliv skulle vara ett ansvar för alla som verkade i skolan. I läroplanen utökades även tiden för praktik och benämningen blev nu praktisk arbetslivsorientering (prao). Enligt denna läroplan skulle avsättas under hela . Arbetslivet skulle utgöra en pedagogisk resurs för under- visningen och bidra till att konkretisera ämnesundervisningen och i kursplanerna för respektive ämne fanns förslag till hur detta borde göras. Men också det omvända skulle gälla; arbetslivet i sig pedagogi- serades och fördes mer påtagligt in som ett kunskapsområde i skolan. I de efterföljande läroplanerna, Lpo 94 och Lpf 94, minskade antalet målformuleringar och framhävdes mer kortfattat ”att skolan skall sträva efter att varje elev inhämtar tillräckliga kunskaper och erfaren- heter för att kunna träffa väl underbyggda val av fortsatt utbildning och yrkesinriktning”. Ansvaret för denna strävan vilade på alla som arbetade i skolan. I samband med den avreglering och decentraliser- ing av en rad uppgifter till kommunerna som ägde rum avskaffades bl.a. samverkansråden för skola–arbetsliv (SSA-råd). Dessa hade tidigare varit obligatoriska för alla kommuner. formulerades begreppen vid och snäv väg- ledning2, som får betecknas som allmänt vedertagna i vägled- ningssammanhang. Vid betonades dessutom ett s.k. kompensatoriskt arbetssätt som främst riktade sig till de elever som av olika skäl inte lyckades så väl i skolsystemet. Här fanns en för- hoppning om att vägledningen skulle kompensera dessa brister men det preciserades inte närmare hur detta skulle gå till. 3.2Vad är studie- och yrkesvägledning ? En definition av vägledning som är allmänt vedertagen och som ofta citeras är den som formulerats av (2004):