sou · H7B366 · 2019-12-18 00:00:00 — När det gäller jordbrukets vatten- användning konstateras att användningen för bevattningsändamål och för djurhållning utgör 3–av den totala vattenanvänd- ningen.15 Vidare konstateras att sedan ett drygt sekel tillbaka har många våtmarker omförts till andra marktyper, framförallt i skogs- och jordbruket. Detta har bidragit till att de öppna vattenytorna i odlingslandskapet har minskat. Av den totala mänskliga bruttobelast- ningen på inlandsvatten bidrar jordbruksmarken eller fosfor/år. bidrar jordbruksmarken med kväve/år i form av nettobelastning på havsområdena, vilket motsvarar av den totala nettobelastningen.16 Det har från påpekats att när det gäller uppgifterna för kväve- och fosforbelastningen kan de variera beroende på vilken beräkning eller rapport som man utgår från. Beräkningsmetodiken uppges ha ändrats och beräkningarna är inte jämförbara.17 Stöden och ersättningarna finansieras gemensamt av och EU. –2020 omfattar landsbygdsprogrammet 14Havs- och vattenmyndigheten (2019d). 15Enligt SCB:s statistik om vattenanvändning utgör jordbrukets vatten- användning av den totala vattenanvändningen. 16The for : - Rural Development Programme (National). /download/18.6d934e101637f6eab1cdcf80/1527168267597/Program me_2014SE06RDNP001_4_1_sv.pdf (avläst ). 17Jordbruksverket, e-brev . Medlen kommer från en av EU:s fyra struktur- och investeringsfonder, Europeiska jordbruksfonden för landsbygds- utveckling som stöder EU:s politik för landsbygdsutveckling. Den största delen, , går till området miljö och klimat. I landsbygdsprogrammet ingår följande stöd och ersättningar: •ersättningar för ekologisk produktion Landsbygdsprogrammet 2014–2020 innehåller sex prioriteringar, som anger vilka mål stöden och ersättningarna ska bidra till att nå. Målen handlar om miljö och klimat, konkurrenskraft inom jordbruk, träd- gård, rennäring och skogsbruk samt utveckling av nya jobb på lands- bygden. Till varje prioritering finns tillhörande fokusområden, sam- manlagt 18 stycken. Fokusområdena beskriver olika delar av priori- teringarna mer detaljerat. För det svenska landsbygdsprogrammet har regeringen valt att använda 15 av 18 fokusområden. Samtliga stöd och ersättningar i landsbygdsprogrammet ska bidra till minst ett av de 15 fokusom- rådena. Fokusområde 4:b är att förbättra vattenförvaltningen och hanteringen av gödsel- och växtskyddsmedel och 4:c handlar om att förebygga markerosion, förbättra markskötsel och en god vatten- hushållning i jordbruket. har inte valt fokusområde 5:a som är att effektivisera vattenanvändning inom jordbruket.19 Alla myn- digheter som handlägger projektstöd, företagsstöd och miljöinve- 18www.jordbruksverket.se/amnesomraden/landsbygdfiske/programochvisioner/landsbygds programmet20142020/omlandsbygdsprogrammet.4.1b8a384c144437186ea10a.html (avläst ). 19www.jordbruksverket.se/download/18.26aaa7aa15471338dad1be26/1462198866626/Priori teringar%20och%20fokusomr%C3%A5den.pdf (avläst ). steringar har tagit fram handlingsplaner. I handlingsplanerna ska de visa hur de genom sina prioriteringar bidrar till de mål som finns. Landsbygdsprogrammets stöd omfattar bland annat så kallade miljöinvesteringar, vilka kan handla om arbete för att förbättra vatten- kvaliteten. Man kan också få stöd för miljöåtgärder i skogsbruket, bland annat för att skapa våtmarker. Av nationella handlingsplan framgår att de nationella miljömålen, lagstiftning och åtgärds- och handlings- planer som rör övergödning, klimat, vatten och giftfri miljö är de yttre ramarna för den verksamhet som prioriteras inom bland annat fokusområdena 4:b och 4:c. Fokus är att minska övergödning, minska utsläpp av klimatgaser, förbättra vattenhushållning, integrerat växt- skydd och säker användning av växtskyddsmedel. Arbetet sker inom projektet drivs som ett samarbete mellan , , länsstyrelserna och rådgivningsföre- tag i lantbruksbranschen. En styrgrupp är knuten till projektet med representanter för LRF, länsstyrelserna, rådgivningsföretagen och . Fokusområde 4:c handlar om vattenhushållning i jordbruket, det vill säga dränering, översvämningsskydd och bevattning. En hållbar vattenhushållning är en grundförutsättning för jordbruksproduktionen och bidrar därför till att uppnå olika vattenrelaterade miljökvalitets- mål. Kompetens inom jordbrukets vattenhushållning behövs för att genomföra åtgärderna som föreslås inom vattendirektivet och för att anpassa jordbruket och dess vattenanläggningar till ett förändrat klimat. Det behövs satsningar på forskning och utveckling samt kom- petensutveckling. bedömde att tillgängliga medel inom den gemensamma jordbrukspolitikens landsbygdsförordning borde kunna användas på ett mer kostnadseffektivt sätt. Vilka styrmedel som skulle vara effektiva i detta sammanhang borde utredas av Jordbruks- verket.21 Regeringen har i sin prövning av vattenmyndigheternas förslag till åtgärdsprogram –2021 uppmärksammat att det i det svenska landsbygdsprogrammet finns åtgärder för att bland annat minska växtnäringsförluster från jordbruksmark. I detta ingår åtgärder som exempelvis investeringsstöd till strukturkalkning, kalkfilterdike, våtmarker, fosfordammar och tvåstegsdike för näringsretention, miljöersättningar till skyddszoner längs vattendrag och för anpassade skyddszoner samt rådgivningsåtgärder. Regeringen menar att lands- bygdsprogrammet utgör ett viktigt styrmedel för såväl fysiska åt- gärder som åtgärder inom kompetensutvecklings- och rådgivnings- verksamhet riktad till jordbrukare. Regeringen anger i beslutet att åtgärderna bidrar till att miljökvalitetsnormerna kan uppfyllas. Reger- ingen menar därför att åtgärdsprogrammen bör förtydligas i de delar som avser åtgärder riktade till Jordbruksverket.22 I de slutliga åtgärdsprogrammen omfattar fyra av de sex åtgär- derna riktade till det svenska landsbygdsprogrammet. Åtgärd 1: ska utveckla kompetensutvecklings- och rådgivningsverksamheten inom ramen för det svenska landsbygds- programmet 2014–2020, fokusområde 4B, för att minska växt- näringsförluster till områden där det finns risk att miljökvalitets- normerna för vatten inte kan följas på grund av sådan påverkan. Åtgärd 2: ska utveckla kompetensutvecklings- och rådgivningsverksamheten inom ramen för det svenska lands- bygdsprogrammet 2014–2020, fokusområde 4:b för att minska på- verkan från användning av växtskyddsmedel i områden där det finns risk att miljökvalitetsnormerna för vatten inte kan följas på grund av sådan påverkan. Åtgärd 3: ska utveckla kompetensutvecklings- och rådgivningsverksamhet inom ramen för det svenska landsbygds- programmet 2014–2020, fokusområde 4B, för att minska negativ påverkan från markavvattning och bevattningsuttag. Åtgärden ska genomföras så att den bidrar till att miljökvalitetsnormer för vatten följs. Åtgärd 4: ska inom ramen för Landsbygdspro- grammet särskilt uppmärksamma åtgärderna a) strukturkalkning, b)kalkfilterdike, c) anpassad skyddszon, d) skyddszon, e) våtmark, f)fosfordamm och g) tvåstegsdiken för att dessa ska bidra till att miljökvalitetsnormer för vatten följs. Horisont 2020 är EU:s ramprogram för forskning och innovation. Programmet har en budget på runt och ger stöd till satsningar på forskning, innovation och hållbar utveckling.23 23http:///Stod-i-miljoarbetet/Bidrag/Sok-EU-finansiering/Horisont/ (avläst ). I denna bilaga redovisas utredningens förslag till fördelning av arbets- uppgifter på olika aktörer. Vidare redovisas några av de olika alter- nativ som har diskuterats under utredningens gång. 1.Santiagokonventionen mot organhandel. 2.Ingen regel utan undantag – en trygg sjukförsäkring med människan i centrum. 3.Effektivt, tydligt och träffsäkert –det statliga åtagandet för framtidens arbetsmarknad. 4.Framtidsval – karriärvägledning för individ och samhälle. 5.Tid för trygghet. 6.En långsiktig, samordnad och dialog baserad styrning av högskolan. –ett enklare förfarande. 9.Privat initiativrätt – planintressentens medverkan vid detaljplaneläggning. 10.Stöd för validering eller kompetens åtgärder i samband med korttidsarbete. 11.Biojet för flyget. 12.Nya befogenheter på konsumentskyddsområdet. 13.Agenda 2030 och : Världens utmaning – världens möjlighet. –med e-legitimation. 15.Komplementär och alternativ medicin och vård – säkerhet, kunskap, dialog. –med förtydligat ansvar. 17.Bebyggelse- och transportplanering för hållbar stadsutveckling. 18.För flerspråkighet, kunskaps utveckling och inkludering. Moders målsundervisning och studiehand ledning på modersmål. iarbetslivet – behovet av utökat författningsstöd. 20.Stärkt kompetens i vård och omsorg. 21.Effektivt investeringsfrämjande för hela . – dess uppgift och organisation för en god miljöförvaltning. 23.Styrkraft i funktionshinderspolitiken. 24.Stärkt integritet i idrottens antidopnings arbete. 25.Genomförande av ändringar i utstationeringsdirektivet. 26.Organbevarande behandling för donation. Praxisgenom gång och analys. 28.Komplementär och alternativ medicin och vård – ny lagstiftning. 29.God och nära vård. Vård i samverkan. 30.Moderna tillståndsprocesser för elnät. 31.F-skattesystemet – en översyn. 32.Straffrättsligt skydd för barn som bevittnar brott mellan närstående samt mot uppmaning och annan psykisk påverkan att begå självmord. 33.Ökad statlig närvaro i . 34.Förbättrat skydd för totalförsvaret. 35.Demokrativillkor för bidrag till civil samhället. + Demokrativillkor för bidrag till civilsamhället. Vägledning för hand läggare. 36.Skattelättnad för arbetsresor. En avståndsbaserad och färdmedels neutral skattereduktion för längre arbetsresor. 37.Kontroller vid högskoleprovet – ett lagförslag om åtgärder mot fusk. –nya processrättsliga verktyg. 39.En moderniserad radio- och tv-lag –genomförande av ändringar och utfall i den svenska skolan. 41.Företagare i de sociala trygghets systemen. Tillgänglig primärvård baserad på behov och kontinuitet. 43.Med tillit följer bättre resultat – tillitsbaserad styrning och ledning 44.Ett bättre premiepensionssystem. Hantering av kombinationseffekter och gruppvis bedömning av ämnen. Future chemical risk management. Accounting for combination effects and assessing chemicals in groups. 46.En ny riksbankslag. Volym 1, 2 och 3. 47.Jobbpolarisering på svensk arbetsmarknad. 48.Kan utbildning för vuxna påverka jobbchanser och inkomster? 49.En ny terroristbrottslag. 50.Fusk vid antagning till högskoleutbildning – vad händer sen? 51.Näringslivets roll inom totalförsvaret. 52.Sverige och bankunionen. 54.Inequality and economic performance. 55.Utvecklingen av intergenerationell rörlighet i . + Idéburet offentligt partnerskap. 57.Inkomstfördelningen vid olika scenarier. 58.Härifrån till evigheten. En långsiktig arkivpolitik för förvaltning och kulturarv. 59.Samlade åtgärder för korrekta utbetalningar från välfärdssystemen. 60.EU:s bankpaket om riskreducerande åtgärder. Ändringar i regelverken om kapitaltäckning och hantering av banker i kris. 61.Sveriges ekonomi – utsikter till 2035. För ett hållbart . 64.Nya regler för skolor med konfessionell inriktning. 66.En utvecklad vattenförvaltning. Volym 1 och 2. Effektivt, tydligt och träffsäkert –det statliga åtagandet för framtidens arbetsmarknad. Tid för trygghet. [5] Belastningsregisterkontroll i arbetslivet –behovet av utökat författningsstöd. Genomförande av ändringar i utstationeringsdirektivet. Stöd för validering eller kompetensåtgärder i samband med korttidsarbete. Nya befogenheter på konsumentskyddsområdet. Agenda 2030 och : Världens utmaning – världens möjlighet. F-skattesystemet – en översyn. [31] Ökad statlig närvaro i . Skattelättnad för arbetsresor. En avståndsbaserad och färdmedels neutral skattereduktion för längre arbetsresor. och utfall i den svenska skolan. [40] Med tillit följer bättre resultat –tillitsbaserad styrning och ledning i staten. En ny riksbankslag. Volym 1, 2 och 3. Jobbpolarisering på svensk arbets- marknad. Kan utbildning för vuxna påverka jobbchanser och inkomster? Inequality and economic performance. Utvecklingen av intergenerationell rörlighet i . +Idéburet offentligt partnerskap. Inkomstfördelningen vid olika scenarier. Samlade åtgärder för korrekta utbetalningar från välfärdssystemen. EU:s bankpaket om riskreducerande åtgärder. Ändringar i regelverken om kapitaltäckning och hantering av banker i kris. ekonomi – utsikter till 2035. Förbättrat skydd för totalförsvaret. [34] Näringslivets roll inom totalförsvaret. Moderna tillståndsprocesser för elnät. [30] Mer biogas! För ett hållbart . – ett enklare förfarande. – med e-legitimation. Praxisgenomgång och analys. Straffrättsligt skydd för barn som bevittnar brott mellan närstående samt mot uppmaning och annan psykisk påverkan att begå självmord. –nya processrättsliga verktyg. [38] En ny terroristbrottslag. Stärkt integritet i idrottens antidopnings arbete. Demokrativillkor för bidrag till civil samhället. +Demokrativillkor för bidrag till civilsamhället. Vägledning för hand läggare. En moderniserad radio- och tv-lag –genomförande av ändringar i AV-direktivet. Härifrån till evigheten. En långsiktig arkivpolitik för förvaltning och kulturarv. Biojet för flyget. – med förtydligat ansvar. [16] miljöövervakning –dess uppgift och organisation för en god miljöförvaltning. Hantering av kombinationseffekter och gruppvis bedömning av ämnen. Future chemical risk management. Accounting for combination effects and assessing chemicals in groups. En utvecklad vattenförvaltning. Volym 1 och 2. Privat initiativrätt – planintressentens medverkan vid detaljplaneläggning. Bebyggelse- och transportplanering för hållbar stadsutveckling. Företagare i de sociala trygghetssystemen. Santiagokonventionen mot organhandel. Ingen regel utan undantag – en trygg sjukförsäkring med människan i centrum. Komplementär och alternativ medicin och vård – säkerhet, kunskap, dialog. Stärkt kompetens i vård och omsorg. [20] Styrkraft i funktionshinderspolitiken. Organbevarande behandling för donation. Komplementär och alternativ medicin och vård – ny lagstiftning. God och nära vård. Vård i samverkan. Tillgänglig primärvård baserad på behov och kontinuitet. Ett bättre premiepensionssystem. [44] Grundpension. Framtidsval – karriärvägledning för individ och samhälle. En långsiktig, samordnad och dialog baserad styrning av högskolan. För flerspråkighet, kunskapsutveck ling och inkludering. Modersmåls undervisning och studiehandledning på modersmål. Kontroller vid högskoleprovet – ett lagförslag om åtgärder mot fusk. Fusk vid antagning till högskoleutbildning – vad händer sen? Nya regler för skolor med konfessionell inriktning. Effektivt investeringsfrämjande för hela .