sou · H7B350 · 2019-12-09 00:00:00 — Å andra sidan, anför , har rättsstaten mycket tungt vägande, legitima krav på att antagning och examination sker i överensstämmelse med de i demokratiska former beslutade regelverken, liksom att allmänheten i sina kontakter med myndighetspersoner och företrädare för olika professioner har en självklar rätt att kunna utgå ifrån att dessa inte bara har en hög grad av personlig integritet utan också har varit de mest meriterade för såväl utbildning som anställning. välkomnar en entydig författningsreglering. svarar att om syftet är att återkalla ett godkänt betyg och ta bort redan tagna högskolepoäng kommer det inte att vara en tillräcklig åtgärd att reglera enbart detta. Utredningen måste i så fall även beakta reglerna kring tillgodoräknande och reell kompetens. Studentkåren i Sundvall anser att betyg som meddelats inte ska återkallas. När studenten väl har genomfört en examination och vilseledande av något slag inte har kunnat påvisas så får det antas att studenten klarat av sin examination på egen hand och således förtjänar betyget som bedömande lärare har satt. Kåren ser däremot inte något hinder att frånta studenten dess plats på utbildningen vid fusk vid antagningen. Kåren anför vidare att om vilseledande vid examinationen inte har kunnat styrkas är det fel att frånta studenten betyget. Fusk inom ett område ska inte påverka andra fristående områden. Att frånta studenten ett betyg som han eller hon gjort sig förtjänt av blir en form av dubbel bestraffning som är olämplig. Kåren hänvisar till artikel 4.1. i sjunde tilläggsprotokoll, av vilken det framgår att dubbelbestraffning inte är tillåten. anför att det i diskussionen på ibland framförs att de godkända resultaten de facto har åstadkommits i lärandet och att studenten uppenbarligen har tillgodogjort sig undervisningen och därför ska få behålla resultaten. Sammanfattning av synpunkter från universitet och högskolor har förutsättningen att få tillgång till undervisningen skapats genom vilseledande. Hade det inte gjorts så hade inte heller de godkända resultaten kunnat presteras och därför borde dessa inte få behållas. har alltså inte kommit till någon slutlig ståndpunkt i frågan. anser att högskolepoäng som tillfallit en student på grund av dennes prestation på ska kvarstå. Det främsta motivet för detta ställningstagande är att studenten visat att erforderliga kursmål uppnåtts. anför vidare att det naturligtvis skulle avskräcka presumtiva högskoleprovsfuskare och uppfattas som ett ”rättvist straff” av allmänheten att ta bort betyg från studenten. En sådan åtgärd skulle emellertid också få oönskade konsekvenser på andra plan. Om fusket upptäcks först efter att passerat, hur många högskolepoäng ska då återkallas? Om poäng som lett till examen återkallas, ska då också examen återkallas? Och om examen i sin tur legat till grund för antagning till exempelvis avancerad nivå, ska den antagningen också återkallas? Det blir i praktiken svåra gränsdragningsproblem med en sådan ordning. En andra fråga som kan uppstå är, enligt , den om validering av reell kompetens. Vad händer om en person med återkallade poäng vill validera sina kunskaper och hävdar reell kompetens? Det blir i dessa fall mycket svårt att hävda att personen saknar de kunskaper och färdigheter som motsvarades av de återkallade högskolepoängen och lärosätet skulle förmodligen tvingas att återinföra poängen genom validering, vilket helt skulle ta bort effekten av återkallandet och bara skapa merarbete, byråkrati och frustration. menar att det naturligtvis är viktigt att förtroende för antagningssystemet är högt och att rätt personer antas till respektive utbildning. Brott ska inte löna sig och signalen till prospektiva fuskare behöver vara tydlig, men borttagandet av högskolepoäng är inte rätt väg att gå. I stället är det av yttersta vikt att fusket upptäcks snabbt och att personen som fuskat sig in stängs av i ett tidigt skede, helst innan de hunnit ta några högskolepoäng alls. anser att beslut om återtag av högskoleprovsresultat och antagning bör kunna överklagas till ÖNH, och att det bör regleras i förordning. Det är en rättssäkerhetsfråga att beslutet kan överklagas och det är viktigt att överklagandet hanteras snabbt och Sammanfattning av synpunkter från universitet och högskolor smidigt av en instans som är van att arbeta med liknande frågor för högskoleväsendet. ser positivt på en översyn av reglerna. En person som genom vilseledande fått tillträde till den aktuella utbildningen är väl medveten om att denne fått ett felaktigt beslut om antagning. Det är då nära till hands att anse att även betygsärendet är fattat på felaktiga grunder, eftersom personen i fråga inte var att betrakta som student med hänsyn till vilseledandet och den saknade behörigheten till antagningen. Student är enligt högskoleförfattningarna den som är antagen till och bedriver högskoleutbildning. Personen i fråga har de facto inte varit student. Utredningens förfrågan besvarades av: , , , , , , , , , , , , , , , , , , Studentkåren i , , och . 5Våra bedömningar och överväganden i betygsfrågan Betänkandet har i det föregående i huvudsak rört frågan vad som följer av nu gällande rätt när det gäller återkallelse av betygsbeslut, i de fall den enskilde lämnat oriktiga eller vilseledande uppgifter vid antagningen och antagningsbeslutet återkallas på grund av detta. Som vi konstaterat förefaller rättsläget delvis oklart även om vi för vår del bedömer att den förvaltningsrättsliga regleringen inte kan sägas ge stöd för åtgärden att återkalla godkända betyg i en sådan situation. Vårt uppdrag är emellertid att ta ställning till vad som bör gälla i denna fråga, dvs. om det bör vara möjligt att, vid återkallande av ett beslut om antagning till högskoleutbildning på grund av att parten har lämnat oriktiga eller vilseledande uppgifter vid antagningen, också återkalla ett godkänt betyg på en högskolekurs. En sådan möjlighet kan införas genom speciallagstiftning. Nedan redogör vi i avsnitt 5.1–5.2 för de argument för eller emot att införa möjligheten att återkalla betyg som vi identifierat i utredningsarbetet. I avsnitt 5.3–5.4 berörs några ytterligare frågeställningar att beakta. Våra egna överväganden i betygsfrågan finns i avsnitt 5.5. 5.1Omständigheter som kan tala för att betygsbeslut ska kunna återkallas 5.1.1Återkallelse är systematiskt tillfredsställande Som framgår av avsnitt 3.5.3. kan det förespråkas att antagningsbeslutet och de efterföljande betygsbesluten samt eventuellt examensbeslut ska ses som en kedja av beslut, där de senare är beroende av det första. De beslut som vilar på ett ursprungligt beslut blir också ogiltiga om ursprungsbeslutet ogiltigförklaras. Våra bedömningar och överväganden i betygsfrågan att detta synsätt på ett sätt framstår som systematiskt tillfredsställande. Synsättet innebär att man genom återkallande av beslut, i det här fallet betygsbeslut, återställer handlingar som utförts på grund av ett inledande fel och på så sätt ”vrider tillbaka tiden” till den situation som förelåg innan det ursprungliga felaktiga beslutet fattades. Grundtanken är att beslut som fattats på ursprungligt felaktiga premisser bör kunna återtas. Den som fuskat vid antagningen ska i slutändan inte ha gjort någon vinst eller ha någon form av nytta av sina prestationer efter det felaktiga beslutet, eftersom han eller hon över huvud taget inte skulle ha haft platsen på programmet eller kursen från första början. Den som kommer in på en utbildning vid universitet eller högskola genom att vilseleda vid antagningen, t.ex. genom att åberopa förfalskade betyg eller genom att använda sig av ett falskt resultat på högskoleprovet, tar platsen från en annan person som rätteligen borde ha kommit in på kursen eller programmet. Undantag gäller visserligen i de fall alla sökanden kommer in. I de flesta fall måste dock ett urval av de sökande göras och i vissa fall är konkurrensen om platserna mycket stor. Om vilseledandet upptäcks strax efter antagningen bör det vara i vart fall teoretiskt möjligt att åtgärda felet genom att den som felaktigt fått platsen blir av med sin plats och reserven som står på tur erbjuds sin rättmätiga plats. Om, vilket tycks vara det vanliga, vilseledandet vid antagningen upptäcks först efter antagningen, torde det dock vara svårt att åtgärda felet på detta sätt. Den som blir påkommen med att ha fuskat sig in på en utbildning eller kurs på högskolan blir av med sin plats, men får såvitt vi erfarit behålla sina betyg (högskolepoäng). Dessa kan, bl.a. genom reglerna för tillgodoräknande (se vidare avsnitt 5.2.5) vara till nytta för den enskilde, både i eventuella fortsatta studier och i yrkeslivet. Det kan därför framstå som mer rättvist att den som ”lurat till sig” en plats på universitet eller högskola inte ska få behålla de betyg som han eller hon erhållit och kan få nytta av på olika sätt. Att i sådana fall ta bort betyg och högskolepoäng från studenten skulle allmänheten förmodligen uppfatta som en rimlig och rättvis konsekvens. Våra bedömningar och överväganden i betygsfrågan Som ovan anförs framstår det som okontroversiellt och förenligt med gällande rätt att återkalla antagningsbeslutet för den som genom oriktiga eller vilseledande uppgifter felaktigt har antagits till en kurs eller utbildning. Det kan argumenteras för att det inte är en tillräckligt ingripande åtgärd att ”endast” antagningsbeskedet återkallas. I vissa fall upptäcks inte att en person antagits till en utbildning eller kurs på högskolan på felaktiga meriter förrän han eller hon är i slutet av den aktuella utbildningen, eller helt och hållet har hunnit avsluta den. I sådana fall får ”fuskarens” tidigare vilseledande inte någon egentlig konsekvens, fastän han eller hon inte borde ha fått gå utbildningen över huvud taget. Att återkalla betygsbeslut i ett sådant fall kan framstå som rättvist och rimligt, då den som fuskat sig in på utbildningen i annat fall inte drabbas av någon kännbar sanktion alls i praktiken (förutom en eventuell straffprocessuell lagföring). 5.1.3Fusk vid antagningen tyder på en allmänt omoralisk hållning Frågan om fusk vid antagning och återkallelse av betygsbeslut har också en moralisk dimension. Det är moraliskt förkastligt att fuska sig in på en kurs eller en utbildning på högskolan, och det är möjligt att ett omoraliskt beteende inledningsvis säger någonting om hur personen kommer att agera under hela den efterföljande utbildningen. Att personen inte anser sig hindrad att använda sig av oärliga metoder för att komma in på önskad utbildning tyder på att han eller hon saknar moralisk kompass och därför inte är främmade för att även fortsättningsvis fuska eller agera omoraliskt på annat sätt under studierna och senare yrkeskarriär. kan olika situationer som kräver moraliska överväganden uppkomma. Det finns då risk för att den som fuskat sig till en plats har en större benägenhet att även senare ta den ”enkla vägen ut” och använda sig av otillåtna tillvägagångssätt. Inom den akademiska världen betonas vetenskaplig trovärdighet och god forskarsed som centrala värden. Det kan därför ifrågasättas om en person som kan tänka sig att fuska sig till en plats på ett lärosäte senare över huvud taget kan representera dessa värden. Ett omoraliskt beteende vid antagningen kan på så sätt sägas ”färga” eller påverka hela den efterföljande studietiden och även den fortsatta karriären. Våra bedömningar och överväganden i betygsfrågan 5.1.4Återkallelse är en proportionerlig följd En fråga som hör samman med rättviseaspekten är frågan om vad som ska anses utgöra en proportionerlig följd i detta sammanhang. Som ovan nämns tar den som fuskat sig in på en utbildning i de allra flesta fall en utbildningsplats från någon annan. Många ungdomar kämpar hårt för att uppnå de betyg som krävs för att komma in på den högskoleutbildning som han eller hon önskar. Andra får lägga tid och kraft på att läsa upp eller komplettera sina betyg till önskad nivå på Komvux. Ytterligare andra får förlita sig på möjligheten att komma in på högskolan genom högskoleprovet. Även i sådana fall kan det ta tid och ansträngning att uppnå det resultat som krävs för att komma in på önskad utbildning. Att den som fuskat sig in får företräde i dessa fall framstår naturligtvis som djupt orättvist. I sammanhanget bör också betonas att den som fuskar sig in på en kurs eller ett program inte bara tar en plats på en utbildning som rätteligen skulle ha tillfallit en annan person. Möjligheten att studera och få en viss utbildning påverkar en persons chans att få ett visst yrke och i förlängningen även sådant som den enskildes ekonomi och andra livsval. På så sätt kan den som fuskar sig in på en utbildning sägas inte enbart ta en utbildningsplats från någon annan, utan följderna för den som därmed går miste om en studieplats är betydligt mer långtgående än så. Ur detta perspektiv kan det framstå som proportionerligt att den som kommit in på en utbildning genom falska betyg eller andra oriktiga meriter inte bara ska bli av med sin plats på utbildningen eller kursen, utan också blir av med sina högskolepoäng. 5.1.5Återkallelse är samhällsekonomiskt motiverat Det finns också skäl att föra upp frågan om följder av fusk vid antagningen till universitet och högskolor på en samhällelig nivå. Möjlighet till gratis högskolestudier är, inte minst i ett internationellt perspektiv, en stor förmån. Samhällets begränsade resurser bör läggas på dem som uppfyller de formella krav som ställs för att gå utbildningen och därför också kan förväntas förmå tillgodogöra sig kunskap och andra erfarenheter. I de fall den som fuskar uppfyller behörighetskraven, men t.ex. fuskat sig till ett toppresultat på högskoleprovet och där- Våra bedömningar och överväganden i betygsfrågan med gått före den som fått sitt resultat eller sina betyg på ett ärligt sätt, är det ett rimligt antagande att den senare har potentiellt bättre förutsättningar att klara av högskolestudier. Det är viktigt att tilltron till antagningssystemet är hög och att rätt personer antas till respektive utbildning. Det finns en risk för att antagning av ”fel” personer till utbildningar och kurser i förlängningen kan innebära högre kostnader för samhället. De som tagit sig in på en utbildning genom förfalskade intyg om behörigheter eller ett resultat på högskoleprovet som uppnåtts genom fusk torde inte ha potential att klara den aktuella högskoleutbildningen och kan i många fall utgöra en belastning för lärosätena.1 När personen väl antagits kan han eller hon, för att klara utbildningen, begära hjälp exempelvis genom extra studievägledning, extra undervisning, muntlig examination och annat stöd, resurser som rätteligen borde läggas på de studenter som inte tagit sig in på utbildningen genom att fuska. Att låta den som genom vilseledande har fått en plats utan att ha rätt behörighet eller förkunskaper få behålla de formella meriter som uppnått under studierna kan ses som en ”belöning” av fuskaren. Det kan då uppfattas som att det allmännas resurser fördelas på fel sätt och att ”fuskare” gynnas på de ärligas bekostnad. Det är också möjligt att vidga perspektivet ytterligare. Skattefinansierad verksamhet, såsom universitet och högskolor, förutsätter att det finns en betalningsvilja och acceptans hos befolkningen för att det allmänna står för kostnaderna för verksamheten. Att skattemedel läggs på dem som fuskat sig till en plats på universitet eller högskola, och att kostnaderna dessutom kan bli högre eftersom det inte är de bäst lämpade eller personer som saknar behörighet som tilldelas platserna, riskerar att undergräva allmänhetens förtroende för systemet och riskerar att minska betalningsviljan. Frågan om fusk vid antagningen är därför betydelsefull för förtroendet för staten och dess möjlighet att upprätthålla en rättvis och korrekt resursfördelning. 1Se Warnlig-Nerep, , Utredning om rättsverkningar av antagningsbeslut med stöd av förfalskade betyg och presumtiva åtgärder med anledning därav, , s. 7. Våra bedömningar och överväganden i betygsfrågan 5.1.6Återkallelse har avskräckande effekt Det ska inte få löna sig att fuska sig in på en utbildning och ingripande följder vid fusk kan ge en tydlig signal till potentiella ”fuskare”. Det kan argumenteras för att åtgärder vid konstaterat fusk vid antagningen endast blir tillräckligt avskräckande om personen, utöver återkallande av antagningen, också blir av med redan erhållna betyg. Ett återkallande av antagningen som följs av ett återkallande av betygsbeslut blir en ingripande konsekvens av att fuska sig till en plats på högskolan, särskilt om studierna pågått , och får därmed troligtvis en klart avskräckande effekt. Det kan konstateras att fusket vid universitet och högskolor har ökat , både vad gäller vilseledande vid antagningen och fusk under själva utbildningen. Avslöjande av organiserat fusk med hjälp av elektroniska hjälpmedel vid högskoleprovet har inneburit att ett större antal personer har blivit av med sina platser på universitet och högskolor, platser som de fått genom att åberopa falska resultat efter fusk på högskoleprovet. Representanter för universitet och högskolor vittnar om att även fusk under studierna har ökat. Framför allt har olika former av plagiat blivit vanligare. Det ökande fusket, både vid antagning och under utbildningen, är ett mycket allvarligt problem och införandet av tydliga och kännbara sanktioner för den som fuskar är därför motiverat. Att återkalla betyg som en konsekvens av konstaterat fusk vid antagningen skulle kunna vara en sådan kännbar sanktion. Det är viktigt att samhället tydligt tar avstånd från sådant klandervärt beteende. Vidare är det viktigt att frågan tas omhand, innan acceptansen för fusk ökar och en föreställning om att det är ”riskfritt” att fuska etableras. En sådan utveckling skulle också, i förlängningen, kunna innebära att motivationen för gymnasieelever att prestera väl minskar. 5.2Omständigheter som kan tala mot att betygsbeslut återkallas Likväl som det är möjligt att göra gällande att ett system där det är möjligt att återkalla betygsbeslut i de fall en student antagits med stöd av felaktiga eller vilseledande uppgifter är systematiskt till- Våra bedömningar och överväganden i betygsfrågan fredsställande (se avsnitt 5.1.1), kan det motsatsvis argumenteras för att en sådan modell vore främmande för rättssystemet. En modell för återkallelse av betygsbeslut kan förenklat beskrivas på följande sätt. Beslutet om antagningen fattas på grundval av den sökandes prestationer innan antagningen, dvs. betyg, resultat på högskoleprov eller andra meriter. Att personen antas och påbörjar programmet eller kursen utgör en förutsättning för de senare besluten, betygsbesluten. Personen måste ju antas till utbildningen och bedriva studier för att det över huvud taget ska bli aktuellt för honom eller henne att få några högskolepoäng. De efterföljande besluten, betygsbesluten, är dock en följd av och en bedömning av studentens prestationer under utbildningen. I den situation som är aktuell här ifrågasätts inte studentens prestationer under utbildningen. Återkallelse av betygsbesluten skulle i detta fall ske som en reaktion på vilseledande vid det ursprungliga beslutet, antagningsbeslutet. Vi har försökt att hitta en motsvarande modell eller figur inom ett närliggande rättsområde eller i rättssystemet över huvud taget. En tänkbar parallell vore en anställd som blir påkommen med att ha uppvisat falska bevis om behörighet som krävs för att få utföra yrket och som blir avskedad av den anledningen, t.ex. en busschaufför med falskt körkort. Parallellen skulle vara om konsekvensen av avskedandet är att personen blir återbetalningsskyldig för all lön för faktiskt utfört arbete som utbetalats till den anställde innan behörighetsbristen upptäcktes. Vi har dock inte hittat något sådant refererat fall. Ett möjligt jämförelseobjekt är vad som sker i de fall en person genom vilseledande felaktigt fått förmåner inom ramen för trygghets- eller välfärdssystemen. Med förmåner avses i socialförsäkringsbalken (2010:110) dagersättningar, pensioner, livräntor, kostnadsersättningar, bidrag samt andra utbetalningar eller åtgärder som den enskilde är försäkrad för enligt balken.2 Enligt huvudregeln i 108 kap. 2 § socialförsäkringsbalken ska eller besluta om återbetalning av sådan ersättning, om den försäkrade eller, i förekommande fall, den som annars har fått ersättningen har orsakat att denna har lämnats felaktigt eller med ett för högt belopp genom att lämna oriktiga uppgifter eller underlåta att fullgöra en uppgifts- eller anmälningsskyldighet. 22 kap. 11 § socialförsäkringsbalken (2010:110). Våra bedömningar och överväganden i betygsfrågan om ersättning i annat fall har lämnats felaktigt eller med ett för högt belopp och den som fått ersättningen har insett eller skäligen borde ha insett detta. I kapitlet finns också regler om andra myndigheters möjligheter att besluta om återbetalning av ersättning av olika slag. Det kan konstateras att det alltså finns en möjlighet att, i de fall den enskilde genom vilseledande fått ersättning som han eller hon inte borde ha fått, kräva återbetalning av ersättningen. Det kan också bli aktuellt med en straffrättslig påföljd, se 2 § bidragsbrottslagen (2007:612) om bidragsbrott.3 Fallen med felaktigt utbetalad ersättning har vissa likheter med fusk vid antagning till universitet och högskola, då det i båda fallen rör sig om enskilda som genom vilseledande orättmätigt tillskansar sig förmåner från det allmänna. Fusk inom välfärdssystemet skiljer sig emellertid från det som är föremål för diskussion i detta betänkande på vissa väsentliga sätt. I fallet med socialförsäkringsersättning rör det sig om felaktigt utbetalad ersättning, enkelt uttryckt ”pengar”, som den enskilde fått utbetalat genom vilseledande eller felaktiga uppgifter. Det finns i dessa fall en direkt koppling mellan den enskildes vilseledande och de felaktiga utbetalningarna, vilket inte är fallet när det gäller fusk vid antagningen och återkallande av efterföljande betygsbeslut. Till skillnad från nu aktuella situationer så har den enskilde som fått ersättning inte heller presterat något som ersättningen är en reaktion på eller följd av. Ett meddelat betygsbeslut är däremot ett resultat av en faktisk prestation, arbete eller insats från den enskilde. Den kunskap som utbildningen gett, går inte heller att ”betala tillbaka” genom att utplånas eller liknande. Sammanfattningsvis kan alltså sägas att det har varit svårt att hitta något lämpligt jämförelseobjekt inom det svenska rättssystemet. Redan detta faktum kan ge anledning till viss försiktighet med att införa en möjlighet att återkalla meddelade betygsbeslut som en reaktion på vilseledande vid antagningen. 3Påföljden är fängelse i högst eller, om brottet är ringa, till böter eller fängelse . Om brottet är grovt, döms för grovt bidragsbrott till fängelse, lägst och högst (3 §). Våra bedömningar och överväganden i betygsfrågan 5.2.2Fusk vid antagningen säger ingenting om personens moraliska hållning senare i livet I avsnitt 5.1.3 framförs argumentet att den som fuskar sig in på en utbildning inte har den moraliska kompass som är grundläggande och nödvändig för all högre utbildning och att det därför finns en risk för att den som fuskat vid antagningen kommer att fuska under utbildningen och senare i sin karriär. Detta antagande kan naturligtvis diskuteras. Det kan vara så att vilseledandet vid antagningen var en ”ungdomssynd” eller ett engångstillfälle, som inte alls säger något om personens möjlighet att i andra sammanhang fatta moraliskt försvarbara beslut. I många fall mognar en person under studieåren. Att studenten gjort något felaktigt eller fuskat vid själva antagningen, behöver alltså inte betyda att han eller hon kommer att fortsätta att fuska eller bete sig omoraliskt på andra sätt under utbildningen eller senare i livet.