sou · H7B366 · 2019-12-18 00:00:00 — Med handlingsplanen avsåg regeringen att stärka genomförandet av agendan och underlätta för olika samhällsaktörer att bidra till en fortsatt omställning till hållbar utveckling. I samband med att hand- lingsplanen beslutades gav regeringen uppdrag till ett flertal myndig- heter, bland annat gällande uppföljning och analys. I handlingsplanen beskriver regeringen ett antal centrala åtgärder för hållbar utveckling som förväntas att ge resultat och effekter . Handlingsplanen lyfter fram sex tematiska fokusområden och där- utöver fyra nyckelfaktorer för genomförandet.34 I är alla statsråd i regeringen ansvariga för genomförandet av Agenda 2030 inom sina respektive ansvarsområden. Två statsråd har även ett särskilt ansvar för det nationella respektive interna- genomförandet. I samband med regeringsförklaringen övergick det nationella samordningsansvaret av Agenda 2030 till miljöministern. 33www.regeringen.se/artiklar/2016/09/statliga-myndigheter-redovisar-underlag-for- sveriges-genomforande-av-agenda-2030/ (avläst ). 34www.regeringen.se/rapporter/2018/06/handlingsplan-agenda-2030/ (avläst ). Regeringen beslutade att tillsätta en kommitté i form av en nationell delegation för att stödja och stimulera genom- förande av Agenda 2030.35 Agenda 2030-delegationen hade reger- ingens uppdrag att stödja och stimulera genomförande av Agenda 2030 i nära samverkan med olika aktörer i samhället. Dele- gationen tog bland annat fram en övergripande handlingsplan för genomförande av agendan som överlämnades till regeringen . För att hållbar utveckling ska vara ett effektivt övergripande mål för all politik behövs det utvecklade former för samordning och styrning, samt ett ledarskap som agerar långsiktigt och flexibelt. I slutbetänkandet framförs att Agenda 2030 betonar nödvändighe- ten av alla samhällsaktörers delaktighet och att genomförandet är ett gemensamt ansvar. Delegationen menar att man bör utgå från ordinarie processer eftersom dessa har stor potential och är operativt på- gående: Det är inom de centrala och ordinarie styrprocesserna i och regeringens arbete – exempelvis riksdagsbeslut, arbetet med statsbud- geten, i kommittéväsendet och myndighetsstyrningen – som delega- tionen identifierat att det finns potential att förbättra och förstärka arbetet för att effektivt kunna genomföra arbetet med hållbar utveck- ling. Fokus i delegationens förslag ligger på att förstärka och delvis rikta om redan existerande kapacitet. Syftet är att det inom det löpande ar- betet ska skapas bättre förutsättningar att besluta om åtgärder som främjar hållbar utveckling och därmed bidra till genomförandet av agendan.36 Delegationens förslag för långsiktighet, politisk förankring och stärkt genomförande av Agenda 2030: Regeringen föreslår i en proposition till ett mål för genomförandet av Agenda 2030 för att skapa förutsättningar för långsiktighet och starkast möjliga politiska förankring. Regeringen åtar sig att från och med budgetproposi- tionen i en bilaga redovisa en nulägesanalys samt en samlad redovisning av regeringens arbete med Agenda 2030. Ekonomi- styrningsverket bör ges i uppdrag att ta fram ett förslag på hur en sådan bilaga kan utformas. Regeringen tillsätter en kommitté med uppdrag att kontinuerligt ta fram underlag till regeringen i form av uppföljning, utvärdering och förslag till åtgärder för att genomförandet av Agenda 2030 ska drivas framåt. Delegationens förslag för stärkta förutsättningar att arbeta med håll- bar utveckling i staten: Regeringen anger riktningen för statsförvalt- ningens arbete som helhet genom att i det förvaltningspolitiska målet göra ett tillägg om arbetet med att genomföra Agenda 2030. Reger- ingen tydliggör myndigheternas ansvar för hållbar utveckling genom ett tillägg i myndighetsförordningen (2007:515). Delegationen gör bedömningen att regeringen bör stärka sin kapacitet att möta be- hovet av samordnad styrning i genomförandet av Agenda 2030. Dess- utom bör regeringen systematiskt integrera kunskap om agendan i utbildningar för myndighetsledningar och anställda i . Delegationens förslag för stärkta förutsättningar på regional och lokal nivå: En stor del av ansvaret för de åtgärder som bidrar till genomförandet av Agenda 2030 ligger på kommuner och landsting. Regeringen ingår ett handslag med Kommuner och Lands- ting (SKL) med en gemensam programförklaring för det fortsatta genomförandet av Agenda 2030 på lokal och regional nivå med ut- gångspunkt i delegationens förslag till riksdagsbundet mål för Agenda 2030. Inom ramen för handslaget bör parterna utveckla lämpliga former för kunskapsförmedling och kunskapsspridning till stöd för genomförandet av agendan. Regeringen tydliggör i en pro- position till ansvaret för hållbar utveckling i det regionala tillväxtarbetet genom ett tillägg i målet för regional tillväxtpolitik. Regeringen ger länsstyrelserna i uppdrag att, i samverkan med andra aktörer inom länen, verka för att målen i Agenda nås samt att sprida information om arbetet med Agenda 2030 på lokal och regio- nal nivå. Delegationens förslag om forum för dialog: Genomförandet och uppföljningen av Agenda 2030 förutsätter att alla samhällssektorer och aktörer är engagerade och samverkar om problemformuleringar, lösningar, uppföljning och utvärdering. Genom att skapa öppna och återkommande forum för samverkan och dialog säkerställer reger- ingen att den får ett komplett och väl förankrat underlag för sitt arbete med genomförandet av agendan. Regeringen arrangerar ett nationellt Agenda 2030-forum för att förankra rapporteringen och inhämta kunskap från olika sektorer och aktörer inför de tillfällen lämnar en fördjupad nationell rapportering om genom- förandet av Agenda 2030 till FN:s politiska högnivåforum för håll- bar utveckling (HLPF). Regeringen ger länsstyrelserna i uppdrag att arrangera regionala Agenda 2030-forum för olika sektorer och aktö- rer på lokal och regional nivå. Forumen bör genomföras i samverkan med landstingen och i samråd med kommuner och andra relevanta aktörer på lokal och regional nivå. Delegationens förslag för näringslivets roll i genomförandet: Dele- gationen gör bedömningen att regeringen bör uppmuntra nya sam- arbetsformer genom att bjuda in företag och representanter för näringslivets organisationer till en strukturerad kontinuerlig dialog för att diskutera hur näringslivet kan bidra till hållbar utveckling. Civila samhällets roll i genomförandet: I bidrar det civila samhället till genomförandet av agendan genom samverkan sins- emellan samt med kommuner, landsting, statliga myndigheter, närings- livet och forskningen. Den statliga bidragsgivningen och bidrag från kommuner och landsting till civila samhällets organisationer är viktiga medel för genomförandet av Agenda 2030. Civila samhällets aktörer är viktiga genomförare av många centrala samhällsfunk- tioner, bland annat för att skydda och bevara naturresurser. Att kommunicera Agenda 2030: Regeringen och de statliga myn- digheterna bör kommunicera och tillgängliggöra hur den egna verk- samheten bidrar till genomförandet av Agenda 2030. Öppen och saklig kommunikation bidrar till såväl ökad kunskap hos enskilda, som till delaktighet i samhället. Genom den statliga bidragsgiv- ningen bör regeringen möjliggöra för civila samhället att verka som folkbildare för agendan. Nationell plan för transportsystemet beslutar om de transportpolitiska målen och de ekono- miska ramarna för en tolvårsperiod. Regeringen beslutar om en nationell plan utifrån underlag från . tar fram en genomförandeplan som upp- dateras . Landstingen ska upprätta och fastställa länsplaner för regional transportinfrastruktur. Det övergripande målet för transportpolitiken är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportför- sörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. Dessutom har beslutat om ett funktionsmål – tillgänglighet – och ett hänsynsmål – säkerhet, miljö och hälsa.37 Funktionsmålet och hänsynsmålet är jämbördiga. För att det över- gripande transportpolitiska målet ska kunna nås måste funktions- målet i huvudsak utvecklas inom ramen för hänsynsmålet. Funk- tions- och hänsynsmålen konkretiserar delar av det övergripande målet, bl.a. flera hållbarhetsaspekter. I det ingår att bidra till att de nationella miljökvalitetsmålen nås. Planeringsprocessen för åtgärder i infrastrukturen Med utgångspunkt i den planeringsprocess som beslutades av riks- dagen genomförs planeringen av åtgärder i transportinfrastrukturen i två steg:38 –I det första steget, inriktningsplaneringen, utreds mål, ekonomiska ramar och inriktning för den kommande planeringsperioden. Ana- lysen ligger till grund för den infrastrukturproposition som reger- ingen presenterar med förslag till planeringsram och inriktning för den aktuella planperioden. Därefter fattar beslut med anledning av propositionen. –I det andra steget, åtgärdsplaneringen, upprättar och planeringsorgan på regional nivå konkreta förslag till nya åt- gärdsplaner. Samhällsekonomiska analyser spelar en central roll i detta arbete. De nationella planerna fastställs därefter av reger- ingen medan länsplanerna fastställs i länen. Regeringen redovisar skriftligen sitt slutliga ställningstagande till . 2008/09:93, bet. 2008/09:TU14, rskr. 2008/09:257 och prop. 2012/13:1 utg.omr. 22, bet. 2012/13:TU1, rskr. 2012/13:118. 1992/93:176, bet. 1992/93:TU35. beslut om ekonomisk ram I den senaste infrastrukturpropositionen presenterade regeringen sitt förslag till inriktning för den kommande planeringsperioden (2018–2029). För den innevarande perioden beslutade om den ekonomiska ramen för åtgärder i den statliga transportinfrastrukturen m.m. som finansieras med anslag –2029. Enligt beslut ska den ekono- miska ramen för åtgärder i den statliga transportinfrastrukturen m.m.under den innevarande perioden –2029 uppgå till totalt 622,5 miljarder kronor.39 Utöver de medel som har ansla- git för planperioden tillkommer ytterligare medel, bland annat av- giftsintäkter. För nuvarande period beslutade regeringen om ett upp- drag till att ta fram förslag till en nationell trafikslags- övergripande plan för transportsystemet för planperioden – 2029.40 Regeringen fastställde genom beslut den nationella trafikslagsövergripande planen för transportinfrastruktur för perio- den –2029 och definitiva ekonomiska ramar för trafikslags- övergripande länsplaner för regional transportinfrastruktur –2029. I en skrivelse till redogjorde regeringen därefter för planeringsarbetet och innehållet i regeringens beslut.41 Utgångs- punkten för den nationella trafikslagsövergripande planen för tran- sportinfrastruktur är att bidra till att uppfylla de transportpolitiska målen och bidra inom ett antal samhällsutmaningar som regeringen har identifierat där transportsystemet spelar en stor roll. Den nationella planen för transportsystemet beskriver hur den statliga infrastrukturen ska underhållas och utvecklas. Den natio- nella planen omfattar en tolvårsperiod, och uppdateras . ansvarar för att ta fram ett förslag till plan. Regeringen ger om prioriteringar. Utifrån detta tar Trafik- verket fram ett planförslag i samråd med olika aktörer. 2016/17:21, bet. 2016/17:TU4. 40Regeringsbeslut Il 6 , dnr N2017/02312fTIF m.fl. 2017/18:278 Nationell planering för transportinfrastrukturen 2018–2029. till att planen blir verklighet. Den nuvarande planen sträcker sig . Planen innehåller bland annat upp- gifter om hur mycket pengar har att använda, vad som ska göras och vilka geografiska områden det rör sig om. Den natio- nella planen är framtagen utifrån ett trafikslagsövergripande per- spektiv. Det kan handla om såväl nya järnvägar, vägar eller farleder som ombyggnader, drift och underhåll, samt åtgärder för trafik- säkerhet eller miljö. Det är regeringen som slutligen beslutar om innehållet i den nationella planen utifrån förslag. åtgärder i vattenmyndigheternas åtgärdsprogram finansieras via den nationella planen. Enligt uppgift från Trafik- verket är det i princip öronmärkta pengar som inte går att använda till något annat. När det gäller åtgärder för vatten under den nuvarande planperioden –2029 avsätts för så kallade trimningsåtgärder för miljö, varav för vatten. Till detta kommer så kallade landskapsåtgärder, där bland annat åtgärder mot vandringshinder ingår. De stora in- satserna mätt i kronor utgörs av miljöåtgärder inom de olika infra- strukturprojekten som till exempel Förbifart . genomförandeplan ska ge en bild av verksamheten framåt. Den visar kommande åtgärder för underhåll och utveck- ling av transportsystemet. Planen kan användas av företag och orga- nisationer som ett verktyg för planering. Grunden till genom- förandeplanen är de åtgärder som finns med i gällande långsiktiga planer, länsplaner och nationell plan för transportsystemet. Planen tar inte upp allt i de långsiktiga planerna utan fokuserar på de åt- gärder som har störst konsekvenser för transportsystemet, både under och efter genomförandet. Genomförandeplanen ska ses som ett levande dokument som uppdateras en gång och presenteras . Den nuvarande genomförandeplanen gäller –2024.42 42www.trafikverket.se/for-dig-i-branschen/Planera-och-utreda/Planer-och- beslutsunderlag/Nationell-planering/genomforandeplan/ (avläst ). Länsplaner för regional transportinfrastruktur Enligt lag ska ett landsting upprätta och fastställa länsplaner för regio- nal transportinfrastruktur.43 Enligt förordning ska det inom varje län upprättas en plan till ledning vid fördelning av medel för invester- ingar och förbättringsåtgärder.44 Om det bedöms ändamålsenligt, får en gemensam plan tas fram för två eller flera län. Länsplanen ska bland annat ange den inriktning på åtgärder som bedöms ha störst effekt för att nå de transportpolitiska målen. Länsplanen ska avse . ska lämna underlag till länsplanen. Ansvaret för att genomföra länsplanerna ligger hos dels genom att utföra statliga investeringar, dels genom att lämna bidrag till kom- muner och trafikhuvudmän. Beslut om mindre åtgärder fattas av i samråd med Trafikverket.45 Regionalt tillväxtarbete och regionala utvecklingsstrategier Det regionala tillväxtarbetet ska bedrivas i syfte att uppfylla målen för den regionala tillväxtpolitiken och EU:s sammanhållningspolitik. Den nationella strategin för hållbar regional tillväxt och attraktions- kraft –2020 ska enligt förordning vara vägledande för det regio- nala tillväxtarbetet.46 Regionalt tillväxtarbete avser insatser för att skapa hållbar regio- nal tillväxt och utveckling. Arbetet syftar till att uppfylla den regio- nala tillväxtpolitikens mål och främja en hållbar regional tillväxt. Regeringen beslutade om en nationell strategi för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft –2020.47 Strategin är styrande för användningen och uppföljningen av anslaget för regio- nala tillväxtåtgärder.48 Strategin ska även bidra till att uppnå den regionala tillväxtpolitikens mål om utvecklingskraft i alla delar av landet med stärkt lokal och regional konkurrenskraft. Strategin inne- håller regeringens prioriteringar för det regionala tillväxtarbetet. Prio- riteringarna ska vara vägledande i utveckling och genomförande av 43Lag (2010:630) om regionalt utvecklingsansvar. 44Förordningen (1997:263) om länsplaner för regional transportinfrastruktur. 45Avsnittet bygger på prop. 2017/18:266. 46Förordning (2017:583) om regionalt tillväxtarbete. 47Dnr N2015/5297/RTS. 48Anslag 1:1 Regionala tillväxtåtgärder under utgiftsområde 19 Regional tillväxt. regionala utvecklingsstrategier samt andra strategier och program inom det regionala tillväxtarbetet. De ska även ligga till grund för de statliga myndigheternas medverkan i arbetet. Det regionala tillväxtarbetet utförs av flera olika aktörer som myn- digheter, kommuner eller civila samhällets organisationer och om- fattar flera uppgifter. Landstingen och har ansvaret för det regionala tillväxtarbetet i sina respektive län. Lands- tingen ska utarbeta och fastställa en strategi för länets utveckling och samordna genomförandet av strategin. När de regionala utvecklingsstrategierna (RUS) utarbetas och genomförs ska samråd och samverkan ske med berörda kommuner, landsting samt länsstyrelser och andra berörda myndigheter. Närings- livet och det civila samhällets organisationer i länet ska erbjudas möjlighet till samverkan. RUS ska vara den samlade strategin för ett eller flera läns regionala tillväxtarbete. De ska binda samman planer- ingsprocesser av betydelse för en hållbar regional utveckling och bidra till sektorsövergripande samverkan mellan länen. Legitimitet och mandat att leda arbetet ges landstingen genom ett tydligt upp- drag från regeringen samt förtroende från bl.a. kommunerna i länet i samverkan. RUS ska uppdateras löpande och ska ses över åtmin- stone en gång mellan varje val till (kommun- fullmäktige för del). Strategierna ska lämnas till regeringen och till vissa statliga myndigheter när de har fastställts eller upp- daterats. När RUS tas fram ska bland annat åtgärdsprogram för regionala miljömål och för vattenförvaltning särskilt beaktas.49 Statliga myndigheter ska inom sina respektive verksamhetsom- råden verka för att målet i den regionala tillväxtpolitiken uppnås.50 Statliga myndigheter ska bland annat samråda med och löpande informera landstingen. Statliga myndigheter ska även inom sitt verk- samhetsområde ge det biträde som behövs till landstingen samt prioritera myndighetsgemensamma insatser i det regionala tillväxt- arbetet. , länsstyrelserna, Havs- och vattenmyndigheten, , , geologiska undersökning, och är några av de myn- 4911 § förordningen (2017:583) om regionalt tillväxtarbete. 50Förordning (2017:583) om regionalt tillväxtarbete. digheter som listas i förordningen och som därmed omfattas av för- ordningens regleringar gällande deras medverkan i det regionala till- växtarbetet.51 Havsplaneringsarbetet utgår från EU-direktiv som har införts genom och havsplaneringsförordningen. Förslag till havsplaner för tre områden tas fram av Havs- och vattenmyndigheten och be- slutas av regeringen. beslutade EU om ett ramdirektiv för havsplanering52 som har införlivats i medlemsstaternas lagstiftning. Direktivet innebär att medlemsstaterna ska ha upprättat havs- planer. Direktivet är ett ramverk som innehåller minimikrav för medlemsstaternas planering och rör bland annat samspelet mellan land och hav, gränsöverskridande samarbeten, organisering och ut- byte av information och allmänhetens deltagande i havsplanerings- processen. Enligt direktivet ska havsplaneringen stödja tillväxt och en hållbar utveckling för havsbaserad energi, sjötransporter, fiske, vattenbruk samt bevarande, skydd och förbättring av miljön. En ekosystemansats ska tillämpas i planeringen så att de maritima verk- samheternas belastning på miljön är förenlig med god miljöstatus enligt EU:s havsmiljödirektiv. infördes en ny bestämmelse i miljöbal- ken53 om statlig havsplanering i som innebär att EU:s ram- direktiv införs i nationell lagstiftning.54 För vart och ett av havs- områdena , och ska det finnas en havsplan som ger vägledning till myndigheter och kommuner vid planläggning och prövning av anspråk på användning av området. Havsplanerna ska omfatta ekonomiska zon och de områden 51Avsnittet bygger på avsnitt 5 i prop. 2017/18:266. 522014/89/EU. 534 kap. 10 §. 2013/14: 186, bet. 2013/14:MJU24. som inte ingår i fastigheter i svenskt territorialhav utanför särskilda avgränsningslinjer, en nautisk mil räknat från baslinjerna. Syftet med havsplanerna ska vara att bidra till en långsiktigt hållbar utveckling. Havsplanerna ska enligt beslutas av regeringen. Arbetets upplägg regleras i havsplaneringsförordningen.55 Enligt havsplaneringsförordningen ska det tas fram förslag till havs- planer som ska bestå av följande: •en karta som redovisar grunddragen för användningen av havs- området, de områden inom havsområdet som är av riksintresse och andra allmänna intressen av väsentlig betydelse, •en planbeskrivning som ska ange inriktningen för användningen av havsområdet, ange och beskriva de områden inom havsom- rådet som är av riksintresse, redogöra för andra allmänna intressen av väsentlig betydelse, den nuvarande användningen av havsom- rådet och de planeringsförutsättningar i övrigt som planen tar hänsyn till, redovisa de överväganden som legat till grund för planen, ange hur frågor om oförenliga ändamål bör lösas, och tyd- ligt redovisa innebörden och konsekvenserna av användningen av havsområdet enligt planen. Vidare regleras att ett förslag till havsplan ska utformas så att planen 1.integrerar näringspolitiska mål, sociala mål och miljömål, 2.bidrar till att: a)god miljöstatus i havsmiljön nås och upprätthålls, b)havets resurser används hållbart så att havsanknutna näringar kan utvecklas, och c)främja samexistens mellan olika verksamheter och användnings- områden, och 55Havsplaneringsförordning (2015:400). 3.ger den vägledning som behövs för att de områden som omfattas av den kan användas för det eller de ändamål som de är mest läm- pade för med hänsyn till områdenas beskaffenhet och läge samt de behov som finns. Enligt förordningen ska Havs- och vattenmyndigheten ta fram för- slag till havsplaner och i förslagsarbetet samverka med , , berörda länsstyrelser samt de myndigheter som har ansvar enligt förordningen om hushållning med mark- och vatten- områden, de så kallade riksintressemyndigheterna.56 Enligt förordningen kommer statliga myndigheter, landsting och kommuner in i arbetet på följande sätt: –De centrala myndigheterna ska inom sina ansvarsområden sam- verka med Havs- och vattenmyndigheten när den tar fram ett förslag till havsplan och baserat på information som de innehar ge Havs- och vattenmyndigheten det underlag som behövs för att ta fram förslaget. –De länsstyrelser som är berörda av ett förslag till havsplan ska sam- verka med Havs- och vattenmyndigheten samt 1.ta fram, sammanställa och överlämna det underlag till Havs- och vattenmyndigheten som myndigheten behöver i arbetet med att ta fram förslaget, 2.aktivt delta i Havs- och vattenmyndighetens arbete för kom- munal medverkan och i annat stödjande och samordnande arbete gentemot kommuner, och 3.i övrigt hjälpa Havs- och vattenmyndigheten i arbetet med att ta fram förslaget. I förslagsarbetet ska länsstyrelserna sam- arbeta med varandra. Samarbetet ska samordnas av Läns- styrelsen (om förslaget avser ), (om förslaget avser ) och Läns- styrelsen (om förslaget avser ). –Havs- och vattenmyndigheten ska ge de kommuner och landsting som kan beröras av ett förslag till havsplan tillfälle att medverka i 56Dessa myndigheter anges i förordningen (1998:896) om hushållning med mark- och vatten- områden. förslagsarbetet så att hänsyn kan tas till lokala och regionala förutsättningar och behov. När Havs- och vattenmyndigheten är färdig med förslaget till havs- plan, ska myndigheten enligt förordningen lämna det slutliga för- slaget till regeringen tillsammans med ett sammanfattande yttrande, en redogörelse för samrådet och yttrandeförfarandet och det övriga underlag som har betydelse för bedömningen av förslaget. Av under- laget ska det framgå vilka synpunkter som inkommit och hur hänsyn tagits till synpunkterna. Om det behövs för att uppnå syftet med en havsplan, ska Havs- och vattenmyndigheten ta fram förslag till föreskrifter om förbud mot eller begränsningar för verksamheter eller åtgärder inom ett havs- planerat område. När Havs- och vattenmyndigheten är färdig med ett förslag till föreskrifter, ska myndigheten lämna det slutliga för- slaget till regeringen tillsammans med ett yttrande och det övriga underlag som har betydelse för bedömningen av förslaget. När en havsplan har beslutats av regeringen, ska Havs- och vattenmyndig- heten löpande hålla sig underrättad om utvecklingen inom de berörda områdena och vid behov eller minst ta fram nya förslag så att havsplanen hålls aktuell och kan uppfylla sitt syfte. Framförda synpunkter på processer, pågående arbete och erfarenheter