sou · H7B359d6 · 2019-12-12 00:00:00 — överstiger för ensamstående och för gifta/sammanboende) Uppgifter som riskerar att bli felaktiga Bosättning: bostadstillägg, särskilt bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd är samtliga bosättningsbaserade förmåner. Med anledning av att vi grundar beslut om ersättning på folkbokföringsuppgifter som kan vara felaktiga finns det en risk att vi betalar ut förmånerna till personer som inte är bosatta i landet. I samband med detta finns det också en risk att vi betalar ut förmånerna till personer som avlidit i utlandet. Civilstånd: för de som är gifta/sammanboende är det den gemensamma ekonomin som ligger till grund för förmånerna. Detta gäller oavsett om bara en av personerna har rätt till en förmån. Bedömningen av om två personer ska anses som sammanboende grundas vanligtvis på deras egna uppgifter. Det finns en risk att vi betalar ut felaktig ersättning på grund av att vi bedömer de som bor ihop som ensamstående. Omvänt finns det även risk att vi betalar ut felaktig ersättning på grund av att vi felaktigt bedömer de som inte bor ihop längre som gifta/sammanboende. Boendeförhållanden: om en förmånstagare delar bostad med andra personer ska bostadskostnaden fördelas mellan antalet boende. Vi grundar vår bedömning på de uppgifter som förmånstagarna lämnar till oss eller på de uppgifter som framgår av folkbokföringsregistret. Det är svårt att utreda de faktiska boendeförhållandena och det finns därför en risk att vi betalar ut felaktig ersättning. Bostadskostnad: bostadstillägg, särskilt bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd utbetalas för permanentbostaden. (Äldreförsörjningsstöd utbetalas även till de som saknar bostadskostnad.) Vi grundar i huvudsak vår bedömning av bostadskostnaderna på de uppgifter som förmånstagarna anmäler och vi utgår från att de anmäler om en förändring sker. Detta innebär att det finns en risk att förmånen beräknas efter felaktig bostadskostnad. av förmånstagarna är bosatta i hyres- eller bostadsrätter. För övriga boendeformer får myndigheten vanligtvis uppgifter som ligger till grund för bedömning av bostadskostnaden från andra myndighetsregister. Risken är begränsad, genom att det finns ett takbelopp för högsta bostadskostnad som ersätts. Inkomster: bostadstilläggets storlek är beroende av förmånstagarens inkomster samt av make/makans eller sambons inkomster. De inkomster som personerna kan väntas få under den närmaste kommande ska räknas med i den s.k. bidragsgrundande inkomsten (BGI). Vi grundar i huvudsak vår bedömning på de uppgifter som förmånstagarna anmäler och vi utgår från att de anmäler om en förändring sker. Det finns därför en risk att förmånen beräknas efter felaktiga inkomster. Risken för felaktiga utbetalningar är större när det gäller utländska än svenska inkomster då de utländska inkomsterna, t.ex. pensioner från utlandet, är svårare att kontrollera. Förmögenhet: Vid fastställande av BGI:n ska hänsyn även tas till den förmögenhet som förmånstagaren har samt make/makans eller sambons förmögenhet. Ett tillägg till BGI görs av den sammanlagda förmögenhet som överstiger 100 000 Felaktiga utbetalningar av bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd avrapportering till delegationen för korrekta utbetalningar (Fi 2016:07) Dnr/Ref. 41 (42) kronor för den som är ogift och för makar/sambor. Vi grundar i huvudsak vår bedömning på de uppgifter som förmånstagarna lämnat till oss vid ansökan och vi utgår från att alla pensionärer anmäler förändringar. Det finns därför en risk att förmånen beräknas efter felaktiga förmögenhetsuppgifter. Risken för felaktiga utbetalningar är större när det gäller utländska än svenska förmögenheter då de förra är ännu svårare att kontrollera. Felaktiga utbetalningar av bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd avrapportering till delegationen för korrekta utbetalningar (Fi 2016:07) Dnr/Ref. 42 (42) Omfattningsstudier av felaktiga utbetalningar av dagersättning till asylsökande Omfattningsstudier av felaktiga utbetalningar av dagersättning till asylsökande 2. Inledning................................................................................................................ Kortfattad beskrivning av ersättningssystemet ............................................... Upplägg, metod och avgränsningar ...................................................................... Upplägg och metod......................................................................................... Studiens styrkor och begränsning .................................................................. Tillämpning av definitionen och orsaksindelningen ........................................ Urval och Avgränsning.................................................................................... Felaktiga utbetalningar av dagersättning till asylsökande enligt lagen om mottagande av asylsökande m fl. Totalsiffran och dess osäkerhet...................................................................... Typ av fel ...................................................................................................... 4.2.1 Fel orsakade av den sökande ............................................................... 4.2.2 Fel orsakade av myndigheten ............................................................... Misstänkt avsiktliga fel .................................................................................. Uppgifter som används felaktigt ................................................................... Ursprunget på uppgifter som används felaktigt ............................................ Diskussion och sammanfattande bedömning ..................................................... Bilaga 1 – Beräkningsredovisning ................................................................ 6.1.1 Beräkning utav konfidensintervall för totalen felaktiga Bilaga 2 – Tabeller ........................................................................................ 6.2.1 Felaktiga utbetalningar per samtliga nivåer av 6.2.2 Typ av fel från systemet för utbetalning av dagersättning till asylsökande, exklusive förskottsfel ................................................................ har i arbetet inom Delegationen för korrekta utbetalningar från välfärdssystemen genomfört en omfattningsstudie av felaktiga utbetalningar av dagersättning till asylsökande. Studien har undersökt utbetalningar av dagersättning till 1000 slumpvis utvalda asyl- sökande som sökt asyl och fått beslut om uppehållstillstånd eller utvisning . utbetalades totalt ca 4,6 mdkr i dagersättning (exklusive ersättningar till ensamkommande barn). Den grupp som uppfyllde studiens ramar (s.k. rampopulation) omfattade totalt 117 657 personer och utbetalningarna uppgick till ca 2 mdkr. Trots att utbetalningarna till rampopulationen utgör mindre än hälften av den totalt utbetalda ersättningen bedömer vi att studien kan generaliseras till att gälla alla utbetalningar dessa år. Andelen felaktiga utbetalningar uppgår till av det utbetalade beloppet. Utifrån de totala utbetalningarna på ca 4,6 mdkr under 2015-2017 erhålls en genomsnittssumma för felaktiga utbetalningar på . Av de felaktiga utbetalningarna har orsakats av den sökande och av myndigheten. Resterande är så kallade förskottsfel som uppstår då utbetal- ningarna redan gjorts när ändringarna kommer till myndighetens kännedom. I dessa fall har varken myndigheten eller den sökande orsakat felutbetalningen. Exkluderas förskottsfelen har 3,betalats ut felaktigt. Denna studie omfattar inte riskerna för oredovisade inkomster och tillgångar. Detta innebär att omfattningen av de felaktiga utbetalningarna underskattas. Delegationen för korrekta utbetalningar från välfärdssystemen (Delegationen) ska ut- göra ett samlande organ som bland annat ska ta fram faktaunderlag till regeringen. Inom ramen för detta arbete genomför delegationen omfattningsstudier avseende fel- aktiga utbetalningar från de aktuella systemen inom områden där det finns väsentlig risk för sådana utbetalningar och där studier av detta slag saknas. Delegationen ska också redovisa orsakerna till de felaktiga utbetalningarna. Som ett led i arbetet att genomföra omfattningsstudier har delegationen bedömt att dag- ersättning till asylsökande, som administreras av , har väsentlig risk för felaktiga utbetalningar. Föreliggande rapport är myndighetens samlade avrapport- ering av uppdraget. 2.2 Kortfattad beskrivning av ersättningssystemet Dagersättning regleras i lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. (LMA) samt i förordning (1994:361) om mottagande av asylsökande m.fl. (FMA). Vem som har rätt till dagersättning bestäms av personkretsen i LMA. Dagersättning är en behovs- baserad förmån; den som saknar egna medel kan beviljas dagersättning. Dagersättningen är olika stor beroende på om den asylsökande bor i ett av boenden där mat ingår eller i ett boende där mat inte ingår. Familje- sammansättningen, i form av antalet barn och deras åldrar, påverkar också bidragets storlek. Dagersättningen ska sänkas eller upphöra om den asylsökande har egen för- sörjning. När fri mat ingår i inkvarteringen lämnas en reducerad dagersättning. Dagersättning per person lämnas med följande belopp, enligt förordningen (1994:361) om mottagande av asylsökande m.fl. För familjer som har fler än två barn lämnas hel dagersättning endast för de två äldsta barnen. För vart och ett av de yngre barnen lämnas dagersättning med hälften av det belopp som gäller för barnet enligt tabellen. Dagersättningen kan också sänkas om den sökande inte medverkar till att klarlägga sin identitet, försvårar utredningen av asylansökan genom att hålla sig undan eller inte samarbetar till att förbereda sin hemresa vid beslut om avvisning eller utvisning. Myndigheten har inte möjlighet att återkräva belopp som betalats ut felaktigt. Dagersättningen ska enligt lagen om mottagande av asylsökande m fl. utbetalas för en månad i förskott, undantagsvis om särskilda skäl finns. När ett asyl- ärende avslutas, t.ex. då personen får ett beslut om uppehållstillstånd eller utvisning, kan förskottsfel uppstå då denna omständighet inte var känd vid utbetalningstillfället. Myndigheten har inte heller några möjligheter att återkräva den dagersättning för dagar som infaller efter beslutet. En från början korrekt utbetalning blir därmed felaktig på grund av att nya omständigheter uppstått. Uppgifterna som lämnas i ansökan om dagersättning är svåra att verifiera och kontroll- möjligheter för dessa saknas. Vid förändrade förhållanden för ersättningen, kontrolleras uppgifterna manuellt genom slagningar i den centrala utlänningsdatabasen samt utifrån ansökan. Ärenden utreds endast vid indikation om att det behövs eller om det inkommit information i ärendet som ger anledning till att ersättningsbeloppet ska justeras. Tolkningsutrymmet när det gäller målgrupp och i beslutsbedömningen är ganska lågt. Den låga komplexiteten i regelverket minskar risken för felaktiga bedömningar med felaktiga utbetalningar som resultat. De olika belopp som den sökande kan beviljas skiljer sig åt endast med några kronor. har möjligheten att kontrollera att dagersättning inte betalas ut i flera identiteter då fingeravtryck kontrolleras vid registreringen av en asylansökan. Det innebär att en person inte kan använda flera identiteter i IT-stöd. Verket kan dock inte kontrollera de uppgifter som den sökande uppger avseende egna medel och inkomster. Handläggaren som fattar beslut gör sin bedömning utifrån en okulär bedömning av en skriftlig ansökan. Uppgift om tillgångar och inkomster i samband med ansökan eller för utbetalningen är svåra att kontrollera. Myndigheten kräver sällan intyg och initierar inga egna kontroller för att kunna ompröva beslutet. Myndigheten är för detta beroende av att den enskilde eller tredje part inkommer med uppgifter. Det saknas systematiserade kontroller av hanteringen av dagersättning. De system- faktorer som ska förebygga eller upptäcka felaktiga utbetalningar är få. Det kontroll- system som faktiskt finns är utvecklat för att förebygga eller upptäcka de fel som upp- står internt i hanteringen. Förutom information till de sökande saknas förebyggande och kontrollerande åtgärder för att minska felaktiga utbetalningar. 3.Upplägg, metod och avgränsningar 3.1 Upplägg och metod Enligt årsredovisningen betalades det ut ca 1,25 miljarder , 1,9 miljarder och 1,4 miljarder när man exkluderat dagersättning till ensamkommande barn. utbetalades totalt ca: i dagersättning. Omfattningsstudien genomförs på ett urval av ärenden och bygger på efter- handskontroller av de huvudsakliga kontrollerbara och väsentliga riskerna för felaktiga utbetalningar. Dagersättningen under hela asylprocessen granskades slumpvis utvalda asylsökande, som sökt asyl och fått beslut om uppehållstillstånd eller utvisning . Den grupp som uppfyllde dessa ramar (s.k. rampopulation) omfattade totalt 117 657 personer och utbetalningar av dagersättning om (i genomsnitt ). Till de 1000 personerna i stickprovet - utbetalades totalt . I rampopulationen fanns både vuxna och barn i familj. Barn utan vårdnadshavare ingick inte i granskningen om de var vid beslut om uppehållstillstånd eller avvisning. Barn utan vårdnadshavare har boende och omvårdnad ombesörjt av kommunen och uppbär oftast i regel inte dagersättning. I stickprovet var kvinnor och män. Fördelning av kön, barn och vuxna i urvalet Risken för att det sker en felaktig utbetalning av dagersättning uppstår antingen vid ansökningstillfället eller när ersättningsgrundande förhållanden ändras genom processens gång. I denna studie har ett antal händelser där risk uppstår identifierats och sedan granskats manuellt. Granskningens syfte har varit att se om handläggningen av dagersättningen har skett korrekt utifrån då gällande lagar och förordningar. Följande risker för felaktig utbetalning av dagersättning under granskats: 1) Är initialt beslut om dagersättning korrekt? -Finns det en skriftlig ansökan om dagersättning? -Tillhör personen den personkrets som kan omfattas av LMA? -Förekommer alias-identiteter som påverkar rätten till LMA? -Saknas egna medel/tillgångar? -Har rätt belopp beviljats? •Är personen ensamstående eller har delat hushåll (olika tariffer)? •Bor personen på anläggningsboende eller i eget boende (olika tariffer)? •Bistånd till barn med vårdnadshavare. Beviljas rätt belopp med hänsyn till antalet barn och deras åldrar? 2)Har dagersättning utbetalats för mycket eller för länge? •Har dagersättning avslagits och sökanden skrivits ut fr.o.m. det datum han eller hon inte längre omfattas av LMA? o Efter anvisningsdatum till kommun. Har utbetalning gjorts längre än till detta datum? o Efter när tillstånd meddelas där bosättningslagen inte är tillämplig. Har utbetalning gjorts längre än till detta datum? o Efter verkställbart beslut om av- eller utvisning. Har utbetalning gjorts längre än till den meddelade tidsfristen (gäller ej ärenden med barn eller där det bedöms som oskäligt att LMA ska upphöra)? oHar dagersättning utbetalats längre än datum för utresa? o Har dagersättning betalats ut för länge pga. att personen håller sig undan från verkställighet? o Har dagersättning betalats ut för länge pga. att personen lämnat landet på egen hand utan att informera /svenska myndigheter? •Har ersättning betalats ut längre än sökanden har rätt till pga. anmäld egen inkomst från visst datum? •Sökanden som flyttar till boende där ersättningsnivån är annan än för det tidigare boendet, t ex ensamstående från ABO till EBO eller till förvar. •Familjemedlemmar som lämnar familjen t ex för annat boende eller hemresa. Även barn som blir vuxet. -Bistånd till barn med vårdnadshavare •Utbetalas rätt belopp med hänsyn till antalet barn och deras åldrar. -Nedsättning av ersättningsbelopp •Har ersättningsbeloppet satts ned om den sökande exempelvis inte fullföljer ett id-uppdrag, medverkar vid asylutredning eller verkställighet av ett avvisnings- eller utvisningsbeslut? •Har DB beviljats från inhibitionsdatum och satts ned igen när inhibition upphör? 3.3 Studiens styrkor och begränsning En styrka i studien är att varje enskilt ärende gåtts igenom manuellt av en granskare. Alla granskare hade tillgång till ett granskningsstöd, som uppdaterades under studiens gång då olika frågeställningar uppkom. Alla frågor samlades i en logg och svaren skrevs in i granskningsstödet. Vid oklarheter togs kontakt med delegationens kansli (och i förekommande fall med delegationens arbetsgrupp Forum för omfattningsstudier) för avstämning. Detta sätt att arbeta innebar att samtliga granskare hade en samsyn i vad varje delmoment i studien innebar. Inledande kalibrering och löpande uppföljning som dokumenterats i ett granskningsstöd ger att resultatet kan förväntas i hög grad bli detsamma om andra granskare skulle studera samma urval på nytt. Granskarna gavs tillgång till de IT-stöd där en asylsökandes samtliga ärenden registrerats och som även innehåller journal- och tjänsteanteckningar. Därmed fick granskarna tillgång till all information som finns om den enskilde hos Migrations- verket. Däremot har inte den fysiska dossiern (akten) med originalhandlingarna granskats. Ansökningar om dagersättning ska scannas in i IT-stödet Skapa. Det före- kom dock att detta inte alltid gjordes , då antalet asylsökande ökade extremt snabbt och ny personal anställdes. hade då en mycket hög arbetsbelastning och en stor del oerfaren personal. Det innebar att man tvingades prioritera de nödvändigaste arbetsuppgifterna för att de asylsökande skulle få boende och dagersättning utbetald. var därför risken för fel större än under normala förhållanden, vilket kan förväntas påverka studiens resultat. 3.4 Tillämpning av definitionen och orsaksindelningen För delegationens omfattningsstudier har en definition och en orsaksindelning slagits fast. Samtliga omfattningsstudier ska i möjligaste mån tillämpa dessa. Eftersom varje ersättningssystem har sina unika egenskaper är det viktigt att redovisa hur definitionen och orsaksindelningen applicerats. har använt definitionen och orsaksindelningen för felaktiga utbetalningar som har diskuterats i Forum för felaktiga utbetalningar och som sedan har presenterats av . Kategoriseringen i orsaksindelningen har genomförts så nära den fastslagna modellen som möjligt. Gällande typer av uppgifter som resulterat i felaktiga utbetalningar har tre uppgiftstyper identifierats som aktuella i denna studie. Definitionen av felaktig utbetalning: En utbetalning är felaktig om det slutliga beloppet blir för högt, för lågt eller i sin helhet fel i förhållande till gällande regler och avtal. Orsaksindelningen beskriver ett antal typer av fel som antingen kan orsakas av den sökande eller av myndigheten. Om ett fel som orsakas av den sökande misstänks ha orsakats avsiktligt anges även detta. Till merparten av de olika orsakerna anges även typ av felaktig uppgift och var uppgiften kommer ifrån. Se figur 3.1. Figur 3.1 – Modell för orsaksindelning av felaktiga utbetalningar Varje fel som granskningen identifierat har tilldelats en etikett som anger vilken typ av fel det rör sig om, vilken typ av uppgift som ligger till grund för felet och var uppgift- erna kommer ifrån. I de typer av fel som orsakas av den sökande anges även om felet misstänks vara avsiktligt. 3.5 Urval och Avgränsning Studien har avgränsats från följande systemövergripande risker: -Oredovisade inkomster och tillgångar i ansökan om dagersättning samt under tid med ersättning får myndigheten inte kännedom om, såvida informationen inte kommer från den sökande eller tredje part. Dessa risker är inte obetydliga och innebär att studien underskattar de felaktiga utbetalningarna. Studien har också avgränsats från följande systemspecifika risker: -Uppgifterna som lämnas i ansökan om dagersättning är svåra att verifiera och kontrollmöjligheter för dessa saknas. Detta gäller exempelvis uppgifter om antalet barn och deras åldrar. -Ändringar av uppgifter under tid med ersättning som ej anmälts av ersättningsmottagare är också svåra att upptäcka i studien. Detta gäller exempelvis sjukhusvård (där fria måltider ingår), eller kriminalvård (där svarar för biståndet). bedömer att dessa systemspecifika risker är relativt små och innebär inte att omfattningen av felaktiga utbetalningar underskattas i någon större utsträckning. 4.Felaktiga utbetalningar av dagersättning till asylsökande enligt lagen om mottagande av asylsökande m fl. 4.1 Totalsiffran och dess osäkerhet Till de 1000 personerna i stickprovet utbetalades totalt . I det granskade urvalet upptäcktes felaktiga utbetalningar om . Den beloppsmässiga andelen fel kan då beräknas till 852 050/16 997 718 = inklusive förskottsfel och 607 556/16 997 718 = fel exklusive förskottsfel. Utifrån det granskade urvalet erhålls en summa över felaktiga utbetalningar på inklusive förskottsfel. Detta avser både fallen där det utbetalats för mycket eller för lite, där delmängderna blir för mycket respektive för lite. Exklusive förskottsfel är summan . Av de felaktiga utbetalningarna är förskottsfel. Summan totala utbetalningar för urvalet är . För att istället se till detta årsvis så dras ett genomsnitt för att se summan felaktiga utbetalningar som görs under ett genomsnittsår . Detta ger summan felaktiga utbetalningar på , varav avser för mycket utbetalat och för lite utbetalat. Årssnittet för totalt utbetald dagersättning blir . Utifrån detta kan vi då uppskatta summor för den studerade populationen (rampopula- tionen). Med en rampopulation på 117 657 individer erhålls en summa på totalt utbetald dagersättning på 1 . I genomsnitt utbetalades alltså . Det innebär att omfattningen av felaktiga utbetalningar estimeras till inkl. förskottsfel och exkl. förskottsfel. För att bättre kunna uttala oss om de totala felaktiga utbetalningarna i populationens så konstrueras konfidensintervall. Konfidensgraden sätts till vilket innebär att om urvalet dras om på nytt ett oändligt antal gånger så kommer konfidensintervallet att omfatta populationens sanna värde i av fallen. Tabell 4.1 redogör för konfidensintervallets nedre och övre gräns för de uppskattade populationstotalerna av felaktiga utbetalningarna samt delmängderna av fallen där för mycket eller för lite ersättning har betalats ut. Se bilaga 1 för detaljer kring beräkning av konfidensintervallen. Vi bedömer att studiens estimerat på omfattningen av felutbetalningar kan generalis- eras till att gälla alla utbetalningar dessa år. Enligt årsredovisning betalades det ut ca 1,25 mdr 2017, 1,9 mdr 2016 och 1,4 mdr 2015 i dagersättning till asylsökande när man exkluderat dagersättningar till ensamkommande barn. Utbetal- ningarna till de asylsökande i rampopulationen på ca 2 mdkr utgör då ca: (2,00/4,6) av de totala utbetalningarna av dagersättning dessa år. Detta innebär att den totala omfattningen av felaktiga utbetalningar är ungefär 2,3 gånger större, givet bedömningen att studieresultatet kan antas vara representativt för utbetalningarna i stort . Utifrån de utbetalade 4,6 mdkr erhålls då en summa för felaktiga utbetalningar på , varav avser för mycket utbetalat och för lite utbetalat. Tabell 4.1 Felaktiga utbetalningar från systemet för utbetalning av dagersättning till asylsökande i mkr (inklusive förskottsfel) samt andelen felaktiga utbetalningar utav totalt utbetalt Tabell 4.2 Fördelning av felaktiga utbetalningar och totala utbetalningar mellan barn, vuxna och kön Andel fel av totalt utbetalt 4.2 Typ av fel Figur 3.1 ger en översikt av den orsaksindelning som används för att kartlägga de felaktiga utbetalningarna. Tabell 4.3 redogör för hur felen fördelas enligt orsaksindelningen som presenteras i 3.4. För uppdelning enligt hela orsaksindelningen, se tabell 6.1 i bilaga 2. Tabell 4.3 Typ av fel från systemet för utbetalning av dagersättning till asylsökande, fördelat på kön och totalt Fel orsakade av sökande Felaktiga uppgifter vid ansökan Ej anmält ändrade förhållanden Fel orsakade av myndigheten Ej tillräckliga uppgifter för att fatta Tillräckliga och korrekta uppgifter,