sou · H7B368 · 2019-12-20 00:00:00 — 7Regeringsbeslut , Genomgripande översyn av byggregler m.m., direk- tiv 2017:22, s. 1 och 9. 9Regeringsbeslut , Genomgripande översyn av byggregler m.m., direktiv 2017:22, s. 5. 10Regeringsbeslut , Genomgripande översyn av byggregler m.m., direktiv 2017:22, s. 2, 6 och 7. I direktivet nämns särskilt samhällets förväntningar och behov i relation till hållbar utveckling, klimatförändringar och digitalisering. Den byggda miljön påverkar alla aspekter av hållbar utveckling. Därför ska Agenda 2030, som är den handlingsplan världens länder enats om för en ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar utveckling, och dess mål vara vägledande för översynen. Klimatförändringar förväntas få konsekvenser för bebyggelsen och byggreglerna och behöver därmed anpassas till de ändrade förutsättningar som klimatföränd- ringarna innebär. I direktivet anges också att digitaliseringen av sam- hället i stort liksom inom byggandet skapar förväntan på att regler och allmänna råd, som till exempel utgörs av mätvärden och beräk- ningsmodeller, ska kunna behandlas digitalt.11 Inom ramen för slutbetänkandet finns tre deluppdrag som beskrivs nedan. 2.1.1Moderna och förenklade föreskrifter Byggreglerna har många användare, i första hand kommuner och byggherrar med varierande förutsättningar, som ska kunna hitta, läsa och tillämpa regelverket. Reglerna omfattar i varierande grad alla typer av byggnadsverk. Byggnaders utformning styrs i vissa avseenden av föreskrifter som meddelas av andra myndigheter än , bland annat Myndigheten för samhällsskydd och beredskap och Arbets- miljöverket. Hur reglerna är strukturerade och hur de presenteras för användarna kan vara viktigt för om regelverket upplevs som krångligt eller fördyrande. Vi ska därför utreda möjligheterna att göra reglerna mer användarvänliga.12 En översyn av reglerna i BBR och ska genomföras med utgångspunkt i byggregelsystemet inom de ramar som ges av lag och förordning. Vi ska därför: •se över samtliga byggregler i BBR och , samt föreslå de för- ändringar i reglerna som bedöms lämpliga, 11Regeringsbeslut , Genomgripande översyn av byggregler m.m., direktiv 2017:22, s. 5–6. 12Regeringsbeslut , Genomgripande översyn av byggregler m.m., direktiv 2017:22, s. 9–10. •överväga om avgränsningen av bemyndiganden mellan de myndig- heter som utfärdar föreskrifter på byggområdet är lämplig, och •utreda i vilka former byggreglerna och allmänna råd ska finnas tillgängliga för olika användare och hur hänvisningar görs till standarder.13 Enligt direktivet ska förslag gällande föreskrifter från detta delupp- drag fortlöpande överlämnas till Boverket.14 2.1.2Normgivningsnivå för beslut av byggregler Offentliga regler för byggnaders utformning tar bland annat sikte på säkerhet, hälsa och resurseffektivitet. Med stöd av forskning och internationella jämförelser ska vi belysa om de svenska byggreglerna har en ändamålsenlig omfattning. Vi har även i uppgift att överväga om den nuvarande ordningen med subdelegation av normgivnings- makt från och regeringen till i alla delar är ända- målsenlig samt överväga om systematiken i något avseende bör för- ändras. Vi ska därför: •belysa det svenska regelverkets omfattning i jämförelse med regel- verkets omfattning i andra jämförbara länder, •vid behov förslå förändringar av det offentliga åtagandets omfatt- ning, och •överväga om den nuvarande ordningen med subdelegation av normgivningsmakt, när det gäller föreskrifter på byggområdet, i alla delar är ändamålsenligt och vid behov föreslå författnings- förändringar.15 13Regeringsbeslut , Genomgripande översyn av byggregler m.m., direktiv 2017:22, s. 9–10. 14Regeringsbeslut , Genomgripande översyn av byggregler m.m., direktiv 2017:22, s. 15. 15Regeringsbeslut , Genomgripande översyn av byggregler m.m., direktiv 2017:22, s. 10–11. PBL medförde väsentliga förändringar i den offentliga kontrollen av genomförandet av bygg-, rivnings- och markåtgärder. Vår översyn av tionde kapitlet PBL bör i första hand omfatta de ändringar som innebar väsentliga nyheter i förhållande till bestämmelserna i den äldre (ÄPBL). Översynen bör dock även säker- ställa att den sammantagna kontrollprocessen fungerar på ett ändamåls- enligt sätt. Översynen ska göras med utgångspunkt i de motiv som låg till grund för förändringarna enligt proposition 2009/10:170. Vi ska därför: •utvärdera hur bestämmelserna i tionde kapitlet i PBL och anslu- tande föreskrifter tillämpas, •analysera om bestämmelserna i tionde kapitlet i PBL och anslu- tande föreskrifter är ändamålsenligt utformade sett ur både ett allmänt och enskilt perspektiv, särskilt i förhållande till intresset av att minimera antalet byggfel, •översiktligt beskriva förändringarnas betydelse för kvaliteten på det som byggs, •utvärdera reformen att vissa utformningskrav, som tidigare om- fattades av byggherrens egenkontroll, numera prövas av byggnads- nämnden redan i bygglovskedet, •utreda hur förändringarna i PBL har påverkat handläggnings- tiderna i kommunerna, •undersöka om förändringarna har inneburit ökade administrativa kostnader för byggherrarna, och •vid behov föreslå sådana förändringar av regelverket som behövs för att åstadkomma en ändamålsenlig bygg- och kontrollprocess.16 16Regeringsbeslut , Genomgripande översyn av byggregler m.m., direktiv 2017:22, s. 12–13. 2.2Våra avgränsningar av uppdraget De paragrafer i och PBF som direkt pekas ut i vårt direktiv om- fattar 120 paragrafer, exklusive paragrafer om bemyndiganden. BBR och omfattar tillsammans ungefär 700 myndighetsföreskrifter och 700 allmänna råd17 och därutöver 6 000 sidor eurokoder samt hänvisningar till andra standarder. Vi har konstaterat att det inom ramen för utredningstiden är nöd- vändigt att göra avgränsningar och dessa redovisar vi nedan. 2.2.2Vikten av ett helhetsperspektiv och en samlad slutredovisning Vi bedömer att det uppdrag vi har fått är ett unikt tillfälle för en översyn som spänner brett dels vertikalt över lag, förordning, myn- dighetsföreskrift, allmänna råd och hänvisningar till standarder, dels horisontellt över hela BBR och . Bestämmelserna i dessa olika författningssamlingar är beroende av varandra. En ändring i ett avsnitt i BBR kan påverka förutsättningarna i andra avsnitt och/eller vara beroende av ändringar i lag eller förordning. Relationen mellan lag, förordning och myndighetsföreskrift genomsyrar analysen av varje deluppdrag. Vi bedömer det därför som varken möjligt eller lämpligt att löpande rapportera olika avsnitt ur myn- dighetsföreskrifterna till , på det sätt som direktivet före- slår. Vi väljer därför att samla alla förslag i detta slutbetänkande. 2.2.3Genomgripande, principiell översyn av BBR Vår genomgripande, principiella översyn av hur föreskrifter bör utfor- mas samt hur användningen av allmänna råd och hänvisningar till standarder bör ske omfattar BBR. Direktivet fokuserar på BBR och nämner i vissa fall även . Eftersom varken direktivet eller de tillämpare vi fått och inhämtat synpunkter från ger någon omfattade eller tydlig problembeskrivning gällande , har vi bedömt att en översyn av BBR är mest angelägen och därför genomfört det. 17Boverket, e-post . 2.2.4Prövning av kravnivån av bestämmelser av betydelse för bostadsförsörjningen I vårt uppdrag ingår att gynna ett ökat bostadsbyggande med ett diversifierat utbud av bostäder som kan efterfrågas av flera olika mål- grupper och som passar olika personers behov och preferenser. Vi har tolkat detta som att kraven ska ge förutsättningar för ett enklare byggande och en väl fungerande bostadsförsörjning. Med en väl fun- gerande bostadsförsörjning avser vi att bestämmelserna ska underlätta anpassningar i utbudet av bostäder utifrån de boendes efterfrågan, behov, ekonomiska möjligheter och preferenser. En väl fungerande bostadsförsörjning innebär att det inom rimlig tid går att få tillgång till en bostad vid olika skeden i livet och vid förändrade livssitua- tioner. En god bostadsförsörjning förutsätter att anpassningar i ut- budet kan göras utifrån samhällsutvecklingen i såväl befintliga bostä- der som i nyproduktion. Utifrån vilka bestämmelser som har störst möjlighet att främja en god bostadsförsörjning och vår samlade bild av de krav som tillämparna framfört störst kritik mot har vi valt att se över bestämmelserna om bostäders lämplighet för sitt ändamål vid nybyggnad och angränsande bestämmelser samt bestämmelserna om ombyggnad. 2.2.5Omfattningen av det svenska regelverket Enligt direktivet ska vi belysa om omfattningen av det svenska regel- verket är ändamålsenlig i jämförelse med regelverkets omfattning i andra jämförbara länder. Om den nuvarande omfattningen är lämplig eller inte måste bland annat bedömas utifrån behovet av detaljerade föreskrifter. För att veta vilka specifika bestämmelser som behövs så krävs det, enligt vår mening, en översyn av behovet i sak av varje enskild bestämmelse. En sådan översyn genomför vi avseende avsnitt 3:2 i BBR. En heltäckande översyn av BBR och kommer att genomföras av , som har ett sådant uppdrag.18 18Regeringsbeslut , Uppdrag till att se över myndighetens bygg- och kon- struktionsregler, Fi 2019/02343/BB. 2.2.6Vi ser över bemyndiganden till myndigheter som nämns i PBL och i vårt direktiv Enligt vårt direktiv ska vi överväga om avgränsningen av rätten att meddela föreskrifter mellan de myndigheter som utfärdar föreskrif- ter på byggområdet är lämplig. Enligt direktivet styrs byggnaders utformning i vissa avseenden av föreskrifter som meddelas av andra myndigheter än , bland andra och Myn- digheten för samhällsskydd och beredskap. I detta avseende har vi avgränsat vårt arbete till de myndigheter som har föreskriftsrätt med stöd av PBL samt de myndigheter direktivet nämner, det vill säga och Myndigheten för samhällsskydd och bered- skap, som båda meddelar föreskrifter med stöd av andra lagar än PBL. 2.2.7Översynen av kontrollen av byggandet utgår från befintlig ansvarsfördelning Vår översyn av kontrollen av byggandet ska enligt direktivet göras med utgångspunkt i de motiv som låg till grund för förändringarna. Det innebär att vi utgår från rådande ansvarsfördelning mellan kom- mun och byggherre, det vill säga att det är byggherren som ansvarar för att kraven uppfylls, medan främst agerar som tillsynsmyndighet. Vi har därför inte utrett eller övervägt alternativ som skulle innebära en ändrad ansvarsfördelning. Vår översyn av tionde kapitlet PBL avser framför allt de ändringar som innebar väsentliga nyheter i förhållande till bestämmelserna i . Vår bedömning av vilka ändringar som inneburit väsentliga nyheter har utgått från om motiven syftat till att åstadkomma mer omfattande förändringar än avseende administration eller handlägg- ning. Utifrån detta resonemang fann vi att nedanstående ändringar var väsentliga nyheter: •kvalitetsansvarig ersattes med kontrollansvarig med förtydligan- den och ändringar avseende kontrollansvariges uppgifter, certi- fiering och ställning i förhållande till byggherren, •det infördes ett krav på certifiering av sakkunniga samt så för- tydligades statusen av sakkunnigas utlåtanden, •byggherren ska ansvara för att upprätta kontrollplanen och att kontrollplanens innehåll förtydligades, •startbesked ersatte det tidigare kravet på bygganmälan före bygg- start med ändringar gällande när åtgärderna får påbörjas, •byggnadsnämnden fick utökade skyldigheter att genomföra arbets- platsbesök, •krav på slutsamråd infördes, •slutbesked ersatte slutbeviset med ändringar gällande när ett bygg- nadsverk får tas i bruk, med möjlighet till interimistiska slut- besked, och •kravet på tillgänglighet och användbarhet för personer med ned- satt rörelse- eller orienteringsförmåga och kravet på lämplighet för avsett ändamål delades upp i dels utformningskrav, dels tek- niska egenskapskrav där delar av kraven som avser utformning ska prövas i bygglovsprövningen. Enligt direktivet ska vi analysera om bestämmelserna i tionde kapitlet i PBL och anslutande föreskrifter är ändamålsenligt utformade bland annat utifrån intresset av att minimera antalet byggfel och vi ska också översiktligt beskriva förändringarnas betydelse för kvaliteten i det som byggs. Med byggfel avser vi bristande uppfyllande av krav i PBL och tillhörande föreskrifter. Någon ytterligare kvalitet utöver uppfyllande av dessa krav har vi inte studerat utan vi har begränsat oss till den nivå som samhället har valt att reglera. Med aktörer på byggherresidan avser vi byggherrar och de aktörer byggherrar anlitar, till exempel arkitekter, tekniska konsulter och entreprenörer. Vad som avses med byggfel är inte självklart. Ordet förekommer inte i PBL, PBF, BBR eller och används olika i olika sammanhang. Exempelvis i arbetet med rapporten av fel, brister och skador inom byggsektorn upplevde att varje branschaktör hade sin tolkning av begreppet byggfel. Myndigheten valde därför att inte närmare precisera begreppet, för att inte riskera att intervjupersonerna gjorde omedvetna avgränsningar utifrån sina egna tolkningar.19 I betän- kandet Rätta byggfelen snabbt! – med effektivare förelägganden och för- säkringar så avses byggfel vara avvikelser från samhällskrav.20 Vår definition av byggfel utgår från ett offentligrättsligt perspektiv och i detta betänkande väljer vi därför att definiera byggfel som bristande uppfyllande av krav i PBL och tillhörande föreskrifter. I detta betänkande använder vi begreppet byggnadsverk så som det definieras i PBL, det vill säga som en byggnad eller annan anläggning.21 Med annan anläggning avses exempelvis vägar, järnvägar, ledningsnät, plattformar, slussar och dammar.22 19Boverket (2018), Kartläggning av fel, brister och skador inom byggsektorn, s. 15–16. 20Byggkravsutredningen, SOU 2013:10, Rätta byggfelen snabbt! – med effektivare förelägganden och försäkringar, s. 48. 211 kap. 4 § PBL. 22Proposition 1993/94:178, Ändring i , m.m. Vi använder begreppet byggherre så som det definieras i PBL, det vill säga den som för egen räkning utför eller låter utföra projekterings-, byggnads-, rivnings- eller markarbeten.23 I PBF framgår att bygg- kan vara en fysisk eller juridisk person.24 Med tillämpare avser vi aktörer som använder byggreglerna daglig- dags, såsom kommunföreträdare (politiker och tjänstemän), bygg- herrar, arkitekter, tekniska konsulter och entreprenörer. Byggherrar omfattar såväl flergångsbyggare som bygger för andra, liksom engångs- byggare som ofta är brukare. 2.4Metod – ett utåtriktat arbetssätt Vi har strävat efter ett öppet och utåtriktat arbetssätt och har haft en omfattande dialog med olika tillämpare. Vi har hållit i ett stort antal möten för att kunna skapa oss en bild av upplevda problem och vilka möjliga lösningar som finns. Vi har också genomfört enkät- undersökningar samt konsult- och forskningsuppdrag. Vidare har vi tagit del av skriftliga källor från EU-institutioner, riksdag, regering, statliga utredningar, myndigheter samt litteratur och andra trycka och webbpublicerade skrifter. Dessa återfinns i referensförteckningen. 2.4.1Möten, seminarier och hearingar Det ansvariga statsrådet utsåg en expertgrupp på tolv personer. Gruppens sammansättning finns beskriven i missivet. Vi träffade inled- ningsvis alla experter och sakkunniga individuellt och har sedan haft gemensamma möten. Vi har sammankallat expertgruppen 14 gånger under arbetet med detta betänkande. Vi har också haft kontakt med olika experter mellan mötena. 231 kap. 4 § PBL. 246 kap. 8 § 2 PBF. utsåg vi personer till en referensgrupp för de frågor som behandlas i detta betänkande. Gruppen består av före- trädare för kommuner, aktörer på byggherresidan, akademi, boende, användare av byggnader och en myndighet som inte finns represen- terad i expertgruppen, nämligen Lantmäteriet. Vi har träffat referens- gruppen åtta gånger under arbetet med detta betänkande. genomförde vi åtta rundabordssamtal med före- trädare för totalt 35 organisationer från byggindustri, byggmaterial- industri, fastighetsägare, boende, användare av byggnader med fokus på tillgänglighet, kommuner, länsstyrelser, arkitekter och tekniska konsulter.25 Syftet var att få en bred genomlysning av aktörernas erfarenhet av de frågor vi utreder. Sammanlagt deltog 65 personer i dessa samtal. Mötesförfrågan har gick till organisationerna, som själva valde representanter till samtalen. besökte vi 15 kommuner och träffade represen- tanter för byggnadsnämnderna, kommuntjänstemän, byggindustri och fastighetsägare. Vi besökte , , , , , , , , , , , , , och . Totalt träffade vi cirka 130 per- soner under dessa besök. Kommunerna bestämde själva upplägg för mötena. samtalade alla aktörer gemensamt och ibland träffade vi kommun- respektive branschföreträdare var för sig. 25Byggindustrin: byggindustrier, Installatörsföretagen, . Byggmaterialindustrin: Svensk Betong, , Svensk Ventilation, Bygg- materialindustrierna, Trä- och Möbelföretagen, . Fastighetsägare: , Bostads- rätterna, Fastighetsägarna , HSB, Byggherrarna, . Boende: , SPF Seniorerna, jagvillhabostad.nu, . Användare med fokus på tillgänglighet: och jämlikhet, samhälle utan rörelsehinder, Funktionsrätt , , , . Kommunerna: , bygglovchefer, . Arkitekter och kon- sulter: , , Arkitekter, , och . Därutöver träffade vi företrädare för de tre städerna , och , den så kallade trestadsgruppen, respektive . Inom trestadgruppen bedrivs ett samarbete kring avstämning av rutiner för att tillämpa PBL, PBF, BBR och . Vid mötena var fokus på kraven för lämplighet för sitt ändamål. hade vi en serie möten med forskare från universitet och högskolor inom ämnen som är relevanta för vårt arbete. Temat för mötena var forskningsfronten, historik och nutida utmaningar för byggregelverket med fokus på utformningskrav och tekniska egenskapskrav. Vid det första mötet, som arrangerades tillsammans med IQ Samhällsbyggnad, deltog forskare från , KTH och samt forskningsmiljöerna KTH-live in Lab, HSB-lab och Grön BoStad . Vid nästa möte deltog forskarepresentanter för forskningsmiljöerna arkitektur (CBA), Rum för hälsa och livskvalitet: Integrerade former för boende, åldrande och sjukvård (AIDAH) och forskarrepresentanter för Arkitektur med inriktning på digital design och produktion. I träffade vi forskare vid Critical (CRUSH). Vi har även haft kontakt med forskare vid () vid . Ett annat tema var praktiknära forskning, där vi träffade repre- sentanter som har medverkat i utvecklingsprojekt för en workshop på temat innovation . genomförde vi två hearingar med tillämpare. Den första genomfördes och samlade över 100 personer. Den utgick från rapporten för nya byggregler26 och handlade om krav på byggnadsverk. Den andra handlade om kon- trollen av byggandet och samlade 85 personer . Vid bägge hearingar medverkade företrädare för arkitekter, boende, användare av byggnader, byggherrar, byggentreprenörer, byggmaterialbranschen, 26Kommittén för modernare byggregler (2018), Vägval för nya byggregler. fastighetsägare, forskare, kommun, kontrollansvariga och certifie- rade sakkunniga, länsstyrelser samt tekniska konsulter. Möten med bostadspolitiska talespersoner i civilutskottet Vi har träffat respektive partis bostadspolitiska talespersoner i civil- utskottet. kompetensdagar 2017 och 2018 Vi medverkade i samtal under årliga både 2017 och 2018. Samtalen var upplagda så att en inspelad presentation av vårt uppdrag och arbete föregick en diskussion med frågor som vi ställde. 2017 var fokus i våra frågor och efterföljande diskussioner på när funktionskrav i realiteten prövas i plan- och byggprocessen och vad tolkningsutrymmet innebär avseende funktionskrav för kom- munen. 2018 var fokus förändringar av kontrollen av byggandet och hur den fungerar i sin helhet. Vi deltog i Nordiska Byggmyndigheters möte respek- tive . På nordisk nivå har vi även deltagit i Nordiska kooperativa och allmännyttiga bostadsorganisationers (NBO) års- möte samt träffat en norsk, statlig utredning. Vi har deltagit i möten med () samt . IRCC samlar länder som arbetar med funktionskravsbaserade bygg- regler för erfarenhetsutbyten. Vi har även träffat , pro- fessor på avdelningen för brandteknik på i . Fokusgrupp lämplighet för sitt ändamål Gällande kraven på lämplighet för sitt ändamål har vi samlat en fokusgrupp bestående av elva personer, dels bostadsutvecklare och dels arkitekter. De deltagande bostadsutvecklarna har eller har haft såväl bostadsutveckling som byggande i sin verksamhet och flera är verksamma i . Tyngdpunkten hos bostadsutvecklarna ligger på utveckling av bostadsrätter, men utveckling åt allmännyttan före- kommer också. De deltagande arkitekterna arbetar med projekt för allmännyttan, kooperativa bostadsföretag, privata bostadsutveck- lare, samt såväl som för större som mindre byggherrar och interna- fastighetsinvesteringsbolag. träffade vi gruppen vid fyra tillfällen. Utöver ovan nämnda möten har vi haft ett flertal samrådsmöten med ledning, träffat personal i fyra gånger samt haft ett flertal möten med olika experter inom . Vi har också haft möten med Länsstyrelserna, kommuner och regioners (tidigare kommuner och landsting, SKL) nät- verk för bygglovschefer, bygg- mästareförening, arkitekter, byggråd, BoKlok, Svensk försäkring, , branschorganisationer för brandsäkerhet samt för standarder (SIS) och representanter för sam- hällsbyggnadsbranschen. Vi har vidare medverkat vid ett 40-tal konferenser som föredrags- hållare för att sprida kunskap om vårt arbete. Övergripande enkät till professionella och allmänhet Som ett komplement till de ovan nämnda kvalitativa möten, anlitade viKantar för att genomföra två övergripande kvantitativa enkäter. Den ena riktade sig till professionella inom samhällsbyggnads- branschen och offentliga aktörer och den andra till allmänheten. I gruppen professionella ingick arkitekter och tekniska konsulter, byggbolag27 och exploatörer28, byggmaterialindustri, fastighetsägare 27Företag under SNI-kod 41.1, Byggande av bostadshus och andra byggnader, i SCB:s närings- livsindelning till exempel företag som är verksamma som byggentreprenörer. 28Företag under SNI-kod 41.2, Utformning av byggprojekt, i SCB:s näringslivsindelning till exempel företag som är verksamma med projektutveckling genom att som byggherre ansvara för att uppföra ett byggnadsverk som sedan säljs till en fastighetsägare som förvaltar byggnaden. samt kommun, länsstyrelse och myndighet. Totalt svarade 2 773 per- soner på enkäten. Enkäten genomfördes för de professionella via tele- fonintervjuer och för allmänheten via en online-enkät . Fördjupad enkät till kommuner genomförde vi, genom Länsstyrelserna, en fördjupad enkätundersökning om svenska kommuners erfarenhet av krav på byggnader och kontrollen av byggandet. Enkäten skickades ut digitalt och besvarades skriftligt. Av 290 kommuner svarade 198 kom- muner på enkäten. Enkät till kommuner om tillämpningen av allmänna råd och standarder genomförde vi en enkätundersökning genom om kommunernas tillämpning av allmänna råd och standarder. Enkätundersökningen handlade om hur allmänna råd används, i vilken utsträckning de är normgivande samt tillgången till och till- lämpningen av standarder vid bedömningen av uppfyllelsen av bygg- regler. Målgruppen för enkäten var ansvariga för bygglovshanter- ingen i kommunerna. Undersökningen omfattade samtliga landets 290 kommuner. Svar erhölls från 275 kommuner då vissa kommuner har en gemensam förvaltning för bygglovsfrågor. Enkät till kommuner om certifierade sakkunniga genomförde vi en intervjuundersökning, genom Bygg- fakta AB, till kommuner om certifierade sakkunniga. Målgruppen för enkäten var ansvariga för bygglovshanteringen i kommunerna. Undersökningen omfattade samtliga landets 290 kommuner. Svar erhölls från 250 kommuner som representerade 277 kommuner då vissa kommuner har gemensam förvaltning för bygglovsfrågor. Fördjupad enkät till byggherrar genomförde vi, genom Kantar , en fördjupad enkätundersökning om byggherrars erfarenheter av dagens krav i BBR och , problem med specifika bestämmelser och kontrollen av byggandet.