sou · H7B356 · 2019-12-12 00:00:00 — I utredningens uppdrag har ingått att kartlägga och analysera hur icke-ekonomiska tjänster av allmänt intresse regleras i andra länder inom EES. Det har även omfattat att kartlägga i vilken utsträckning och på vilket sätt idéburna aktörer definieras och avgränsas i andra länder och hur eventuella sådana system används. Utredningen har valt ut ett antal särskilt intressanta länder för detta arbete. Utred- ningen har även till viss del undersökt om och i så fall hur dessa EES- länder har särlagstiftning för idéburna aktörer eller motsvarande. Vidare har även ekonomiska tjänster av allmänt intresse i viss mån ingått i undersökningen. Redogörelse för detta arbete finns i av- snitt 4.3, 5.2.5 och 6.2.4. Beträffande urvalet se kap. 2. 12.4Särskilda hänsyn beträffande tidpunkt för ikraftträdande och om behov av speciella informationsinsatser Utredningen bedömer att samtliga förslag kan träda ikraft , se kap. 11. Utredningen menar att tidpunkten är rimlig under förutsättning att förslagen remissbehandlas med en remisstid och en proposition överlämnas till . i har uppgett att sex måna- der efter ett riksdagsbeslut är tillräcklig för dem att bygga upp it- infrastruktur för ett register och rekrytera eventuell personal. Efter- som uppgifterna som krävs för registrering är sådana uppgifter som redan finns hos de idéburna aktörerna och registreringen inte behö- ver göras bedömer utredningen att tidpunkten är rimlig även i förhållande till dem. Några särskilda informationsinsatser bedöms inte behövas för- utom de uppdrag som föreslås få och som bägge rör informationsinsatser om utredningens förslag, se av- snitt 12.2.1 om konsekvenser för staten ovan. Information om defi- nitionen och möjligheten till registrering kan länsstyrelserna till- handahålla inom ramen för uppdraget. Vidare kan de bransch- och intresseorganisationer som finns inom den idéburna sektorn bistå. Utredningen bedömer att förslagen inte får några konsekvenser för den personliga integriteten, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för brottsligheten. Utredningen bedömer inte heller att för- slagen påverkar företagen i andra hänseenden än vad som beskrivits ovan. Utredningens förslag om IOP och om möjligheter att reservera upphandlingar för idéburna aktörer kan komma att få positiva effek- ter för möjligheterna att nå de integrationspoliska målen. Flera idé- burna aktörer arbetar med integrationsinsatser på olika sätt, se kap. 4. Utredningens förslag syftar sammantaget till att främja idéburna aktörers deltagande i välfärden vilket innebär ökade möjligheter att nå målen på det området. 13.1Förslaget till lag om registrering av idéburna aktörer inom offentligt finansierad välfärdsverksamhet Idéburen aktör inom offentligt finansierad välfärdsverksamhet Med idéburen aktör inom offentligt finansierad välfärdverksamhet av- ses i denna lag en juridisk person som 1.inte är direkt eller indirekt ägd eller kontrollerad av staten, en kommun eller en region, 2.har ett syfte som är oegennyttigt, 3.bedriver eller har för avsikt att bedriva offentligt finansierad väl- färdsverksamhet, och 4.inte gör några värdeöverföringar till annan än registrerade idé- burna aktörer eller till forskning. Paragrafen innehåller en definition av vad som avses med en idé- buren aktör inom offentligt finansierad välfärdsverksamhet. Över- väganden finns i avsnitt 5.4.3. Definitionen innebär att varje juridisk person som vill omfattas av definitionen måste uppfylla kriterierna. Det krävs inte att det är fråga om en svensk juridisk person. Att den juridiska personen mot- tar en majoritet av sina medel från det offentliga hindrar inte att den anses uppfylla punkten 1. Det är heller inte ett hinder om den har grundats av en offentlig aktör. Avgörande är i stället att den inte är ägd eller styrd av det offentliga på så sätt att det offentliga kontrollerar den. Enligt punkten 2 ska aktören ha ett oegennyttigt syfte. Begreppet används bland annat i propositionen En politik för det civila sam- hället (prop. 2009/10:55, s. 30) som en beskrivning av det civila sam- hällets organisationer: ”Med det civila samhällets organisationer av- ses här alla organisationer som är organiserade utanför offentlig sektor och näringsliv, som inte är vinstdrivande och som har någon form av oegennyttigt uppdrag.” Begreppet är avsett att ha ett vidare tillämpningsområde än begreppet allmännyttigt ändamål i inkomst- skattelagens regler om inskränkt skattskyldighet. För att kravet på oegennyttigt syfte ska vara uppfyllt ska den juridiska personen som helhet omfattas av det. Enligt punkten 3 ska aktören bedriva eller ha för avsikt att bedriva offentligt finansierad välfärdsverksamhet. Definitionen kan alltså inte användas i andra sammanhang än just när en idéburen organisation bedriver eller har för avsikt att bedriva offentligt finansierad verk- samhet inom välfärden. Det krävs inte att det är någon viss andel av organisationens verksamhet som utgörs av offentligt finansierad väl- färdsverksamhet för att detta kriterium ska vara uppfyllt. Avgräns- ningen av vad som avses med välfärdsverksamhet finns i avsnitt 3.2. Enligt paragrafens fjärde punkt får aktören inte göra några värde- överföringar till någon annan än registrerade idéburna aktörer eller till forskning. Vad som menas med forskning anges i avsnitt 5.4.3 p. Vad som avses med värdöverföringar anges i lagens 5 §. En idéburen aktör får ansöka om att registreras i ett register över idé- burna aktörer inom offentligt finansierad välfärdverksamhet. Den idéburna aktören ska registreras om aktören uppfyller förutsätt- ningarna i 1 §. Att 1 § 2 är uppfylld ska framgå av aktörens stadgar, bolagsordning, urkund eller motsvarande handling. Den myndighet som regeringen bestämmer (registermyndigheten) ska besluta om registrering av idéburna aktörer. I paragrafen anges under vilka förutsättningar en idéburen aktör inom offentligt finansierad välfärdsverksamhet har rätt att bli registre- rad i registret över sådana aktörer. Överväganden finns i avsnitt 5.4.3 och 5.4.5. Registreringen är frivillig för sådana aktörer som önskar bli registrerade. För att bli registrerad ska aktören uppfylla de krite- rier som anges i lagens första paragraf. Att den idéburna aktören har ett syfte som är oegennyttigt ska framgå av aktörens stadgar, bolags- ordning, urkund eller motsvarande handling. Registreringen ska göras av den myndighet som regeringen utser till registermyndighet. 1.den idéburna aktörens namn och postadress, 2.den idéburna aktörens stadgar, bolagsordning, urkund eller mot- svarande handling, och 3.en kontaktperson som är behörig att företräda den idéburna aktö- ren i frågor om registrering samt kontaktpersonens namn, postadress och personnummer eller samordningsnummer. Ändringar i något av dessa förhållanden ska genast anmälas till registermyndigheten. I paragrafens första stycke anges vilka uppgifter registreringen ska omfatta. Överväganden finns i avsnitt 5.4.5. Paragrafens andra stycke innehåller ett krav på att genast anmäla ändringar av dessa för- hållanden. får ta ut en avgift för registerhållning. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får med- dela föreskrifter om avgiftens storlek. I paragrafens första stycke anges att registermyndigheten får ta ut en avgift för registerhållning. Överväganden finns i avsnitt 5.4.5. Para- grafens andra stycke innehåller ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om avgiftens storlek. Med värdeöverföring avses i denna lag: 2.förvärv av egna aktier, dock inte förvärv enligt 19 kap. 5 § aktie- bolagslagen (2005:551), 3.minskning av aktiekapitalet eller reservfonden för återbetalning till aktieägarna, 4.minskning av reservfonden för återbetalning till medlemmarna, 6.avhändande av egendom till underpris, 7.förvärv av egendom till överpris, 8.lön eller arvode för tjänster eller arbeten som inte alls eller endast delvis motsvaras av utbetalningen, 9.utlåning av medel till en i förhållande till marknadsräntan lägre ränta eller upptagande av lån till högre ränta än marknadsräntan, 10.avskrivning av fordringar eller att låta fordringar preskriberas, 11.annan affärshändelse som medför att den idéburna aktörens för- mögenhet minskar och som inte har rent affärsmässig karaktär för denna aktör. I paragrafen tydliggörs vad som enligt denna lag avses med värde- överföringar. Överväganden finns i avsnitt 5.4.4. I paragrafens upp- räkning återfinns dels den definition av värdeöverföringar som gäller för aktiebolag och som finns i 17 kap. 1 § aktiebolagslagen (2005:551), dels den som finns i 12 kap. 1 § punkterna 1–3 i lagen (2018:672) om ekonomiska föreningar, samt även vad som enligt förarbetena till dessa lagar omfattas av begreppet. Bestämmelsen om vad som betrak- tas som värdeöverföring i punkten 11 är annorlunda utformad än den som gäller för ekonomiska föreningar. Enligt lagen om ekonomiska föreningar undantas affärshändelser som är en naturlig del i före- ningens ekonomiska relation med medlemmarna. Något sådant undan- tag finns inte i denna lag. Vissa typer av utbetalningar ska dock ses som en del av utförandet av själva välfärdsverksamheten och inte som en värdeöverföring till enskild, se avsnitt 5.4.4. Några av punkterna i paragrafen gäller bara för vissa associations- former. Detta gäller exempelvis punkterna 2 och 3 som bara gäller för aktiebolag, vilket framgår av ordalydelsen. De flesta av punkterna kan dock tillämpas oavsett associationsform. En registrerad idéburen aktör ska skriftligen till registermyndi- gheten lämna uppgifter om beslutade värdeöverföringar. Första stycket gäller även en aktör som omfattas av 9 §. Av bestämmelsens första stycke framgår att de registrerade idéburna aktörerna ska lämna skriftliga uppgifter till registermyndig- heten om beslutade värdeöverföringar. Överväganden finns i av- snitt 5.4.4. Av bestämmelsens andra stycke framgår att detta ska gälla även sådana aktörer som är registrerade men som enligt 9 § efter avregistrering är skyldiga att följa begränsningen beträffande värdeöverföringar. Uppgifterna ska lämnas oavsett om några värdeöverföringar har beslutats eller inte. En registrerad idéburen aktör ska ha en bestämmelse i aktörens stadgar, bolagsordning eller motsvarande handling som anger att kvarvarande tillgångar vid aktörens upplösning ska skiftas på ett sätt som inte bryter mot begränsningen beträffande värdeöverföringar i 1 § 4. Första stycket gäller även en aktör som omfattas av 9 §. För stiftelser gäller i stället vad som anges i 7 kap. 11 § stiftelselagen (1994:1220). Bestämmelsen om begränsning av värdeöverföringar gäller även om den registrerade idéburna aktören upplöses genom konkurs eller likvidation. I paragrafens första stycke anges att en registrerad idéburen aktör ska ha en bestämmelse i aktörens stadgar, bolagsordning eller motsvarande handling som anger att kvarvarande tillgångar vid aktörens upplösning ska skiftas på ett sätt som inte bryter mot begränsningen beträffande värdeöverföringar. Överväganden finns i avsnitt 5.4.6. Av bestämmelsens andra stycke framgår att detta ska gälla även sådana aktörer som är registrerade men som enligt 9 § under en period efter avregistrering är skyldiga att följa begräns- ningen beträffande värdeöverföringar. Av bestämmelsens tredje stycke framgår att det för stiftelser i stället gäller särskilda regler. För stiftelser finns bestämmelser om vad som gäller vid likvidation i 7 kap. 11 § stif- telselagen. Enligt denna bestämmelse ska likvidatorerna, när alla skul- der blivit betalda, använda återstående tillgångar för det ändamål var- till de är bestämda eller för ett ändamål som så nära som möjligt motsvarar detta. Om det inte är möjligt att använda tillgångarna på detta sätt, ska de överlämnas till Allmänna arvsfonden. ska besluta att den idéburna aktören ska avregi- streras om de krav som gäller för registrering enligt 2 § är uppfyllda. får även besluta att en idéburen aktör ska av- registreras om aktören inte har följt ett föreläggande enligt 11 § första stycket. En idéburen aktör ska på egen begäran avregistreras av registermyn- digheten även om kraven i 2 § är uppfyllda. Paragrafen innehåller bestämmelser om avregistrering. Övervägan- den finns i avsnitt 5.4.6. Paragrafens första stycke innehåller en bestäm- melse om att registermyndigheten ska avregistrera den idéburna aktören ur registret om förutsättningarna för registrering är uppfyllda. I paragrafens andra stycke anges att registermyndighe- ten även får besluta att en idéburen aktör ska avregistreras om aktö- ren inte har följt ett föreläggande som registermyndigheten har med- delat. Det kan exempelvis handla om ett föreläggande om att betala registerhållningsavgift. Enligt paragrafens tredje stycke har en idé- buren aktör rätt att på egen begäran avregistreras även om förutsätt- ningarna för att vara registrerad är uppfyllda. Detta följer av att det handlar om en frivillig registrering. efter ett beslut om avregistrering ska begränsningen beträffande värdeöverföringar i 1 § 4 fortfarande gälla. I paragrafen anges att den begränsning vad gäller värdeöverföringar som finns i 1 § punkten 4 fortfarande ska gälla efter ett beslut om avregistrering. Överväganden finns i avsnitt 5.4.6. Bestämmelsens syfte är att motverka missbruk av defi- nitionen. ska utöva tillsyn över registret över idéburna aktörer i offentligt finansierad välfärdsverksamhet. En registrerad idéburen aktör är skyldig att på registermyndighetens begäran lämna sådana uppgifter som är nödvändiga för tillsynsverk- samheten. Paragrafen innehåller bestämmelser om registermyndighetens till- syn över registret. Överväganden finns i avsnitt 5.4.5. Enligt bestäm- melsens första stycke ska registermyndigheten utöva tillsyn över registret. Det innebär, förutom den kontroll som sker vid registrer- ingstillfället, att myndigheten även löpande ska följa upp efterlev- naden av kriterierna i lagen. När det gäller kriteriet om värdeöver- föringar finns det i lagen en särskild bestämmelse i 6 § om att aktören är skyldig att lämna upplysningar om sådana. Utöver detta är enligt bestämmelsens andra stycke en registrerad idéburen aktör skyl- dig att på registermyndighetens begäran lämna sådana uppgifter som är nödvändiga för tillsynsverksamheten. får meddela de förelägganden som behövs för att denna lag eller de föreskrifter som har meddelats i anslutning till lagen ska följas. Förelägganden enligt första stycket får förenas med vite. Paragrafens första stycke innehåller ett bemyndigande för register- myndigheten att meddela de förelägganden som behövs för att denna lag eller de föreskrifter som har meddelats i anslutning till lagen ska följas. Överväganden finns i avsnitt 5.4.5. Paragrafens andra stycke innehåller en möjlighet för registermyndigheten att förena sådana förelägganden med vite. Allmänna bestämmelser om vite finns i lagen (1985:206) om viten. I 8 § finns även en bestämmelse om att registermyndigheten får besluta att en idéburen aktör ska avregistre- ras om aktören inte har följt ett föreläggande enligt denna paragraf. När det gäller förelägganden om att inkomma med uppgifter inför själva registreringen finns ingen möjlighet att förena dessa med vite eftersom registreringen är frivillig. Om ett sådant föreläggande inte följs kan konsekvensen i stället bli att aktören inte blir registrerad i registret utan att ärendet avskrivs. Till böter döms den som uppsåtligen eller av oaktsamhet gör värde- överföringar från en registrerad idéburen aktör eller en aktör som om- fattas av 9 § till annan än en registrerad idéburen aktör eller till forskning. Paragrafen innehåller en bestämmelse om straff för den som bryter mot begränsningen när det gäller värdeöverföringar. Överväganden finns i avsnitt 5.4.8. Den som bryter mot dessa bestämmelser kan dömas till böter. För att dömas enligt bestämmelsen krävs att gär- ningen har skett med uppsåt eller av oaktsamhet. Kriminaliseringen innebär även att det blir möjligt att besluta om företagsbot, i de fall övriga förutsättningar för detta är uppfyllda. beslut får överklagas till allmän förvaltningsdom- stol om myndigheten har beslutat att 1.skriva av eller avslå en ansökan om registrering enligt 2 §, 2.avregistrera en idéburen aktör enligt 8 §, eller 3. meddela ett föreläggande enligt 11 §. Ett överklagande av ett beslut enligt första stycket 1 eller 2 ska ha kommit in till registermyndigheten för beslutet. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Paragrafen innehåller bestämmelser om möjlighet att överklaga vissa beslut. Överväganden finns i avsnitt 5.4.9. De beslut som enligt bestämmelsens första stycke får överklagas är beslut om att skriva av eller avslå en ansökan om registrering, att avregistrera en idéburen aktör, eller att meddela förelägganden. Dessa beslut får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Beslut om att skriva av eller avslå en ansökan om registrering och beslut om att avregistrera en idé- buren aktör får enligt bestämmelsens andra stycke överklagas från beslutets dag. Överklagandefristen följer vad som gäller för denna typ av beslut i aktiebolagslagen (2005:551), lagen (2018:672) om ekonomiska föreningar och lagen (1998:1593) om trossamfund. För beslut om att meddela förelägganden gäller dock den vanliga överklagandefristen enligt förvaltningslagen från den dag då den som överklagar fick del av beslutet. Enligt bestäm- melsens tredje stycke krävs prövningstillstånd vid överklagande till kammarrätten. Lagen träder i kraft . 13.2Förslaget till lag om ändring i lagen (2008:962) om valfrihetssystem När föremålet för ett valfrihetssystem har ett gränsöverskridande in- tresse ska den upphandlande myndigheten iaktta de unionsrättsliga prin- ciperna om förbud mot diskriminering och om likabehandling, öppen- het, proportionalitet och ömsesidigt erkännande. Paragrafen innebär en ändring av bestämmelsen på så sätt att de unions- rättsliga principerna om förbud mot diskriminering och om lika- behandling, öppenhet, proportionalitet och ömsesidigt erkännande endast ska iakttas när föremålet för ett valfrihetssystem har ett gräns- överskridande intresse. Överväganden finns i avsnitt 9.1. Exempel på tjänster som ofta kan sakna ett gränsöverskridande intresse är bo- endestöd, hemkörning av varor, fotsjukvård i särskilt boende, syssel- sättning inom socialpsykiatrin, daglig verksamhet, beroendevård, hygienvård och hemsjukvård. Att en tjänst saknar ett gränsöverskri- dande intresse innebär att den upphandlande myndigheten har större möjligheter att exempelvis beakta särarten hos idéburna aktörer vid inrättandet av valfrihetssystem. En upphandlande myndighet får reservera deltagandet i ett valfrihets- system för sådana organisationer som är idéburna aktörer om det finns särskilda skäl. Med idéburen aktör avses en juridisk person som 1.inte är direkt eller indirekt ägd eller kontrollerad av staten, en kommun eller en region, 2.har ett syfte som är oegennyttigt, och 3.inte gör några värdeöverföringar till annan än registrerade idé- burna aktörer eller till forskning. Paragrafen är ny. Den innebär att den upphandlande myndigheten får reservera deltagandet i ett valfrihetssystem för idéburna aktörer om det finns särskilda skäl. Detta gäller även om tjänsten har ett gränsöverskridande intresse. Överväganden finns i avsnitt 9.1. Krite- rierna för vad som utgör en idéburen aktör är desamma som i lagen om registrering av idéburna aktörer i offentligt finansierad välfärds- verksamhet förutom kravet på offentlig finansiering. Detta eftersom kravet på offentlig finansiering alltid är uppfyllt i dessa sammanhang. Det krävs inte att aktören finns i det särskilda registret över sådana aktörer. För att det ska vara fråga om särskilda skäl måste det finnas ett samband mellan den tjänst som valfrihetssystemet omfattar och det mervärde eller särart som idéburna aktörer bidrar med. Det kan handla om att tjänsterna tillhandahålls brukare, patienter eller enskilda med en högre grad av kontinuitet eller att de tillhandahålls på ett mer individanpassat sätt när de utförs av idéburna aktörer. Lagändringen träder i kraft . 13.3Förslaget till lag om ändring i lagen (2016:1145) om offentlig upphandling En upphandlande myndighet får reservera deltagandet i en upphandling av tjänster som anges i bilaga 2 a för sådana organisationer som är idé- burna aktörer, under förutsättning att det bidrar till att förverkliga den sociala målsättningen med tjänsten och leder till budgetmässig effektivitet. Med idéburen aktör avses en juridisk person som 1.inte är direkt eller indirekt ägd eller kontrollerad av staten, en kommun eller en region, 2.har ett syfte som är oegennyttigt, och 3.inte gör några värdeöverföringar till annan än registrerade idé- burna aktörer eller till forskning. Paragrafen är ny och ersätter den paragraf som i stället betecknas 19 kap. 6 c §. Enligt bestämmelsen får en upphandlande myndighet under vissa förutsättningar reservera deltagandet i en upphandling av sådana tjänster som räknas upp i bilaga 2 a till idéburna aktörer. Överväganden finns i avsnitt 8.2.1. Kriterierna för vad som utgör en idéburen aktör är desamma som i lagen om registrering av idéburna aktörer i offentligt finansierad välfärdsverksamhet förutom kravet på offentlig finansiering. Detta eftersom kravet på offentlig finan- siering alltid är uppfyllt i dessa sammanhang. Det krävs inte att aktö- ren finns i det särskilda registret över sådana aktörer utan den upp- handlande myndigheten får i varje upphandling ta ställning till om de som lämnar anbud uppfyller kriterierna i bestämmelsen. För att bestämmelsen ska vara tillämplig ska det finnas ett samband mellan den aktuella upphandlingen och den faktiska, konkreta sociala mål- sättningen. Upphandling enligt bestämmelsen ska således innebära att förutsättningarna ökar för att nå målen för den aktuella tjänsten enligt den lagstiftning som gäller för denna tjänst. Ett önskemål eller målsättning som enbart avser ökad leverantörsmångfald är inte ett syfte som omfattas av bestämmelsen. Lagändringen träder i kraft . En tydlig definition av idéburna aktörer i välfärden Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare ska ta fram ett förslag på en tydlig definition av idéburna aktörer som kan användas för att identifiera och avgränsa dessa från andra aktörer i välfärdsverksamheter och andra närligg- ande offentligt finansierade eller subventionerade verksamheter. Syftet med en definition av idéburna aktörer är att främja ett ökat idéburet deltagande i välfärden genom att underlätta vid bl.a. bidrags- givning, lagstiftning, köp av verksamhet och samverkan. Utredaren ska därför också ta fram exempel och beskriva tänkbara tillämpnings- områden inom välfärden och angränsande områden där en definition av idéburna aktörer skulle kunna användas. –föreslå en definition av idéburna aktörer, –kartlägga och analysera olika förfaranden för att utifrån den före- slagna definitionen identifiera idéburna aktörer inom välfärden eller andra närliggande offentligt finansierade eller subventione- rade verksamheter, –kartlägga och analysera hur icke-ekonomiska tjänster av allmänt intresse regleras i andra länder inom EES, –föreslå riktlinjer, kriterier eller andra tillämpbara instrument för ingående av idéburet offentligt partnerskap (IOP), i syfte att främja samverkan mellan idéburna aktörer och det offentliga, och –lämna nödvändiga författningsförslag. I uppdraget ingår inte att lämna förslag inom skatteområdet. Uppdraget ska redovisas . Idéburna organisationer är viktiga aktörer inom framtidens välfärd Idéburna organisationer bidrar till samhällsnytta och mångfald i välfärden gäller som mål för politiken för det civila samhället att förbättra villkoren för det civila samhället att bidra till samhälls- utvecklingen och välfärden både som röstbärare och opinionsbildare och med en mångfald verksamheter (prop. 2009/10:55 s. 44).