sou · H7B323 · 2019-05-08 00:00:00 — Universell utformning – Nuläget Universell utformning är en global företeelse. En av huvudanledningarna till att just UU fått så stor spridning är begreppets centrala roll i konventionen CRPD. Jag skiljer i denna text inte på begreppen Design, Design för Alla och Inclusive Design, i linje med CRPD. Här är sex exempel från olika delar av världen: 1.Australien: Introducerade 2015 ”Accessibility Design Guide – Principles for Design aid program”21, som understödjer strategin “Development for All 2015-2020”22. 2.Dubai: Lanserade 2017 den omfattande “Design Code”23 med målsättningen att publika byggnader och faciliteter ska vara tillgängliga . 3.Irland: Införde “The Disability Act” år 200524. Se mer på nästa sida. 17Från dokumentären ”Objectified”, . 18Lorentzen, L. and , P.-O. (2018). Bringing human diversity into design processes through empathic modelling. 19Hedvall et al. (2018). Co-constructing Design in Citizen Science Workshops. 20Hamraie, A. (2016). Access: Design and the Politics of Disability, sid 223. 21https://dfat.gov.au/about-us/publications/Documents/accessibility-design-guide-brochure.pdf. 22https://dfat.gov.au/about-us/publications/Documents/development-for-all-2015-2020.pdf. 23https:///Documents/HRD/RegulationsandStandards/Polocies/%20Universa l%20Design%20Code%20Final%20Feb%202017.pdf. 24http://universaldesign.ie/About-Us/. Universell utformning – Ett diskussionsunderlag / 4.Japan: Introducerade 2005 ”General of Design Policy” 25. 5.Kanada lanserade ”Accessible Act”, 26, 27, där Inclusive Design ingår som en del. 6.Norge: Är ett av få länder som har UU inskrivet som en del av sin lagstiftning. Första gången som UU användes som begrepp i en offentlig text i var . har haft två handlingsplaner för införande av UU i . introducerades ”Universellt Utformet 2025 - Regjeringens handlingsplan for universell utforming og økt tilgjengelighet 2009-2013”28, och därefter ”Regjeringens handlingsplan for universell utforming ”29. En genomgång av de olika ländernas sätt att implementera UU visar på en del skillnader i konceptualisering och tolkning av begreppet30. Exempelvis avgränsar UU till att bara handla om fysisk infrastruktur medan har med bland annat informations- och kommunikationsteknologi i sitt arbete med UU. Samtliga sex länder fokuserar i första hand på UU i samband med sitt arbete kopplat till personer med funktionsnedsättningar, dvs. som en del av sin funktionshinderpolitik. betonar de att UU medför vinster för många grupper av medborgare, t.ex. gravida kvinnor, äldre personer och barn. På finns ett av ledande kunskapscentra för UU31, som drivs av National Disability Authority (NDA). I sin nuvarande funktionshinderpolitiska strategi betonar NDA att deras motiv för att arbeta med UU inte är begränsat till personer med funktionsnedsättningar: ”Our role in design is relevant not only to people with disabilities but also to the wider community, including older people, the very young, and people across the full range of human diversity. Med detta som bakgrund är det intressant att konstatera att litteraturen är knapp när det gäller UU ”för alla” eller som kanske till och med fokuserar på helt andra målgrupper än personer med funktionsnedsättningar, t.ex. nyblivna föräldrar som återbekantar sig med och upplever sin stad med barnvagn eller människor som kommit till och hur de möter genom den design de möter. Allt har en design. Försäkringkassan lika mycket som . Jag skulle gärna se fler studier som försöker att ringa 25http:///kisha/kisha05/01/010711/04.pdf. 26Accessible Act, summary, development/programs/accessible-people-disabilities/act-plain-language-summary.html 27Accessible Act, bill, 28https:///globalassets/upload/bld/planer/2009/norge-universelt-utformet- 2025-web-endelig.pdf 29https:///contentassets/48ed7783842b410881a7da36ab530c72/no/pdfs/regje ringens-handlingsplan-uu.pdf 30För ytterligare perspektiv från olika länder, se Preiser, W., & , K. (2010). Design Handbook, 2E. I kapitel beskrivs arbete med UU i , , , , , och . 31http://universaldesign.ie. 32http://nda.ie/About-Us/Corporate-Publications/Strategic-Plans/Strategic-Plan-2016-20181.pdf. Universell utformning – Ett diskussionsunderlag / in UU:s betydelse för andra målgrupper än just personer med funktionsnedsättningar. Det är en sak att beräkna merkostnaderna, som i t.ex. fall beräknas till 0,01%-2%33, men var finns mervinsterna för ett land som bestämmer sig för att satsa på UU? Det behövs aktörer överallt i samhället och på arbetsplatser som förstår och har gjort mångfaldstänkandet bakom universell utformning till sitt eget. På standardiseringssidan sker det en intressant utveckling just . I ett arbete lett från har det vuxit fram en standard för Design för Alla34, som fastställdes under . Det som särskiljer denna standard från många andra är att den har ett starkt process-fokus och handlar om hur Design för Alla kan göras till en del av ledning och styrning av organisationer. UUbetraktas som en del av arbetet med hållbar utveckling. Detta framgår bland annat genom att inkludering explicit förs fram som en del i arbetet med flera av FN:s 17 mål för social hållbarhet i Agenda . UU utgör en central strategi för att skapa ett mer öppet och inkluderande samhälle, vilket syns i flera standarder inom hållbar utveckling35, 36. De långa tidsperspektiven är särskilt intressanta i samband med hållbar utveckling. har skrivit att ”We design our world, while our world acts back on us and designs us”37. Så går det även att tänka när det gäller inkluderingsfrågor. Hur mycket otillgänglighet är vi beredda att lämna efter oss till kommande generationer?38 UU- En jämförelse mellan och betraktas av många som ett föregångsland när det gäller UU och är ett av få länder som har infört UU som en del av sin lagstiftning. Med tanke på närhet både geografiskt och kulturellt är det intressant att se lite extra på hur de har gjort. I norsk lagstiftning är Universell utformning en viktig strategi för att uppnå allmänt inkluderande lösningar39. UU används både som strategi och process, och som krav- och gränsvärden för ”det universellt utformade”. Det senare ligger nära det vi i menar med tillgänglighet, men med betoning på likvärdig/jämlik tillgänglighet. Nedan är en jämförelse mellan föreskrifter för gångytor och den norska för gångåtkomst. De är slående lika men där använder ”tillgänglighet och användbarhet” använder ”Universell utforming”. 33https://dfat.gov.au/about-us/publications/Documents/accessibility-design-guide.pdf, Sektion 3.5 34EN 17161:2019 Design for All - Accessibility following a Design for All approach in products, goods and services - Extending the range of users. sakerhet/ergonomi/ss-en-171612019/. 35ISO 20400:2017, . 36ISO 26000:2010, . 37Willis, A.-M. (2006). Ontological Designing — laying the ground. 38Inspirerat av ett samtal med , en-hallbar-digital-miljo/ 39Lid, I. (2013). Universell utforming: verdigrunnlag, kunnskap og praksis, sid 173. Universell utformning – Ett diskussionsunderlag / Jämförelse mellan föreskrifter för gångytor och den norska för gångåtkomst. : om tekniske krav til allmänna råd om tillgänglighet och byggverk (Byggteknisk forskrift)41 användbarhet för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga på allmänna platser och inom områden för andra anläggningar än byggnader, BFS § 8-6.Gangatkomst til byggverk med krav (1) Gangatkomster til byggverk med krav om universell utforming skal 1. vara så horisontell som möjligt – eftersom en längslutning brantare än 1:50 kan vara svår att använda ha stigning som ikke er brattere enn för personer med nedsatt 1:15, unntatt for strekninger inntil 5,0 m som kan ha stigning som ikke er brattere 2. inte luta mer än 1:50 i sidled, 3. vara eller vara ha hvileplan på minimum 1,6 m x 1,6 m for hver 1,0 m høydeforskjell vändzoner med jämna mellanrum, ha fri bredde minimum 1,8 m, 4. vid öppningar i t.ex. staket, häckar unntatt for strekninger inntil 5,0 m som kan ha fri bredde minimum 1,4 m ha tverrfall på maksimum 1:50 5. vara fri från hinder, ha fast og sklisikkert dekke 6. vara väl åtskild från cykelbana och ha visuell og taktil avgrensing ha nødvendig belysning. 7. särskiljas från möbleringszon med (2) Der terrenget er for bratt til at kravet om stigningsforhold i første ledd bokstav b kan oppnås, skal stigningen være 40https://rinfo.boverket.se/%5CPDF%5CBFS2004-15ALM1.pdf 41https://lovdata.no/dokument/SF/forskrift/2017-06-19-840?q=universell%20bygg 42Inledningen och avslutningen är bortklippt för att minska textmängden. Universell utformning – Ett diskussionsunderlag / Jämförelsen mellan och är visserligen mellan föreskrifter och inte lagar men de visar på mångtydigheten i UU. UU kan ses både som en process och som ett slutresultat. Vilka är för- och nackdelarna med att olika aspekter av UU införs i lagstiftning? släpptes en rapport där utvecklingen av kunskap och inställningar till UU inom den norska byggbranschen och i norska kommuner kartläggs43. Den bygger på tidigare kartläggningar och visar bland annat på: att kunskapen om UU är stabil, att inställningen till UU som sådant går fortsatt i en positiv riktning, att det finns ett klart samband mellan kunskap och inställning till UU samt att behovet av kompentens inom UU är stabilt men hur man önskar tillägna sig kompetensen har ändrats. Ett särskilt intressant resultat är att som det finns en bred uppslutning visar kartläggningen också på en nedgång i andelen som upplever att UU är integrerat i byggprocesser. Nästan samtliga deltagare, av de tillfrågade, menar att UU är viktigt för att skapa ett inkluderande samhälle medan andelen som svarar att UU är naturligt och integrerat i hela byggprocessen har gått ned , från till . De flesta () av dem som har svarat positivt finns i de norska kommunerna. En personlig reflektion här är att kartläggningen visar på vikten av och utmaningarna med att få UU att bli naturligt integrerat i byggprocesser. Universell utformning – En kulturomdaning Min uppfattning, mot bakgrund av det ovanstående och efter att ha arbetat med och undervisat i UU , är att bör fokusera på UU ur ett process-perspektiv som bygger på ett inkluderande mindset och har fokus på samhällsbyggande i dess vidaste mening. Det innebär att implementeringen av UU kommer att och per definition måste få lov att ta tid och fortsätta . Att införa UU kommer att kräva en kulturomdaning, med en policyförskjutning i riktning mot att sträva efter likvärdig och jämlik tillgänglighet för alla, däribland personer med funktionsnedsättningar. pekar på vikten av att skapa en ”kultur för tillgänglighet”44. Tillgänglighetsbegreppet, så som det förstås , handlar om åtkomst för utsatta grupper till det existerande samhället, det som är byggt efter normal-mallar. Det samhälle som är byggt på en kultur för jämlik tillgänglighet känner vi inte. Det är ett samhälle som hedrar att det finns oändligt många sätt att vara i världen. Ett samhälle som inte skyler över olikheter utan bejakar och tar tillvara på dem snarare än försöker eliminera dem45. 43https://dibk.no/globalassets/02.-om-oss/rapporter-og-publikasjoner/universell- utforming/ipsos_universell-utforming-2018.pdf. 44Lid, I. (2013). Universell utforming: verdigrunnlag, kunnskap og praksis, sid 175. 45Hamraie, A. (2016). Design and the Problem of “Post-Disability” Ideology. Universell utformning – Ett diskussionsunderlag / Här har begreppet "delaktighet” en stor betydelse, eftersom det reder ut att tillgänglighet handlar om förutsättningar för delaktighet46, det som i CRPD benämns ”tillträde och tillgång” (”access to” i den engelska versionen). Att betrakta UU som en process bör inte utnyttjas som ett sätt att tona ner allvaret eller nivån på åtagandet. UU:s fokus på flexibilitet är varken vagt eller till intet förpliktigande. Det finns inget vagt i den upplevelse av förtryck som till exempel presentatörspodiet i ger upphov till genom att det inte går att höja och sänka utan är fast på en hög manshöjd. Det är ett uttryck för att 1) till kommer inte människor som är olika långa/korta eller som råkar använda rullstol för att presentera något och för att 2) dessa människor inte heller arbetar på . Tillämpning av Universell utformning i Att införa UU i ger begreppet tillgänglighet en ny laddning. Det existerar en stark kunskapsbas kring olika lösningar för tillgänglighet baserat på tröskelvärden och mått. Även framgent kommer det att behövas en vändradie inne i ett badrum och en kontrastsskillnad på åtminstone 0,4 på webbsidor, men dessa får en ny resonansbotten om de ingår i en inkluderande agenda med alla som målgrupp (Figur 4). Och även om UU i första hand gäller processer för allt nytt som skapas i samhället så blir även anpassningar och ombyggnationer ofta mer inkluderande och mindre stigmatiserande om de sker med utgångspunkt i ett UU-tankesätt. Översiktsbild som lyfter fram de informativa ytterändarna och som också ställer frågan ”Vilka ryms i alla?”. Bilden visar en normalfördelningskurva med inritade gränsvärden där de flesta människor ryms innanför gränserna men där några människor befinner sig utanför. Över kurvan i sin helhet svävar begreppet ”alla människor”. 46Hedvall, P.-O. (2017). Delaktighetsforskning och funktionshinder - Kartläggning av kunskapsläge och forskningsbehov med särskilt fokus på teknik- och designperspektiv. Universell utformning – Ett diskussionsunderlag / Det finns en spänning mellan ”alla” som vision och ”så många som möjligt” i konkret arbete med utformning av produkter, tjänster, miljöer, med mera. Arbete med tillgänglighet som bygger på tröskelvärden och mått baseras i regel på ett slags innanför och utanför. En kritik som har framförts angående UU är att det är ett utopiskt begrepp och att det alltid kommer att vara någon som faller utanför gränsen för hur långt tillgängligheten har nått. Även i definitionen av UU, se ovan, finns det ett ”i största möjliga utsträckning” med. Spänningen blir synlig i formuleringarna av den framväxande europeiska standarden för Design för Alla. Den heter ”Design for All - Accessibility following a Design for All approach in products, goods and services - Extending the range of users” 47. I standarden definieras tillgänglighet som: “The extent to which products, systems, services, environments and facilities can be used by people from a population with the widest range of user needs, characteristics and capabilities to achieve identified goals in identified contexts of use.” (min kursivering). Genom sin utformning placerar standarden tillgänglighetsbegreppet i en Design för Alla/UU-tradition, där ständig förbättring och systematiskt arbete med/för icke-stigmatisering och likvärdighet utgör bärande delar. På så vis hanterar den relationen mellan ”alla” och ”nästan alla”, om än på ett implicit sätt. I texten har jag använt mig av mitt eget perspektiv för att ge exempel på betydelsen av UU. Förhoppningsvis har det tillfört något, men jag vill betona att det har nackdelen att det framhäver fysiska aspekter eftersom jag använder rullstol. Som jag hoppas framgår av det ovanstående är det ytterst viktigt att se UU i dess fulla potential och inte, som i en del länder, fokusera på fysisk tillgänglighet. Nedan är några tankar och idéer för diskussion: -Ta fram en nationell handlingsplan för den kulturomdaning som skapar förutsättningar för utbrett och systematiskt arbete med UU som en ständigt pågående process i , där alla människors inneboende värden hedras. -I denna handlingsplan bör även finnas en sektion som handlar om en översyn och genomgång av styrdokument, riktlinjer och föreskrifter så att de ligger i linje med en kultur för inkluderande och jämlik tillgänglighet. Utgångpunkten bör vara CRPD och särskilt den allmänna kommentaren nummer två kring tillgänglighet och Universell utformning48. -För att realisera en UU-agenda behövs nya sätt att få in de strängaste kravställarna i design- och utvecklingsprocesser. Det bör vara en central del av UU-strategi. Det bör också skapas incitament (och sanktioner) som ger förutsättningar för denna bransch att växa fram. 47prEN 17161 - Design for All - Accessibility following a Design for All approach in products, goods and services - Extending the range of users, sidan 8. 48http:///globalassets/dokument/publikationer/rapporter/2016/2016-16-allman- kommentar-nr-2-2014-om-artikel-9-tillganglighet.pdf. Universell utformning – Ett diskussionsunderlag / -För att bereda vägen för UU:s genombrott i bör varje beslutfattare och politiker gå en halvdagskurs i designtänkande. Det skulle många andra områden också vinna på. -Likvärdighet och flexibilitet är UU:s bärande principer. De är underutnyttjade som drivande av innovation. Vid UU bör optimering snarare än kompromisser vara ledordet. Hur kan till exempel flexibilitet utnyttjas när det gäller boenden så att dessa kan optimeras på olika sätt i olika skeden av livet, så kallad livsspannsdesign? -Var redan från början beredd på att det finns en skevhet som gör att många insatser och en stor del av budgetar vigs åt fysiska aspekter av tillgänglighet. Det syns helt enkelt mer om någon installerar en ny hiss än en smart, inkluderande lösning för ökad kognitiv tillgänglighet. Det signalerar tydligt till kunder, besökare, chefer och politiker att man bryr sig om och arbetar med tillgänglighetsfrågor49. -Samtänk olika inkluderingsperspektiv, som kön, ålder, kulturell bakgrund och funktionsnedsättning, istället för att behandla dem som separata angelägenheter. -Ta fram ett sätt att följa framväxten av UU i , redan från början. -Skapa en kunskapsbas för UU, som börjar fylla det kunskapsgap som finns när det gäller UU-processer. UUbör tillämpas som vision, strategi och tankesätt för skapandet av ett öppet och inkluderande samhälle. Däremot bör inte begreppet UU användas för att beteckna det vi i kallar tillgänglighet och användbarhet, för att undvika begreppsförvirring. Låt UU handla om alla människor, ”all potential consumers”50, så som det uttrycks av FN. UU är en process som går bortom de miniminivåer som definieras i standarder kring tillgänglighet och för olika människor och perspektiv samman. Här illustrerat i form av ett UU-moln som svävar över åtminstondet/baslinjen ”tillgänglighet”. Det finns många krafter i världen just nu som skapar murar mellan människor och ställer grupper mot varandra. Här kan UU utgöra en motkraft. Jag tror på design som för människor samman snarare än håller dem isär. Just därför blir det viktigt att fokusera på de mjuka men 49Hedvall et al. (2018). Co-constructing Design in Citizen Science Workshops. 50http:///globalassets/dokument/publikationer/rapporter/2016/2016-16-allman- kommentar-nr-2-2014-om-artikel-9-tillganglighet.pdf. För det engelska originalet, se . Universell utformning – Ett diskussionsunderlag / kraftfulla värden som UU står för. Och därför blir det viktigt att förstå UU som att det handlar om alla människor. Denna bredare förståelse är nödvändig för att få syn på hur olika människor kan dra nytta av och bidra till UU, som ett led i att skapa inkluderande publika miljöer för barn och deras familjer, att stimulera inkluderande arbetsplatser och utbildningsverksamheter, att stödja resande och migration, eller bara för att göra livet lite lättare för den som brutit benet och plötsligt befinner sig i en ovan situation, med nya beroenden. Att designa något är på inga sätt en oskyldig handling. All design är bärare av inbyggda värden, attityder och normer. De är kulturbärare, barn av sin tid. Eller som har uttryckt det: ”Technology is society made durable”51. finns det en möjlighet för att skapa en kultur för inkluderande och jämlik tillgänglighet, med Universell utformning som vägledande vision, strategi och tankebas (mindset). Jag vill avsluta med några ord som jag brukar säga till våra designstudenter i samband med att de går kurser i UU och därmed får en möjlighet att börja fundera kring kopplingarna mellan mångfald och design: Vid design och med design går det -att visa kärlek och omsorg, -att respektera rättigheter och -att bejaka, högakta och tillvarata att alla har något av värde att bidra med till samhället52. Illustration på framsidan: . (editor) A Sociology of Monsters Essays on , Technology and Domination,Monograph N°38 pp. 52Bygger på Axel Honneths erkännandeteori, där han utvecklar en rättighetsteori baserad på recognition, Respect recognition och Esteem recognition. för funktionshinderspolitiken har haft ambitionen att bedriva sitt utredningsarbete öppet. Vi har därför inriktat oss på att ta del av viktiga kunskaper och erfarenheter från många håll. Bland annat har vi haft kontakter med enskilda personer, funktions- hindersrörelsen och andra delar av civilsamhället, kommuner, regio- ner, statliga myndigheter, forskare, arbetsmarknadens parter och andra med erfarenhet och kunskap av relevans för utredningens uppdrag. Med funktionshindersrörelsen har vi haft ett betydande antal träffar i grupper och med enskilda företrädare för olika organi- sationer. Utredningen har också bjudit in till tre träffar med en refe- rensgrupp för ett urval av funktionshindersrörelsens organisationer. Kommuner och Landsting har inbjudit utredningen till möten med styrelsens arbetsutskott, politiska beredningar och dele- gationer samt till olika möten med tjänstemän med koppling till utred- ningens arbete. Detta har gett värdefulla möjligheter till dialog och kunskapsutbyte med kommun- och regionföreträdare från hela . Vi har dessutom haft bilaterala träffar med enskilda kommun- och regionföreträdare. Kontakter med statliga myndigheter har varit en viktig del av kunskapsinhämtning och förankringsarbete. En referensgrupp för ett urval av statliga myndigheter som utredningen bjudit in till har utgjort en viktig källa till dialog och kunskap. Utredningen har där- utöver haft återkommande överläggningar med enskilda statliga myndigheter, Främst har vi mött människor i , men vi har också besökt för att ta del av erfarenheter från ett land som allmänt sett genomför ett ambitiöst arbete inom funktionshinderspolitiken. Nedan redogör vi för de organisationer vi haft planerade möten, samtal och andra kontakter med under arbetets gång. Barnombudsmannen för vård och omsorg i i län i i Myndigheten för delaktighet Myndigheten för digital förvaltning Myndigheten för kulturanalys Myndigheten för tillgängliga medier Myndigheten för vård- och omsorgsanalys Myndigheten för Statskontoret Specialpedagogiska skolmyndigheten Statskontoret Rådet för Europeiska socialfonden i kommun kommun kommun i län kommun kommun kommun DHR, Delaktighet Handlingskraft Rörelsefrihet FUB, För barn, unga och vuxna med utvecklingsstörning Statliga utredningar och delegationer Agenda 2030-delegationen (Fi 2016:01) Analys- och utvärderingsutredningen (Fi 2017:06) (Fi 2017:02) (S 2015:08) (S 2016:03) Tillitsdelegationen (Fi 2016:03) Utreda inrättande av en nationell rättig- heter (Ku 2018:A) Ammerud Gård, , Barne- og likestillingsdepartementet, , Barne-, ungdoms-og familiedirektoratet, , 1.Santiagokonventionen mot organhandel. 2.Ingen regel utan undantag – en trygg sjukförsäkring med människan i centrum. 3.Effektivt, tydligt och träffsäkert –det statliga åtagandet för framtidens arbetsmarknad. 4.Framtidsval – karriärvägledning för individ och samhälle. 5.Tid för trygghet. 6.En långsiktig, samordnad och dialog baserad styrning av högskolan. –ett enklare förfarande. 9.Privat initiativrätt – planintressentens medverkan vid detaljplaneläggning. 10.Stöd för validering eller kompetens åtgärder i samband med korttidsarbete. 11.Biojet för flyget. 12.Nya befogenheter på konsumentskyddsområdet. 13.Agenda 2030 och : Världens utmaning – världens möjlighet. –med e-legitimation. 15.Komplementär och alternativ medicin och vård – säkerhet, kunskap, dialog. –med förtydligat ansvar. 17.Bebyggelse- och transportplanering för hållbar stadsutveckling. 18.För flerspråkighet, kunskaps utveckling och inkludering. Modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmål.