sou · H7B34 · 2019-01-28 00:00:00 — Utredningen föreslår att de tillsammans tillförs 1 000 000 kro- nor för detta uppdrag . Tabell 12.5 Kostnader för staten Framtagande av innehållet i framtidsval, ändringar i läroplaner samt ämnes- och kursplaner och rektorer () Digitalt verktyg () Utökad grundutbildning, 180 hp Utökad kortare utbildning, 90 hp Uppdrag till lärosätena att se Av tabell 6 nedan framgår de totala uppskattade ökade kostnaderna till följd av utredningens förslag. Utredningen ser två olika typer av kostnader som följd av förslagen. Dels kostnader för skol- huvudmännen och lärosätena34 som föranleds av en ambitionshöjning inom några områden, dels kostnader som består av tidsbegränsade uppdrag till samt lärosätena. 34Kostnader för individuella karriärvägledningssamtal, planen för karriärvägledningen och fler utbildningsplatser hos lärosäten. Konsekvenser av utredningens förslag nader samt kostnaden avseende uppdrag föreslås finan- sieras genom en samordning av de resurser som har anslagits till en likvärdig skola. Regeringen har i budgeten (prop. 2017/18:1, utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning) föreslagit ett statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling riktat till huvudmän för grundskola och förskoleklass. Bidraget föreslås för- delas med hänsyn till elevernas socioekonomiska bakgrund och genomföras med en infasning över tre år35. beräk- nas anslaget till 3 . Anslaget får användas för utgifter som syftar till att stärka likvärdigheten och kunskaps- utvecklingen i förskoleklassen och . Då utredningens förslag sammantaget syftar till att öka likvärdigheten i skolväsendet, bl.a. genom att ge elever i och motsvarande skolformer likvärdiga förutsättningar att nå utbildningens mål och därigenom göra väl underbyggda val, oberoende av social bakgrund eller kön, föreslås att statsbidraget till stärkt likvärdighet och kunskapsutveck- ling minskas med 34 632 000 kronor36 och att medel i stället tillförs inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforsk- ning och kommunerna inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner, med belopp som motsvarar de förväntade kostnaderna till följd av utredningens förslag, första året och , se tabellen nedan.37 När det gäller kostnaden avseende uppdragen till lärosätena om utökat antal utbildningsplatser och en översyn av grundutbildningen är utgångspunkten att de ökade kostnaderna om år 1 och 2 respektive år 3 ska finansieras inom ramanslag för respektive lärosäte genom ett tillskott av medel. Tabell 12.6 Kostnader, , med behov av finansiering 35Jfr förordningen (2018:49) om statsbidrag för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling. 3615,632 mnkr till kommunerna och till . 37Kostnaderna till följd av uppdrag kommer dock bli betydligt lägre , se avsnitt 12.1.9 ovan. Konsekvenser av utredningens förslag Det finns stora samhällsekonomiska vinster med ett utbildnings- system som ser till att elever och presumtiva elever gör väl under- byggda val, fullföljer sina studier och utnyttjar sin fulla potential. Det kräver en väl fungerande karriärvägledning såväl generell som individuell. Värdet av att fler människor kan nå sin fulla potential utifrån sina förutsättningar ger personlig utveckling, en grund för vidare studier och ökade möjligheter till etablering i arbetslivet. Skolmisslyckanden som inte kan repareras innebär stora samhälls- kostnader. Det kan innebära ökad risk för ohälsa och ekonomisk inaktivitet som riskerar att ge livslånga negativa inkomsteffekter. Av forskningen framgår att studie- och yrkesvägledningen har som störst betydelse för elever som kommer från en studieovan miljö. Den ökade valfriheten i skolsystemet gynnar elever som har ett eget nätverk där de kan diskutera sina framtida studie- och yrkesval.38 för livslång vägledning (ELGPN) konstaterar i en forskningsöversikt39 att studie- och yrkesvägledning har positiva effekter inte enbart för individen utan även för samhället i stort och för den ekonomiska utvecklingen. Det har också konstaterats ett det finns ett samband mellan god karriärvägledning i skolåldern och positiva inkomsteffekter.40 Den svenska nationalekonomen konstaterar i en rapport41 bl.a. att flera forskare har varit aktiva i en boom av national- ekonomisk forskning om studie- och yrkesvägledning där beteende- vetenskapliga resultat förenas med klassisk nationalekonomi. Målet är inte att förkasta den traditionella nationalekonomiska modellen för beslutsfattande. Syftet är i stället att komplettera modellen genom att införa större realism. Ett viktigt bidrag är att förklara varför indi- vider gör icke nyttomaximerande utbildningsval trots att den infor- mation de behöver finns tillgänglig att söka upp. Beteendeekonomer framhåller särskilt att individer tenderar att övervärdera kortsiktiga belöningar, lita för mycket på rutinmässigt tänkande eller lägga för 38Bana vägen genom sin framtid. rapportserie 12:2008, och Viden om vejledning. Evidence on Guidance and Counseling. G. Cristensen, & M. Søgaard . Forskningsöversikt Dansk Clearinghouse för utbildningsforskning. 39The Evidence Base on Lifelong Guidance. 2013–14. 40Careers education: International literature review. 41Att välja utbildning – betydelse för individ och samhälle. Konsekvenser av utredningens förslag stor vikt på en negativ självbild, som bl.a. kan hänga samman med individens sociala bakgrund. Individers ovilja att anstränga sig på kort sikt kan göra att de inte söker upp relevant information, trots att den är viktig för den långsiktiga nyttomaximeringen. För att öka möjligheten att fatta genomtänkta beslut har man föreslagit att individer erbjuds en knuff (nudge). Tillgången till studie- och yrkesvägledning kan betraktas som en sådan knuff, som utan att sätta restriktioner för någon ska underlätta för individer att göra långsiktigt nyttomaximerande val. Om individen däremot har ett möte inbokat med en studie- och yrkesvägledare kan sannolikheten öka att denna typ av information blir känd. I den meningen kan man betrakta mötet som en knuff. Nationalekonomen har tillsammans med för utredningens räkning gjort en, vad de själva kallar, socioekonomisk analys av en utvecklad studie- och yrkesväg- ledning. De har utgått från ett socialt investeringsperspektiv som handlar om att ställa kostnaderna för risk för ett framtida utan- förskap mot kostnaderna för en tidig, samordnad och kunskapsbase- rad insats vad avser studie- och yrkesvägledning och vilka effekter en sådan insats kan ha. Hypotesen är att skolmisslyckanden på olika sätt påverkar möjligheterna att ta sig in på arbetsmarknaden utifrån de förutsättningar man har. Detta i sin tur leder till att ett antal olika samhällskostnader uppstår. Ur ett ekonomiskt perspektiv är det som är intressant dels vilka samhällskostnader skolmisslyckanden kan leda till och dels vilka eventuella vinster som kan uppstå, om man med hjälp av lämpliga åtgärder reducerar effekterna av dessa t.ex. genom en mer effektiv studie- och yrkesvägledning. De anser att man kan beskriva detta som ett paradigmskifte där man slutar se olika stödåtgärder för att maximera sannolikheten för skolframgång, som en kostnad och i stället ser detta som socialt investeringsprojekt. Man tar en tydlig och konkret investeringskostnad för dessa ung- domar , för att längre fram få lägre samhällskost- nader (alternativt högre samhällsintäkter) till följd av större framgång på arbetsmarknaden. Den kedja de har intresserat sig för kalkyl- mässigt är hur dåligt underbyggda val, bl.a. till följd av bristande studie- och yrkesvägledning, kan leda till negativa effekter och vad det kostar. Då en person inte kan försörja sig med eget arbete inträffar två typer av effekter. Den ena är att samhället tappar i produktions- värde, det uppstår en sorts BNP-förlust till följd av att den enskilde Konsekvenser av utredningens förslag med arbete inte bidrar till folkhushållet. Detta är vad kallar en real kostnad. Vid en månadslön på leder detta till en årlig förlust i form av minskade produktionsvärden på . Till detta kommer kostnaderna för försörjning av samma person. I regel försörjs människor som inte kan arbeta av samhället i form av a-kassa, sjukpenning (ibland sjukersättning eller aktivitetsersättning) eller försörjningsstöd. Vid ett månatligt för- sörjningsstöd på blir den årliga kostnaden 84 000 kro- nor. Förenklat skulle man kunna säga att utan arbete och inkomst för en person, oavsett anledning, och om det inte är för- knippat med någon som helst följd- eller sidoproblematik som kräver insatser från samhällets sida, kostar . försenat inträde på arbetsmarknaden för en person kostar alltså . Prislappen för att förhindra det hand- lar om några . Vid en kartläggning som gjordes 2015 fann man att av en årskull omfattande 109 944 elever var det 23 198 elever som gick extra i gymnasieskolan. Det innebär i termer av förlorade produktionsvärde en kostnad på drygt 9 . Till detta kommer kostnader för dessa elevers skolpeng för ett fjärde år vilket vid en genomsnittlig årskostnad på motsvarar en årskostnad på cirka 1 . Förlorade skatteintäkter till följd av detta, det vill säga finansiella förluster, innebär nästan 5 i form av uteblivna inbetalningar till samhället. Om det omvandlas till ett kommunalt socialt investeringsproblem kan man, för de förlorade skatteintäkter detta innebär, anställa cirka 2 000 nya studie- och yrkesvägledare. Om man i stället vänder på resonemanget konstaterar de följande. Med utgångspunkt i antagandet att en studie- och yrkesvägledare kostar och att en intensifierad insats omfattar per elev kostar detta per elev. Om en studie- och yrkesvägledare träffar och vägleder 240 elever, misslyckas med 239, men får den 240:e eleven att klara sina gymnasietid och etablera sig på arbetsmarknaden direkt räcker det för att denna vägledningsinvestering ska betala sig (240 × 10 000 = ) i jämförelse med kostnaden för ett utanförskap . Slutsatsen är att om studie- och yrkesvägledning genom ökad träff- säkerhet i motivation och studieval ökar sannolikheten för elevernas studieframgång är det en utomordentlig låg kostnad i förhållande till alternativen. Konsekvenser av utredningens förslag Det är svårt att med säkerhet veta hur vägledningsutredningens sammanlagda förslag kommer att påverka elevers framtida risk för utanförskap, eftersom det är ont om sådana effektutvärderingar och många variabler spelar in. Men ovanstående resonemang illustrerar att även insatser som innebär en liten minskning av risken för utan- förskap, kan vara samhällsekonomiskt lönsamma. 12.12 Konsekvenser för företag De företag som berörs av förslagen är i första hand de företag, föreningar och andra juridiska personer samt fysiska personer som är huvudmän för grundskolor, grundsärskolor, gymnasieskolor och gymnasiesärskolor. En grundprincip för skolväsendet är att regler- ingen i så stor utsträckning som möjligt ska vara gemensam för alla skol- och verksamhetsformer och alla huvudmän. Lika villkor ska så långt som möjligt gälla oavsett huvudman. Det innebär bl.a. att kommunens bidrag till enskilda skolhuvudmän ska bestämmas efter samma grunder som hemkommunen tillämpar vid fördelning av resurser till den egna . Samtliga av utredningens förslag som riktar sig mot offentliga huvudmän ska också gälla enskilda huvudmän för fristående skolor. Utredningen lägger inte några förslag som enbart rör enskilda huvudmän. /2018 var antalet skolenheter vid vilka en enskild huvudman drev utbildning i 820 stycken, grundsärskolan 34 stycken, gymnasieskolan 433 stycken och gymnasiesärskola 32 stycken. Enligt uppgifter uppgick antalet enskilda huvudmän som anordnade grund- skoleutbildning till 185 /2018. Förslagen får samma kon- sekvenser för alla berörda företag vad gäller konkurrensförhållan- den. Förslagen och bedömningarna bedöms inte heller påverka små eller stora företag på olika sätt. Utredningens förslag bedöms inte få några direkta konsekvenser för företag utöver huvudmän inom skolväsendet. Utbildad personal är en viktig förutsättning för konkurrenskraftiga företag. Utred- ningen bedömer att en förbättrad tillgång till vägledning för elever och presumtiva elever kan bidra till att fler slutför en utbildning och till en bättre matchning på arbetsmarknaden, vilket indirekt kan ge positiva effekter för företagens kompetensförsörjning. Konsekvenser av utredningens förslag 12.13.1FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning har ratificerat FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. I artikel 24 anges att konventionssta- terna, för att förverkliga rätten till utbildning för personer med funktionsnedsättning utan diskriminering och på lika villkor, ska säkerställa ett sammanhållet utbildningssystem på alla nivåer och livslångt lärande. Människor med funktionsnedsättning får inte ute- stängas från det allmänna utbildningssystemet på grund av funk- tionsnedsättning. Enligt skollagen ska alla elever ges den ledning och stimulans som de behöver i sitt lärande och sin personliga utveckling för att de utifrån sina egna förutsättningar ska kunna utvecklas så långt som möjligt enligt utbildningens mål. Elever som till följd av funktionsnedsättning har svårt att uppfylla de olika kunskapskrav som finns ska ges stöd som syftar till att så långt som möjligt mot- verka funktionsnedsättningens konsekvenser.42 Utredningen före- slår bl.a. att tillgången till karriärvägledning ska förbättras och att individuell karriärvägledning ska erbjudas elever samt att den generella karriärvägledningen ska förstärkas i grund- skolan och motsvarande skolformer. Utredningen bedömer att dessa förslag även kommer att gynna elever med funktionsnedsättning. En av grundprinciperna i är den om barnets bästa. Enligt artikel 3.1 ska barnets bästa komma i främsta rummet vid alla åtgärder som rör barn, vare sig de vidtas av offentliga eller privata sociala välfärdsinstitutioner, domstolar, administrativa myn- digheter eller lagstiftande organ. har uttalat att i beslut som rör barn som kollektiv – t.ex. när lagar stiftas – måste barns bästa bedömas och fastställas med utgångspunkt i de omstän- digheter som råder för den grupp av barn det gäller och för barn i allmänhet. Enligt artikel 28 ska studierådgivning och yrkesorien- tering göras tillgänglig och åtkomlig för alla barn. 423 kap. 3 § skollagen. Konsekvenser av utredningens förslag slag berör olika elevgrupper i skolväsendet och syftar till att öka ele- vernas tillgång till vägledning. Principen om barnets bästa är grund- läggande i skollagen43. I skollagen finns också de grundläggande principerna om att alla elever ska ha lika tillgång till utbildning och att utbildningen ska vara likvärdig inom varje skolform44. I utbild- ningen ingår studie- och yrkesvägledningen. Utredningen har tagit intryck av de elevröster som kommit fram i studier och genom representanter för elevorganisationerna när det gäller vägledningsfrågor. Utredningen har även träffat och diskute- rat studie- och yrkesvägledning med ett urval elever i och unga personer som ingått i det kommunala aktivitetsansvaret. Det är utredningens uppfattning att elever önskar ökad tillgång till både individuell och generell karriärvägledning. Utredningen bedömer att flertalet av förslagen kommer bidra till bättre tillgång till vägledning för elever och att de genom förslagen kommer att få bättre möjligheter att göra väl underbyggda val av framtida utbildning och yrke. Därmed ökar möjligheten för dem att etablera sig i samhället och få en god inkomst. Ur ett barnrätts- perspektiv bedömer utredningen sammanfattningsvis att förslagen har positiva konsekvenser för de barn som omfattas. 12.13.3 Konsekvenser för jämställdhet Det övergripande målet för jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sitt eget liv. Utifrån det övergripande målet arbetar regeringen efter sex delmål. Ett av de sex målen handlar om utbildning och studie- och yrkesvägledning. Kvinnor och män, flickor och pojkar ska ha samma möjligheter och villkor när det gäller utbildning, studieval och personlig utveckling. Arbetet mot de könsbundna studievalen omfattar alla delar av utbild- ningen och ger ett strategiskt fokus till arbetet för en jämställd utbildning. Sammantaget bedömer utredningen att förslagen i detta betänkande kan bidra till att minska betydelsen av kön och den starka könsuppdelningen i gymnasieskolan och på arbetsmarknaden. 431 kap. 10 § skollagen. 441 kap. 8 och 9 §§ skollagen. Konsekvenser av utredningens förslag slagen bedöms inte ha några negativa konsekvenser för jämställd- heten mellan kvinnor och män, eftersom de förändringar i regel- verket som föreslås ska gälla på samma sätt i förhållande till alla elever, oavsett kön och bakgrund. Förslagen innebär i stället att regel- verket förtydligas i flera viktiga avseenden. Utredningen bedömer att förslagen i detta betänkande kommer att bidra till att kvinnor och män samt flickor och pojkar ges likvärdiga förutsättningar att nå utbildningens mål och därmed få bättre förutsättningar att göra väl underbyggda val som inte är beroende av social bakgrund eller kön. EU:s medlemsstater är ansvariga för utbildningens innehåll och organisation och utredningens förslag rör således inte frågor som regleras i . Syftet att öka elevernas tillgång till vägledning är dock i linje med de två resolutioner om vägledning som fastställts av EU 200445 och 200846 De belyser behovet av starka väglednings- tjänster under hela livet för att rusta människor med förmåga att hantera sitt lärande, sin karriär och övergångar mellan och inom utbildning, yrkesutbildning och arbete. Med utgångspunkt i resolu- tionerna om livslång vägledning verkade 30 medlemsländer i det europeiska . Det syf- tade, med stöd av , till att främja samarbete och systemutveckling inom vägledningsområdet på nationell nivå. 45Resolution on Strengthening Policies, Systems and Practices on Guidance throughout Life. Council of union. 46Resolution on better integrating lifelong guidance into lifelong learning strategies. Council of union. 47European lifelong policy network, 13.1Förslaget till lag om ändring i skollagen (2010:800) Elever i alla skolformer utom förskolan och förskoleklassen ska ha tillgång till karriärvägledning, såväl individuell som generell, så att deras behov inför val av framtida utbildnings- och yrkesverksamhet kan tillgodoses. Även den som avser att påbörja en utbildning ska ha tillgång till individuell karriärvägledning. Med individuell karriärvägledning avses den vägledning som ges i form av vägledningssamtal. Omfattningen av den individuella karriär- vägledningen ska anpassas efter elevens behov och förutsättningar. Indi- viduell karriärvägledning ska erbjudas som framgår av särskilda föreskrifter i denna lag eller andra författningar. Med generell karriärvägledning avses den verksamhet som, utöver individuell karriärvägledning, bidrar till att ge eleverna kunskap och kompetens inför val av framtida utbildnings- och yrkesverksamhet. Paragrafen innehåller bestämmelser om tillgången till vägledning för elever i skolväsendet med undantag för förskolan och förskole- klassen. I paragrafens första stycke görs ändringar som innebär ett för- tydligande av elevernas tillgång till vägledning, genom att såväl indi- viduell och generell läggs till. Vidare görs ändringar som innebär att benämningen studie- och yrkesvägledning ändras till karriärvägled- ning. Av den hittillsvarande lydelsen framgår att elever i alla skol- former utom förskolan och förskoleklassen ska ha tillgång till per- sonal med sådan kompetens att deras behov av vägledning inför val av framtida utbildnings- och yrkesverksamhet kan tillgodoses. Även den som avser att påbörja en utbildning ska ha tillgång till väg- ledning, dvs även den som står i begrepp att välja utbildning utan att vara formellt antagen som elev ska ges en möjlighet att få vägledning. Det har funnits en viss osäkerhet i fråga om vad eleverna ska ha tillgång till och vilken skyldighet som åligger skolhuvudmännen. Genom ändringarna förtydligas att elever, i alla skolformer utom förskolan och förskoleklassen, ska ha tillgång till karriärvägledning, såväl individuell som generell, så att deras behov inför val av framtida utbildnings- och yrkesverksamhet kan tillgodoses. Det innebär att eleverna ska ha tillgång till både individuell och generell karriärväg- ledning. Vad som avses med individuell respektive generell karriär- vägledning regleras i det andra och tredje stycket, som är nya. I det andra stycket, som är nytt, införs bestämmelser om vad som avses med individuell karriärvägledning. Av bestämmelsen framgår att individuell karriärvägledning är den vägledning som ges i form av vägledningssamtal. Vidare införs bestämmelser om att omfattning av den individuella karriärvägledningen, som eleverna ska ha tillgång till enligt första stycket, ska anpassas efter elevens behov och förut- sättningar. Bestämmelsen anger även att individuell karriärvägled- ning , som framgår av särskilda föreskrifter i skol- lagen eller av andra författningar, ska erbjudas. Det innebär att elever i alla skolformer, utom förskolan och förskoleklassen, ska ha tillgång till individuell karriärvägledning i en omfattning anpassad efter elevens behov och förutsättningar och att det dessutom i skollagen och i andra författningar finns bestämmelser om att individuell karriärvägledning ska erbjudas vid vissa utpekade tillfällen. Ett nytt tredje stycke införs. I stycket införs bestämmelser som anger vad som avses med generell karriärvägledning. Av bestämmel- sen framgår att med generell karriärvägledning avses den verksamhet som, utöver individuell karriärvägledning, bidrar till att ge eleverna kunskap och kompetens inför val av framtida utbildnings- och yrkes- verksamhet. Det kan exempelvis vara praktisk arbetslivsorientering (prao), framtidsval, studiebesök eller andra informationsinsatser som syftar till att ge eleverna kunskap och kompetens inför val av framtida utbildnings- och yrkesverksamhet. Paragrafen behandlas i avsnitt 10.2 och 10.3. Huvudmannen ska se till att det upprättas en plan för karriärväg- ledning. Planen ska innehålla en redogörelse för hur elevernas behov av karriärvägledning ska tillgodoses och hur arbetet med karriärvägled- ningen ska samordnas. Av planen ska det även framgå hur samverkan med det omgivande samhället ska ske. Paragrafen är ny. Den innehåller bestämmelser om en plan för karriär- vägledning. Genom bestämmelsen införs en skyldighet för huvudmän i skol- väsendet att ha en plan för karriärvägledning inom verksamheten. Kravet gäller för såväl offentliga som enskilda huvudmän. Den nya bestämmelsen slår fast att planen ska innehålla en redogörelse för hur elevernas behov av karriärvägledning ska tillgodoses och hur arbetet med karriärvägledningen ska samordnas. Vidare anges i bestämmelsen att det av planen även ska framgå hur samverkan med det omgivande samhället ska ske. Den nya bestämmelsen är utformad så att huvud- männen aktivt behöver arbeta med att kartlägga, organisera och dimensionera arbetet med karriärvägledning utifrån elevernas behov enligt de nationella målen för utbildningen. Hur detta arbete ska genomföras regleras dock inte närmare, utan är upp till varje huvud- man att avgöra utifrån lokala förutsättningar och behov. Paragrafen behandlas i avsnitt 10.8. Individuell karriärvägledning ska utföras av en karriärvägledare. I , grundsärskolan och specialskolan ska den generella vägledning som ges i form av framtidsval enligt 10 kap. 4 §, 11 kap. 6 § och 12 kap. 4 § genomföras av en karriärvägledare. Paragrafen är ny. Den innehåller bestämmelser om karriärvägledares uppgifter. har det inte funnits några uttryckliga bestämmelser som reglerar studie- och yrkesvägledaren eller dennes uppgifter i skol- lagen. Genom att bestämmelsen införs tydliggörs karriärvägledarens uppgifter i skollagen. I det första stycket slås fast att individuell karriärvägledning ska utföras av en karriärvägledare.