sou · H7B359d5 · 2019-12-12 00:00:00 — Barn utan vårdnadshavare har boende och omvårdnad ombesörjt av kommunen och uppbär i regel inte dagersättning. 5.3.4Resultaten av den empiriska omfattningsstudien Den beloppsmässiga andelen felaktiga utbetalningar uppgår till . Uppräknat till årsnivå för perioden –2017 innebär det att omfattningen av felaktiga utbetalningar uppgår till drygt Ersättningssystem som studerats i huvudsak empiriskt Det 95-procentiga konfidensintervallet är 55–. Felaktiga utbetalningar av dagersättning till asylsökande Övre gräns för konf. (% av utgifterna) (4,) 92 (6,) (3,) (0,) 14 (0,) (0,) Uppskattningsvis av felutbetalningarna avser för mycket ersättning. När det gäller för lite utbetald ersättning är omfattningen betydligt mindre och uppskattas till av fel- utbetalningarna. Punktskattningen uppgår till . Orsaker till felaktiga utbetalningar som studerats empiriskt I det följande redovisas orsakerna till de felaktiga utbetalningarna som studerats av . av de felaktiga utbetalningarna som studerats empiriskt uppskattas ha orsakats av . Eftersom dagersättning betalas ut i förskott kan en utbetalning redan vara gjord när en ändring omhändertas av . Nästan en tredjedel av de studerade felutbetalningarna orsakas av denna omständighet. Resterande av de studerade felaktiga utbetalningarna orsakas av den sökande. Ersättningssystem som studerats i huvudsak empiriskt Tabell 5.8 Dagersättning till asylsökande, felaktiga utbetalningar och typ av fel. Miljoner kronor (% av utgifterna) Felaktiga uppgifter vid ansökan (0,) Ej anmält ändrade förhållanden (0,) Fel orsakade av sökande (0,) Ej tillräckliga uppgifter för att fatta korrekta beslut (0,) Tillräckliga och korrekta uppgifter, fel beslut (0,) Utbetalning fel, trots rätt beslut (0,) Ändrade förhållanden ej omhändertagna (1,) Fel orsakade av myndigheten (3,) (1,) 76,8 (5,) Felaktiga uppgifter vid ansökan Felaktiga utbetalningar orsakade av felaktiga uppgifter vid ansökan uppskattas till . Det som framför allt ger upphov till felaktiga utbetalningar är att sökande haft inkomster eller tillgångar vid ansökan som senare kommit till kännedom. Ej anmält ändrade förhållanden Att ersättningssökande inte anmäler ändrade förhållanden upp- skattas orsaka felaktiga utbetalningar för nästan . Exempel på situationer som ger upphov till denna typ av felutbetalningar är då: •den sökande har avvikit efter utbetalning, •den sökande inte har meddelat flytt , exempelvis vid utflytt till kommun innan placering har inkommit, •den sökande inte har anmält ändrad inkomst. Ersättningssystem som studerats i huvudsak empiriskt Ej tillräckliga uppgifter för att fatta ett korrekt beslut Felaktiga utbetalningar som orsakats av att fattat ett beslut, trots att det saknades tillräckliga uppgifter uppskattas till . Exempel på situationer som ger upphov till fel i denna kategori är när : •har beviljat dagersättning utan att ansökan registrerats, •har registrerat och betalat ut dagersättning utan att beslut fattats, •har skrivit ut den sökande ur mottagningssystemet, •har tagit bort den sökande från utbetalningslista eller fattat beslut om att avslå dagersättningen utan utredning. Tillräckliga och korrekta uppgifter, fel beslut kan felaktiga utbetalningar uppstå trots att har tillräckliga och korrekta uppgifter. Sådana felutbetalningar uppskattas till cirka 7 miljoner . Exempel på situationer som ger upphov till sådana fel- utbetalningar är när myndigheten har: •beviljat för mycket dagersättning trots att den sökande deklarerat korrekta uppgifter om egna medel, •beviljat fel dagerersättningsbelopp jämfört med den sökandes boendesituation (ensamstående eller sammanboende), •beviljat fel dagerersättningsbelopp jämfört med den sökandes familjesituation, exempelvis antalet barn, •beviljat dagersättning retroaktivt för tid innan ansökan upprättats, •beviljat dagersättning från ett senare datum än ansökningsdatum, samt •satt ned eller avslagit ersättning trots att utbetalning redan skett med full dagersättning för aktuell period. Ersättningssystem som studerats i huvudsak empiriskt Utbetalning fel, trots rätt beslut Fel som orsakats av att fattat rätt beslut men där utbetalningen ändå blivit fel ingår i denna kategori. Dessa felutbetalningar uppskattas till . Felen beror bland annat på att felaktig ersättningsnivå registreras i utbetalningssystemet, antingen när ersättningen beviljas eller när ändrade förhållanden omhändertas. Det kan också bero på att myndigheten har beviljat dagersättning korrekt, men att pengarna antingen inte betalats ut, eller betalats ut senare än beslutet anger. Även beslut om att sätta ned eller avslå ersättning men där ersättningen inte stoppas eller sätts ned med rätt nivå ingår i denna kategori. Ändrade förhållanden ej omhändertagna Att inte tar om hand ändrade förhållanden, eller gör det , bedöms orsaka ungefär en tredjedel av samtliga felaktiga utbetalningar. betalas ut felaktigt av denna orsak enligt uppskattningen. Det finns många situationer som leder till felaktiga utbetalningar av detta slag. Flera av dessa är kopplade till att myndigheten inte har stoppat utbetalningen av dagersättning trots att man haft information om att viktiga förhållanden i ärendet ändrats. Samtliga uppgifter som är väsentliga för utbetalningen är sådana som redan har eller är den som producerar den. Det kan till exempel handla om att myndigheten bedömt en person som avviken, att personen rest eller planerar att resa ut ur landet samt att tidsfristen för självmant återvändande löpt ut. Här ingår också vissa felutbetalningar som orsakats av myndigheten som inte ändrats ersättningsnivån trots att sökande meddelat ändrade förhållanden. Till skillnad från många andra välfärdssystem betalas dagersättning ut i förskott.37 Det kan därmed uppstå felaktiga utbetalningar på 37Även studiemedel för studier utomlands betalas ut i förskott, se vidare avsnitt 5.6. Ersättningssystem som studerats i huvudsak empiriskt grund av att förhållanden ändras så att utbetalningen ska upphöra eller ändras. Utbetalningen är således korrekt när den betalas ut men blir felaktig efter att förhållandena ändras. Den del av utbetalningen som avser perioden efter att utbetalningen skulle ändras räknas här som ett så kallat förskottsfel. Nästan en tredjedel av alla felutbetalningar som studerat utgörs av förskottsfel. De vanligaste situationerna som leder till förskottsfel är när den asylsökande byter boende och det nya boendet genererar ett annat dagersättningsbelopp, att inkomst anmäls till myndigheten efter att utbetalning skett eller i samband med att den asylsökande lämnar landet. Fel orsakade av den sökande Av det som studerats empiriskt i omfattnings- studie uppskattas de felaktiga utbetalningarna som sökande orsakade till av samtliga utbetalningar. Av de studerade felen uppskattas sökande orsaka . Misstänkt avsiktliga fel respektive övriga fel orsakade av sökande Tre fjärdedelar av de felaktiga utbetalningarna som orsakats av den sökande bedöms vara avsiktliga fel, resterande del bedöms vara övriga fel orsakade av den sökande. Det innebär att av de totala utbetalningarna kan klassas som misstänkt avsiktliga fel och som övriga fel från den sökande. Detta gäller alltså för förhållanden som gått att upptäcka genom studie. Fel orsakade av myndigheten orsakade, eller kunde ha förhindrat, felaktiga utbetalningarna i av de samlade utbetalningarna. Det handlar om att myndigheten fattat beslut på otillräckliga uppgifter, beslut blir fel trots tillräckliga och korrekta uppgifter, att felaktiga utbetalningar skett trots korrekta beslut samt att ändrade Ersättningssystem som studerats i huvudsak empiriskt förhållanden inte omhändertagits trots att myndigheten känt till förändringen. Den senare orsakar mest felaktiga utbetalningar. 5.3.5Bedömning av vissa risker som inte studerats empiriskt I detta avsnitt redovisas bedömningar som delegationens kansli har gjort av de viktigaste riskerna som inte har studerats empiriskt i omfattningsstudien. Syftet med bedömningarna är att möjliggöra en mer komplett uppskattning av de felaktiga utbetalningarna av dagersättning till asylsökande. Vi beskriver varje risk och underlaget för att bedöma riskens effekt separat. Vi redovisar dock bedömningen av de felaktiga utbetalningarna orsakade av dessa risker samlat. De så kallade systemöverskridande risker som är aktuella inom dagersättning till asylsökande är oredovisade förmögenheter och inkomster. Dessa risker studeras och redovisas i en kommande rapport. De viktigaste riskerna för felaktiga utbetalningar, förutom de systemöverskridande, som inte studerats empiriskt är: •uppgifter som lämnas i ansökan som är svåra att verifiera och där kontrollmöjligheter för dessa uppgifter saknas. Detta gäller exempelvis uppgifter om antalet barn och deras åldrar, •ändringar av uppgifter under tid med ersättning som ej anmälts av ersättningsmottagare är också svåra att upptäcka. Det gäller exempelvis sjukhusvård (där fria måltider ingår), eller kriminalvård (där svarar för biståndet). bedömer att dessa systemspecifika risker är relativt små och att de inte innebär att omfattningen av felaktiga utbetalningar underskattas i någon större utsträckning. Felaktiga uppgifter lämnas i ansökan som är svåra att kontrollera Majoriteten av de nödvändiga uppgifterna (förutom vissa systemöverskridande) som behövs för att utbetalningen ska bli korrekt är uppgifter som Migrationen själv har kontroll över. Vissa uppgifter är däremot svårare att kontrollera. Ersättningssystem som studerats i huvudsak empiriskt korrektheten i uppgiften om antalet barn och deras åldrar utgår bedömningen från antalet och fördelningen av de som är inskrivna i mottagningssystemet perioden –2018.38 Enligt Migrations- verket saknade cirka 4 800 barn i åldrarna 3–styrkt identitet. Vi bedömer att en begränsad del innehåller felaktigheter kopplade till ålder. Det är värt att notera att felaktigt uppgiven ålder leder till felaktiga utbetalningar endast vid vissa åldersgränser. En något högre ersättning betalas ut när barnet fyllt , respektive . har inte kunnat studera den här typen av uppgifter. Bedömningen överlappar därmed inte med redan studerad risk. Underlagen för att bedöma konsekvensen av risken får i sammanhanget anses vara goda. Enligt är det ytterst få asylsökande som vårdas på sjukhus eller är i häkte, som myndigheten inte känner till. De som vårdas på sjukhus har fortfarande rätt till dagersättning men med ett lägre belopp. Vårdas än på sjukhus får veta det från den asylsökande eller sjukhuset. Den som är i häkte har inte rätt till dagersättning. Denna information överförs från Polisen till om det inte bara rör sig . har inte kunnat studera den här typen av uppgifter. Bedömningen överlappar därmed inte med redan studerad risk. bedömning är dock att felaktiga utbetalningar av detta slag är försvinnande små vilket har beaktats i vår bedömning. Här saknas bra underlag för att bedöma konsekvensen av risken. 38Migrationsverkets årsredovisning 2018. s. 73. Ersättningssystem som studerats i huvudsak empiriskt Samlad bedömning av fel som inte studerats empiriskt Utifrån underlagen som står till förfogande för att bedöma konsekvenserna av de risker som inte studerats empiriskt gör delegationens kansli följande bedömningar. Samtliga risker som bedöms i det följande betraktas vara orsakade av den sökande och att felen är misstänkt avsiktliga. Omfattningen av de felaktiga utbetalningarna redovisas i form av tre scenarion där olika antaganden gjorts om riskernas omfattning. Med ett försiktigt antagande om de ej studerade riskernas omfattning bedömer vi att de felaktiga utbetalningarna uppgår till . Det mest troliga antagandet om de ej empiriskt studerade riskerna ger en bedömd omfattning av de felaktiga utbetalningarna på . Det motsvarar av utbetalningar. Med ett extensivt antagande om riskernas omfattning bedöms de felaktiga utbetalningarna till . 5.3.6Uppskattningen av felaktiga utbetalningar När de empiriskt studerade felen kompletteras med bedömningar av de felutbetalningar orsakade av vissa risker som inte studerats empiriskt blir den sammanvägda bedömningen att av dagersättning till asylsökande betalades ut felaktigt –2017. I denna uppskattning ingår inte felaktiga utbetalningar som har orsakats av fel i vissa systemöverskridande uppgifter. felen som ingår i uppskattningen orsakas av . Det faktum att ersättning betalas ut i förskott genererar av de felaktiga utbetalningarna. Resterande felutbetalningar () bedöms vara orsakade av den sökande, där huvuddelen bedöms vara misstänkt avsiktliga. De totala felaktiga utbetalningarna fördelas på för lite respektive 73 miljoner för mycket. Ersättningssystem som studerats i huvudsak empiriskt Tabell 5.9 Felaktiga utbetalningar av dagersättning till asylsökande. Empiriskt studerade fel och bedömningar av övriga fel (% av utgifterna) Fel orsakade av sökande (0,) 3 (0,) 12,4 (0,) (0,) 3 (0,) 10,5 (0,) Fel orsakade av myndigheten (3,) 45,4 (3,) (1,) 22,1 (1,) 76,9 (5,) 3 (0,) 79,9 (5,) * Mest troliga antagandet. De felaktiga utbetalningarna från lönebidrag uppskattas till , vilket motsvarar utgiftsnivå. bedömer att resultatet är en försiktig uppskattning av de felaktiga utbetalningarna. Felutbetalningarna som studerats empiriskt uppgår enligt studiens osäkerhetsintervall till 403–, med en punktskattning på . Övriga felutbetalningar uppskattas till . av felen uppskattas vara orsakade av myndigheten och av den sökande (arbetsgivaren). Av felen som orsakats av den sökande har i bedömts som misstänkt avsiktliga. Anställningsstödet lönebidrag får lämnas till arbetsgivare som anställer personer med en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga och som har behov av stöd för att stärka sina möjligheter att få eller behålla ett arbete.39 Lönebidraget ska kompensera arbetsgivaren för nedsättningen av den anställdas 39Förordning (2017:462) om särskilda insatser för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga, §§ 24–36. Ersättningssystem som studerats i huvudsak empiriskt arbetsförmåga och bidragets storlek fastställs i förhandling mellan Arbetsförmedlingen och arbetsgivaren utifrån en bedömning av den nedsatta arbetsförmågan. Lönebidraget kan uppgå till maximalt av den totala lönekostnaden upp till takbeloppet för heltid. minskas anställnings- stödet proportionerligt i förhållande till anställningens omfattning. För att en arbetsgivare ska ha rätt till anställningsstöd, krävs enligt författning att arbetsgivaren vid beslutstillfället; •är registrerad som arbetsgivare hos , •inte har näringsförbud, •inte har skatteskulder som lämnats till Kronofogden för indrivning, •inte har betalningsanmärkning som Arbetsförmedlingen bedömer som betydande, samt •gör löneutbetalningar elektroniskt40. Det är också författningsreglerat att den arbetssökande ska erbjudas lön och andra förmåner som följer av, eller i väsentliga delar överensstämmer med, gällande kollektivavtal inom branschen. Förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare får inte innebära att arbetstagaren har ett väsentligt inflytande i företagets verksamhet. Studien omfattade utbetalningar av anställningsstödet, vilket utgör lejonparten av utgifterna för lönebidrag. Utgifterna för anställningsstödet uppgick till ungefär 11,6 miljarder kronor.41 Arbetsförmedlingens omfattningsstudie bygger på resultatet av två delstudier. Ytterligare en delstudie har använts för att bättre förstå resultaten. Studierna har omfattat utbetalningar till lönebidrags- anställningar som beslutades – 40Kravet gäller beslut fattade från och framåt. 41Arbetsförmedlingens studie utgick från ett prognosticerat belopp som var något högre. Ersättningssystem som studerats i huvudsak empiriskt 2018.42 I det följande beskrivs metoderna och tillvägagångssättet för respektive delstudie. Arbetsförmedlingen har analyserat om de registerbaserade data som myndigheten har tillgänglig påvisar att beslut eller utbetalningar är felaktiga. Analysen uppmärksammar både felaktigheter vid beslutstillfället och sådana som uppkommer under tid med ersättning. Analysen omfattar hela den studerade populationen. Aktgranskningen har omfattat 500 beslut om lönebidrag. Syftet var att undersöka om den information som krävs för att fatta ett korrekt beslut har samlats in, hanterats och tolkats på rätt sätt. Beslutsunderlag och information som finns tillgängliga i myndighetens systemstöd har granskats. Urvalet till granskningen har varit slumpmässigt. Mindre aktiebolag och övriga bolagsformer har viktats upp i urvalet. Aktgranskningen och dataanalysen har konstaterats komplettera varandra till stor del. De fel som upptäckts har endast marginellt överlappat varandra. har omfattat 50 beslut om lönebidrag. Arbetsgivarna har ombetts skicka in underlag som kan styrka att löneutbetalningarna skett elektroniskt. Urvalet till kontroll- utredningarna var också slumpmässigt. I urvalet har beslut som i aktgranskningen bedömts ha en större risk för felaktigheter viktats upp. 42 Den studerade populationen begränsades också till ärenden som var pågående november/december . Arbetsförmedlingen har gjort bedömningen att den studerade populationen i väsentliga delar är representativ för de beslut som ligger till grund för utbetalningar och har därför använt denna population till att estimera de felaktiga utbetalningarna för hela 2018. Ersättningssystem som studerats i huvudsak empiriskt Två definitioner av felaktiga utbetalningar har tillämpats Arbetsförmedlingen har tillämpat två alternativa definitioner på felaktiga utbetalningar; en ”striktare” definition och en ”generösare” definition som utgått från ”intentionerna med gällande regelverk”. Enligt har den ”generösare” definitionen bedömt omfattningen av de felaktiga utbetalningarna och den ”striktare” definitionen bedömt omfattningen av utbetalningar med risk för felaktiga utbetalningar. Enligt den striktare definitionen ska samtliga underlag, som enligt Arbetsförmedlingens bedömning krävs enligt författningen, finnas registrerade och åtkomliga vid beslut. Som utgångspunkt gäller då att alla underlag för beslut ska finnas i ärendets akt.43 Enligt den generösare definitionen har Arbetsförmedlingen istället bedömt om brister i underlag motsvaras av brister i faktiska förhållanden eller ej. Man har då frångått vissa krav på dokumentation och handläggning i den striktare definitionen, i synnerhet att underlagen ska finnas i ärendets akt. Villkoret om kollektivsavtalsenliga löner kan exemplifiera skillnaden. Enligt den striktare definitionen krävs att kopia av avtal eller intyg på kollektivavtal finns i akten för att detta villkor ska vara uppfyllt. Enligt den generösare definitionen bedöms villkoret uppfyllt om berört fackförbund kan styrka att arbetsgivaren omfattas av kollektivavtal. bedömer att den generösare definitionen möjliggör de mest rättvisande jämförelserna med övriga omfattningsstuderade ersättningssystem. Redovisningen kommer därför att i huvudsak utgå från denna definition. Vi bedömer också att definitionen leder till en försiktig bedömning av omfattningen av de felaktiga utbetalningarna. Bedömningar har haft stor betydelse för uppskattningen av omfattningen av felutbetalningarna I tillämpningen av den generösare definitionen har bedömt sannolikheten för faktiska felaktiga 43Analysen utifrån den ”strikta” definitionen har även beaktat att vissa nödvändiga uppgifter kan finnas dokumenterade i andra ärenden, exempelvis dokumentation som styrker att den arbetssökande uppfyller kvalificeringskraven för nystartsjobb utifrån tidigare beslut om etableringsinsatser. Ersättningssystem som studerats i huvudsak empiriskt Detta har skett med utgångspunkt i de resultat som tagits fram baserat på den striktare definitionen. Bedömningen har gjorts med hjälp av fördjupade genomgångar av ärenden där risk för felaktiga utbetalningar förelåg, då så varit möjligt. Även kända fakta beaktades. Utifrån dessa bedömningar har de faktiska felaktiga utbetalningarna beräknats. Dessa bedömningar har haft stor betydelse för hur omfattande de felaktiga utbetalningarna kan anses vara och de olika orsakernas betydelse. Osäkerheten i den empiriska studien är därför stor. Genomförd studie har fokuserat på felaktigheter och brister i myndighetens handläggning. Studien har avgränsats från att studera om lämnade uppgifter i ansökan och andra underlag är korrekta. Det innebär att felaktigheter i lämnade uppgifter och avsiktliga fel underskattats i den empiriska studien. De risker som Arbetsförmedlingen har bedömt är viktiga men inte kunnat undersöka är: •systemöverskridande risker kopplat till identitet, arbete och inkomster, •skenanställningar eller att överenskommet arbete inte utförs, •felaktiga eller förfalskade anställningsavtal eller utbetalnings- underlag, •brister i arbetsgivarens arbetsmiljö, •brister i eller förfalskade medicinska underlag. 5.4.4Resultaten av den empiriska omfattningsstudien När det gäller för mycket utbetald ersättning uppskattas av utbetalningarna har betalats ut med risk för felaktiga utbetalningar, enligt den striktare definitionen. Detta motsvarar med 95-procents konfidensintervall 2 337–3 205 miljoner med en punktskattning på utgifter. Med den generösare definitionen bedöms omfattningen av de felaktiga utbetalningarna uppgå till (). Ersättningssystem som studerats i huvudsak empiriskt Med denna definition är osäkerhetsintervallet 403–. Skillnaden mellan punktskattningarna är till synes mycket stor. Endast felaktiga utbetalningar av för mycket ersättning har studerats. Tabell 5.10 För mycket ersättning utbetalt av anställningsstödet lönebidrag Övre gräns för konf.- (% av utgifterna) 2 771 (23,) 3 205 (27,) 2 337 (20,) 475 (4,) 552 (4,) 403 (3,) Orsaker till felaktiga utbetalningar som studerats empiriskt I det följande redovisas orsakerna till de felaktiga utbetalningarna som studerats av Arbetsförmedlingen. Redovisningen kommer att enbart utgå från den generösare definition som i tabellen ovan utgörs av felaktiga utbetalningar. Arbetsförmedlingen bedömer att myndigheten själv har orsakat () av de felaktiga utbetalningarna som studerats empiriskt bedöms vara orsakade av myndigheten. Nästan två tredjedelar () av de felaktiga utbetalningarna bedöms vara orsakade av att underlag saknas för att kunna fatta korrekta beslut. , motsvarande 79 miljoner, av de felaktiga utbetalningarna bedöms vara orsakade av sökande (arbetsgivare). 44Vad gäller punktskattningen av de felaktiga utbetalningarna saknade Arbetsförmedlingens rapport ett redovisat konfidensintervall, men myndigheten har kompletterat redovisningen med ett beräknat osäkerhetsintervall. Detta intervall har ej beräknats på samma sätt som ett regelrätt konfidensintervall. Ersättningssystem som studerats i huvudsak empiriskt Tabell 5.11 Lönebidrag, felaktiga utbetalningar och typ av fel. Miljoner kronor (% av utgifterna) Felaktiga uppgifter vid ansökan (0,) Ej anmält ändrade förhållanden (0,) Fel orsakade av sökande (0,) Ej tillräckliga uppgifter för att fatta korrekta beslut (2,) Tillräckliga och korrekta uppgifter, fel beslut (0,) Utbetalning fel, trots rätt beslut Ändrade förhållanden ej omhändertagna (0,) Fel orsakade av myndigheten (3,) 475 (4,) Felaktiga uppgifter vid ansökan Studien har som sagt avgränsats från att studera om lämnade uppgifter i ansökan och andra underlag är korrekta eller inte. Endast av studiens uppmärksammade felaktiga utbetalningar har orsakats av felaktiga uppgifter vid ansökan. Resultatet inom denna felorsak baseras endast på en begränsad del av dataanalysen som undersökt om arbetsgivare anställt make/maka i enskild firma. Studien har inte kunnat särskilja underlåtenhet av arbetsgivare att uppge egentliga förhållanden från brister i handläggningen att säkerställa dessa förhållanden. I studien har dessa slags fel kategoriserats under felorsak Ej tillräckliga uppgifter för att fatta korrekta beslut. Ej anmält ändrade förhållanden Felaktiga utbetalningar orsakade av ej anmält ändrade förhållanden uppskattas till .