sou · H7B331 · 2019-06-03 00:00:00 — Enligt 9 § ska vid bedömningen av om näringsförbud är påkallat från allmän synpunkt vid överträdelse av konkurrensbestämmelser även särskild hänsyn tas till om förfarandet har varit ägnat att all- varligt hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen. Näringsför- bud ska inte anses påkallat från allmän synpunkt, om den som kan komma i fråga för ett sådant förbud själv eller inom ramen för den bedrivna näringsverksamheten har medverkat till att i väsentlig mån underlätta en sådan utredning av överträdelse som görs av Kon- kurrensverket, en konkurrensmyndighet i en annan medlemsstat i Europeiska unionen, eller Europeiska kommissionen. Näringsförbud ska meddelas för , lägst tre och högst (10 §). Av 11–14 §§ framgår vad näringsförbudet innebär för den enskilde. Det innebär att man bl.a. inte får: •faktiskt utöva ledningen av en näringsverksamhet, •vara bolagsman i ett handelsbolag, •att under vissa närmare angivna förutsättningar äga aktier i ett aktiebolag eller europabolag, •ha fullmakt att företräda en enskild näringsidkare eller en juridisk person (med undantag för ställningsfullmakt), •vara anställd eller ta emot återkommande uppdrag i en närings- verksamhet som drivs av en närstående eller där en närstående har en viss ställning eller, •vara anställd eller ta emot återkommande uppdrag i den närings- verksamhet näringsförbudet gäller. Ett näringsförbud som har meddelats i gäller bara i . Det innebär att den som har meddelats ett svenskt näringsförbud i princip är oförhindrad att driva näringsverksamhet i ett annat land. Det gäller även om verksamheten helt eller delvis riktas mot en svensk marknad, så länge verksamheten inte drivs på ett sådant sätt att den ska anses vara bedriven i Sverige.73 Det finns härutöver en rad specialbestämmelser och processuella bestämmelser som inte är relevanta att redogöra för i detta sam- manhang. Register och tillsyn över näringsförbuden för register över näringsförbud.74 Det är dock Krono- fogdemyndigheten som utövar tillsyn över att näringsförbuden följs. Den som har näringsförbud är skyldig att inställa sig personligen för samtal med företrädare för . Kronofogde- myndigheten kan förena en kallelse om samtal med vite och har också flera andra befogenheter för att fullgöra sin tillsyn och kan vidta de övriga utrednings- och spaningsåtgärder som är befogade för att klarlägga hur den som har näringsförbud försörjer sig. Myn- digheten har även möjlighet att få biträde av vid utövande av tillsynen (41–46 §§). 4.8Lagen om förfarandet vid skattereduktion för hushållsarbete Den som köper vissa hushållsnära tjänster kan under vissa villkor få skattereduktion enligt 67 kap. 11 § IL. Det finns olika sätt att få rot- och rutavdrag på. Det absolut vanligaste sättet är enligt faktura- modellen. För att få reduktion enligt fakturamodellen ska den som utfört arbetet vara godkänd för F-skatt (67 kap. 16 § 1) eller om hushållsarbetet har utförts utomlands och utföraren inte har bedrivit någon näringsverksamhet i , ska utföraren när avtalet om 73Proposition 1995/96:98 Ändrade regler för näringsförbud (prop. 1995/96:98) s. 16. 74Det som anges om näringsförbud i detta stycke gäller även tillfälliga näringsförbud. arbetet träffas eller när ersättningen betalas ut ha ett intyg eller nå- gon annan handling som visar att företaget i fråga om skatter och avgifter i sitt hemland genomgår motsvarande kontroll som den som är godkänd för F-skatt (67 kap. 17 §). Bestämmelser om förfarandet vid skattereduktion för hushålls- arbete enligt 67 kap. IL finns i lagen (2009:194) om förfarande vid skattereduktion för hushållsarbete. Bestämmelser om begäran om utbetalning från finns i 6–12 §§. Fakturamodellen inne- bär att köparen får sitt rut- eller rotavdrag direkt i samband med betalningen av det utförda arbetet. Utföraren fakturerar kunden som vanligt men gör avdrag med viss del av arbetskostnaden inklusive mervärdesskatt. När arbetet är utfört och köparen har betalat sin del av arbetskostnaden kan utföraren ansöka om utbetalning av resterande del av arbetskostnaden hos . gör utbetal- ningen till utföraren och tillgodoförs köparen en preliminär skattereduktion. Den preliminära skattereduktionen är förifylld i in- komstdeklarationen. När köparen lämnar sin inkomstdeklaration begär denne slutlig skattereduktion genom att underteckna deklarationen. Bestämmelser om återbetalning finns i 13–16 §§. Om har betalat ut ett belopp utan att mottagaren har varit berättigad till det, ska mottagaren underrätta om denna utbetal- ning. Om utföraren till köparen betalar tillbaka ett belopp, som tidi- gare har legat till grund för beslut om utbetalning av ett belopp från , ska utföraren även underrätta om denna återbetalning (13 §). Enligt 14 § ska då besluta att återbetalning ska ske med ett belopp som motsvarar vad som betalats tillbaka till köparen. Ett beslut om återbetalning får inte meddelas efter utgången av det sjätte året efter det beskattningsår som utbetalningen avser. Av 15 och 16 §§ framgår när och på vilket sätt återbetalningen ska ske. Bestämmelser om den preliminära skatte- reduktionens storlek, utredning m.m. finns i 17–20 §§. Av 21 § första stycket framgår att ett ärende inte får avgöras till nackdel för utföraren eller annan mottagare som avses i 13 § första stycket utan att denne har fått tillfälle att yttra sig i ärendet. Om det är uppenbart obehövligt, behöver den som ärendet gäller inte få tillfälle att yttra sig. Av andra stycket i samma paragraf framgår att om ett ärende har tillförts uppgifter av någon annan, får det inte av- göras utan att den som ärendet gäller har underrättats om uppgif- terna och fått tillfälle att yttra sig över dem. dock inte om avgörandet inte är till nackdel för den som ärendet gäl- ler, uppgiften saknar betydelse eller om det av någon annan anled- ning är uppenbart obehövligt att den som ärendet gäller underrättas och får tillfälle att yttra sig, det finns risk att en underrättelse skulle göra det avsevärt svårare att genomföra beslutet i ärendet, eller avgö- randet inte kan skjutas upp. Underrättelseskyldigheten gäller med de begränsningar som följer av 10 kap. 3 § offentlighets- och sekre- tesslagen (2009:400). I 22–24 §§ finns bestämmelser om ränta, verkställighet och betal- ningssäkring samt överklagande. Av 23 § framgår bl.a. att om åter- betalning inte görs i rätt tid, ska fordran lämnas för indrivning. Regeringen får meddela föreskrifter om att indrivning inte behöver begäras för ett ringa belopp. Bestämmelser om indrivning finns i lagen (1993:891) om indrivning av statliga fordringar m.m. Vid indrivning får verkställighet ske enligt utsökningsbalken. 5F-skattesystemets inverkan på företagens villkor Villkoren för att starta, driva och utveckla företag ska vara så goda som möjligt. Utredningen har enligt direktiven i uppdrag att analysera om och på vilket sätt utformningen av näringsbegreppet i 13 kap. 1 § inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL, och bestämmelserna om godkännande för F-skatt och dess rättsverkningar inverkar på dessa villkor. Utifrån analysen ska utredaren redogöra för om det finns behov av att ändra bestämmelserna. Utredningen har också i uppdrag att särskilt analysera om det finns behov av att vägra eller återkalla ett godkännande för F-skatt vid överträdelse av konkur- rensbestämmelser som inte har lett till näringsförbud. Frågan om och på vilket sätt näringsbegreppet och F-skattesyste- met inverkar på företagens villkor är komplex och omfattande och det har inte varit självklart hur denna bör avgränsas. Analysen och bedöm- ningen måste dock utgå från ett skatteförfarandeperspektiv. Inled- ningsvis finns därför skäl att redogöra för vad som framkom i den utvärdering som gjordes av näringsbegreppets utformning och dess betydelse för företagens villkor efter den lagändring som trädde i kraft . En redogörelse av utvärderingen i nu aktuella delar finns i avsnitt 5.2. Utredningen kan också konstatera att svenskt före- tagsklimat och enkelheten att starta företag står sig bra, sett ur ett internationellt perspektiv samt att skatteuppbördseffektiviteten bland företagare i kan antas vara hög. Utredningen redogör över- siktligt för några jämförelser som rör svenskt företagande i ett inter- nationellt perspektiv i avsnitt 5.3. När det gäller utvecklingen av företagandet har utredningen som underlag för sin analys inhämtat statistik från , och . I avsnitt 5.4 redogör utredningen för den offentliga F-skattesystemets inverkan på företagens villkor statistiken som inhämtats om företagandet och sysselsättningen. I avsnitt 5.5 finns de uppgifter som utredningen inhämtat från Skatte- verket angående nyregistreringar och avslag i samband med ansökan om att bli godkänd för F-skatt. I båda dessa avsnitt redogör också utredningen för den information som inhämtats i syfte att identifiera de som bedriver näringsverksamhet utan att vara godkända för F-skatt. En viktig del i företagens villkor är ett sunt företagsklimat där före- tag konkurrerar på lika villkor. Utredningen redogör därför något för det underlag som finns och den samverkan som förekommer i syfte att motverka osund konkurrens i avsnitt 5.6. Vidare har en utgångs- punkt för utredningens arbete varit att det ska vara enkelt för företag att digitalt komma i kontakt med det offentliga . I avsnitt 5.7 redogör därför utredningen något för pågående digitaliseringsåtgärder som är ämnade att göra det enklare för företagen och som direkt eller indirekt kan få betydelse för utformningen av F-skattesystemet. Utredningens bedömning om och på vilket sätt näringsbegreppet i 13 kap. 1 § IL och F-skattesystemet inverkar på villkoren att starta, driva och utveckla företag och om det finns behov av att ändra bestämmelserna redovisas i avsnitt 5.9. Den särskilt utpekade frågan om det finns ett behov att kunna vägra eller återkalla ett godkän- nande för F-skatt vid överträdelser av konkurrensbestämmelser som inte lett till näringsförbud behandlas i avsnitt 5.10. 5.2.1F-skattesystemet och förenklingar för företagen Innan F-skattesystemet infördes ansågs reglerna om skyldigheten att göra skatteavdrag och betala socialavgifter ibland vara svåra att tillämpa. Reglerna ansågs framför allt ha brister som gjorde det svårt för en arbetsgivare eller en uppdragsgivare att avgöra om han eller hon var skyldig att göra skatteavdrag och betala arbetsgivaravgifter eller inte på en ersättning för ett visst arbete. Förslaget att införa ett nytt system hade föregåtts av ett omfattande arbete som syftade till att göra systemet för redovisning och betalning av inkomstskatt och socialavgifter enklare och smidigare. Målet var att förenkla reglerna om skyldigheten att göra skatteavdrag och betala arbetsgivaravgifter så att inte någon behövde sväva i ovisshet om huruvida det fanns en sådan skyldighet eller inte. F-skattesystemets inverkan på företagens villkor antagit lagförslag som inneburit inte oväsentliga förenklingar för såväl de enskilda som för skattemyndigheterna (numer Skattever- ket1). Bland annat hade regler om en samordnad uppbörd av källskatt och arbetsgivaravgifter införts år 1985.2 Den samordnade uppbörden och flera av lagändringarna byggde på förslag som lämnats av socialavgiftsutredningen (S 1981:04). Ut- redningen hade dessutom utarbetat ett förslag om företagarregi- strering i departementspromemorian Företagarregistrering – klarare regler för socialavgifter (Ds S 1985:1). Vid remissbehandlingen fram- hölls från flera håll att förslaget inte var tillräckligt långtgående. Kritik riktades bl.a. mot att reglerna om företagarregistrering inte skulle gälla juridiska personer. I samband med att utredningsförslaget sågs över inom arbetades också regler om skatteavdrag på bi- inkomster in i förslaget.3 Resultatet redovisades därefter i departe- mentspromemorian, F-skattebevis – nya regler för skatteavdrag och socialavgifter (Ds 1988:59).4 Regler om F-skatt infördes . De nya reglerna syf- tade till att göra det möjligt för den som betalar ut ersättning för utfört arbete att på ett enkelt sätt få uppgift om huruvida skyldighet att göra skatteavdrag och betala arbetsgivaravgifter föreligger eller inte. 5.2.2Förändringar sedan systemet infördes Sedan F-skattesystemet infördes har ett flertal regler som rör F-skattesystemet ändrats. I samband med att uppbördslagen ersattes med skattebetalningslagen ändrades reglerna, så att F-skatt- sedel även kunde utfärdas till den som inte var skattskyldig i . 1Skatteverket bildades genom en sammanslagning av och landets dåvarande tio skattemyndigheter. 2Proposition 1983/84:167 om nya regler för uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare, m.m. (prop. 1983/84:167), SfU 1983/84:28, rskr.1983/84: 369, SFS 1984:668—673. Som exempel på andra åtgärder som bidrog till ett smidigare uppbördssystem var den ändring av uppbörds- lagen (1953:272), UBL, som innebar att en arbetsgivare som har överklagat ett beslut varige- nom han ålagts betalningsskyldighet för en arbetstagares skatt, kan få anstånd med betalningen i avvaktan på att förvaltningsdomstolarna slutligt avgör ärendet och de ändringar som gjordes i lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare. 3Förslaget byggde på 1983:3, Skatteavdrag på biinkomster. 4I SOU 2018:49 s. 39–49 redovisas en utförligare beskrivning av utvecklingen av F-skatte- systemet. F-skattesystemets inverkan på företagens villkor I budgetpropositionen för år 19985 aviserade regeringen att den avsåg att förelägga ett förslag som syftade till att göra det lättare för den som startar näringsverksamhet att få F-skattsedel. Förslaget lades fram genom propositionen Utfärdande av F-skatt- sedel m.m.6 Regeringen konstaterade att ordningen för utfärdande av F-skattsedlar hade fungerat mycket väl men att viss kritik hade rik- tats mot villkoren för att få en F-skattsedel. De som startade eget företag hade ibland alltför svårt att få F-skattsedel beroende på att bestämmelserna tolkades restriktivt och bl.a. krävde att företaget redan innan det startade skulle kunna uppge ett visst antal uppdrags- givare. Om inte tillräckligt många uppdragsgivare uppgivits bedöm- des verksamheten inte vara näringsverksamhet. Regeringen föreslog därför en ändring som innebar att bevisbördan kastades om så att den som bedrev eller hade för avsikt att bedriva näringsverksamhet skulle tilldelas F-skattsedel efter ansökan om det inte fanns skälig anledning att anta att näringsverksamhet varken bedrevs eller skulle komma att bedrivas. beslutade regeringen att göra en översyn av F-skatte- systemet. Bakgrunden var att kritik återigen hade riktats mot att F-skattesystemet utgjorde en försvårande faktor för de personer som ville starta företag. Kritiken tog framför allt sikte på att det krav på flera uppdragsgivare som ofta ställdes för att en verksamhet skulle bedömas som näringsverksamhet när övriga kriterier för närings- verksamhet inte var tillräckligt starka, motverkade möjligheterna att starta näringsverksamhet. Det framhölls att detta krav framför allt var negativt för företagande i branscher där många kvinnor var verk- samma. Det påpekades också att samhället hade utvecklats och för- ändrats en del i fråga om både arbetsmarknad och företagande i för- hållande till när reglerna utformades. Utredningens förslag som redovisades i betänkandet F-skatt åt flera (SOU 2008:76)ledde till den nuvarande utformningen av 13 kap. 1 § IL. Ändringen trädde i kraft den 1 januari 2009.7 Som utredningen redogör för i kapitel 4 ersattes den tidigare F-skattsedeln med ett godkännande för F-skatt i samband med infö- randet av skatteförfarandelagen . Rättsverkningarna knöts till godkännandet som sådant och åberopandet av detta. 5Proposition 1997/98:1 Budgetpropositionen . 1997/98:33. 2008/09:62, bet. 2008/09:SkU18, rskr 2008/09:113, SFS 2008:1316. F-skattesystemets inverkan på företagens villkor skulle inte längre vara tidsbegränsat utan gälla tills vidare. Ändringarna innebar att det årliga utskicket av F-skattsedlar och F-skattebevis av- skaffades. För del ansågs det inte ha någon större bety- delse eftersom verket ändå behövde underrätta företagen om den årliga debiteringen av F-skatt. Ändringen förutsatte dock att vidareutvecklade tjänster där uppgift om godkännande för F-skatt enkelt kunde fås. För företagen och andra enskilda personer ansågs förslaget inte få annat än marginella effekter. gjordes några andra mindre justeringar av förutsättningarna för godkännande för F-skatt. Regeringen bedömde att förändringarna innebar att reglerna blev något generösare.8 Som framgår ovan har F-skattesystemet utvecklats . Den kritik som riktats mot systemet har främst omfattat möjlighe- terna att få F-skatt. Ett flertal åtgärder har också vidtagits för att underlätta detta. 5.3Tidigare utvärdering av näringsbegreppets påverkan på företagandets villkor Viss ledning i frågan om vilken betydelse näringsbegreppet i 13 kap. 1 § IL har för företagandets villkor finns i den utvärdering som Skatte- verket gjorde år 2013.9 Utvärderingen utgick från den lagändring som hade genomförts där syftet var att förenkla så att fler skulle få möjlighet att starta företag. Regeringen bedömde att ändringen av näringsbegreppet framför allt skulle leda till att fler fysiska personer ansågs bedriva näringsverksamhet och att detta borde leda till ett ökat nyföretagande. Det ansågs inte möjligt att storleksmässigt uppskatta denna ökning.10 Den föreslagna regleringen innebar enligt regeringen också en möjlighet att anpassa rättstillämpningen efter samhällsut- vecklingen.11 uppdrag var att utvärdera effekterna av ändringen av inkomstskattelagens näringsverksamhetsbegrepp. I utvärderingen skul- le konsekvenserna för skatteuppbörden och skattefelet belysas men 2010/11:165 s. 653. 9Skatteverket (2013), Rapport om effekterna av den ändrade ordalydelsen i 13 kap. 1 § inkomst- skattelagen (1999:1229), (dnr 131-165148-13/113). 2008/09:62 s. 29. F-skattesystemets inverkan på företagens villkor också de nya reglernas effekter på arbetsmarknaden, arbetstagarens ställning och företagandets villkor. Den första frågan att besvara var om lagändringen uppnått sitt syfte, dvs. hade det blivit lättare att starta näringsverksamhet, hade fler fått möjlighet att starta företag och hade lagen anpassats efter utvecklingen i näringslivet och på arbetsmarknaden. konstaterade bl.a. att tillämpningen av reglerna hade börjat förändras i en mindre restriktiv riktning innan lagändringen genom- fördes. hade arbetssätt förändrats även på andra sätt. Ett exempel på detta var att ansökningsförfarandet blivit enklare, dels genom att färre uppgifter behövde lämnas i ansökan, dels genom att det infördes möjligheter att lämna ansökan elektro- niskt. När lagändringen kom hade således näringsbegreppet redan ut- vidgats på grund av ändrad praxis och en annan tillämpning av Skatte- verket. Enligt uppfattning medförde lagändringen i sig ytterligare en utvidgning, som dock i sammanhanget kunde betraktas som liten. bedömde sammanfattningsvis att de stora för- ändringar som skett vid tilldelningen av F-skatt före lag- ändringen var att betrakta som en anpassning till den utveckling som skett inom näringslivet och på arbetsmarknaden, och innebar att fler fick möjlighet att få F-skatt. Som underlag till utredning hade Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar (Tillväxtanalys) inkommit med en rap- port som tog sikte på lagändringens effekter på företagandets villkor.12 Enligt Tillväxtsanalys kunde dessa effekter belysas dels utifrån egen- företagarens perspektiv dels utifrån uppdragsgivarens perspektiv. Detta ledde till två huvudsakliga frågeställningar: •Har lagändringen påverkat etableringsmöjligheten för egenföre- tagare i olika branscher? •Har lagändringen skapat förutsättningar för ökad flexibilitet och kompetensförsörjning för uppdragsgivarna? För att besvara ovanstående frågeställningar och också komplettera undersökning genomfördes intervjuer med bransch- organisationer och fackliga organisationer. 12Bilaga till , Företagandets villkor (dnr 2013/120). F-skattesystemets inverkan på företagens villkor 11 organisationer.13 Resultatet gav en entydig bild av att lagänd- ringen endast hade haft en marginell effekt på möjligheten för fysiska personer att starta eget. Förklaringen som angavs var att den förändring som genomfördes främst klargjorde redan rådande praxis iSkatteverkets handläggning av F-skatteärenden. Det förbund som nämnde att lagändringen gjort skillnad för deras medlemmar var som efter lagändringen hade färre personer som hörde av sig med problem om att betraktade dem som anställda i stället för företagare. Av intervjusvaren framkom bl.a. att det även fanns andra för- ändringar som kunde ha påverkat söktrycket för att få F-skatt än den studerade regeländringen. En sådan förändring var införandet av ett EU-direktiv, som innebar att anställda i bemanningsföretag måste erbjudas samma grundläggande arbets- och anställningsvillkor som om de hade varit anställda direkt i kundföretaget. Detta hade enligt () gjort att tidigare anställda i bemanningsföretag i stället uppmanats att starta eget. I syn- nerhet gällde detta utländsk arbetskraft i byggbranschen. kommuner och Landsting gav andra tänkbara förklaringar som till exempel ändrade regler för att godkänna enskilda familjehem. Övriga organisationer menade att den generella utvecklingen på arbetsmark- naden är att fler och fler startar eget. Tillväxtanalys lyfte också fram de förenklingar av ansökningsblan- ketten som genomfört i samband med lagändringen. skulle den sökande fylla i uppgifter om man tidigare hade varit anställd hos en kund, om kunden svarade för materialanskaffning och arbetsledning. Man skulle också redogöra för arbetslokaler, maski- ner och inventarier, hur ersättningen skulle beräknas, om tillstånd krävdes för verksamheten och slutligen hur man skulle få nya uppdrag. för utvärderingen var det tillräckligt att sökande gav en allmän beskrivning av verksamheten. Tillväxtanalys samlade bedömning, med stöd i det empiriska underlag som presenterades, var att lagändringen i första hand befäst den praxis som redan fanns och därmed i sig troligtvis inte har haft någon märkbar påverkan på företagandets villkor. 13Åtta av dessa utgjordes av arbetsgivar- och/eller branschorganisationer och tre av fackför- bund. F-skattesystemets inverkan på företagens villkor 5.4Svenskt företagande i ett internationellt perspektiv Svenskt företagsklimat och enkelheten att starta företag står sig bra, sett ur ett internationellt perspektiv. Enligt ranking för hur lätt det är att bedriva företag i ett land så rankades som det 12:e bästa landet av 190 representerade länder. När det gällde just hur lätt det är att starta företag så hamnade på en 18:e plats, med enbart ett fåtal europeiska länder bättre rankade än (däribland och ). Den mätpunkt som påverkade ranking mest negativt var möjligheten att få kredit. Att starta företag i bedömdes enligt rankingen alltså vara relativt enkelt i förhållande till andra länder.14 När det gäller internationella jämförelser av skattefelet finns inte några tillförlitliga uppgifter för inkomstslaget näringsverksamhet mellan olika länder och till skillnad från det s.k. momsgapet15 så finns det inte heller någon gemensam bedömningsmetodik på EU-nivå. I en rapport framtagen av Group (TGPG)16, granskas olika metoder, i en form av ”best practice” för hur fel i CIT (Corporate income tax) kan mätas.17 Rapporten tar fasta på att det finns stora problem med hur denna typ av fel jämförs, och det finns ett flertal olika analysmetoder. Beroende på vilken metod som används så kan resultaten variera. En metod är att jämföra rapporter som liknar årsredovisning länder emellan. Ett exempel på en sådan rapport är den i vilken siffror presenteras av HMRC18, där skattefel för tidsperioden –2017 på inkoms- ter från näringsverksamheter uppskattas till för små och medelstora företag.19 Siffrorna kan jämföras med det genom- snittliga kontrollerbara skattefelet med vald kontrollmetod för små