sou · H7B366 · 2019-12-18 00:00:00 — För helhetssynen ska det finnas en nationell plan som ska vara vägledande för myndigheternas arbete med prövningarna och för vattenförvaltningen. Planen anger vilka verksamheter som bör prö- vas i ett sammanhang och när prövningen senast bör ha påbörjats.11 Omprövningsarbetet av vattenkraften i planeras ske . Vattenkraftföretagen arbetar på olika sätt med miljöförbättrande åtgärder och biologisk mångfald. Det kan handla om åtgärder som underlättar fiskens vandring, utsättning av småfisk och biotopvård.12 Ett exempel på en verksamhetsutövare inom vattenkraftsproduktio- nen är som konstaterar följande: 2017/18:243 sid. 62. 2017/18:243 sid. 64. 2017/18:243 sid. 1. 12www.energiforetagen.se/sa-fungerar-det/el/produktion/vattenkraft/vattenkraft-och- miljon/ (avläst ). Vattenkraften har kanske varit så omdiskuterad som den är . Myndigheter på alla nivåer, fiskeintressen, miljöorganisationer, energibranschen och politiker ska se till att möter de krav som ställs bland annat från EU:s ramdirektiv för vatten. För är det viktigt att vara aktiv i den debatten men även att öppet redovisa de fakta som vi har tagit fram kring just vattenkraftens roll och betydelse.13 Företaget menar att det finns en stor potential för att genomföra åtgärder för biologisk mångfald utan påverkan på vattenkraftproduk- tionen. Företaget arbetar bland annat utifrån sitt program för bio- logisk mångfald.14 Ett annat exempel på en verksamhetsutövare är Jämtkraft som uppger att man värnar om biologisk mångfald i anslutning till före- tagets anläggningar och arbetar för att skydda och återskapa eko- logiska värden. Företagets miljöfond är ett verktyg för att förstärka hållbarhetsarbetet utöver det som lagar och regler kräver. Företaget framhåller följande: Med miljöfonden kan vi kompensera för biologisk mångfald och göra ekosystemtjänster i de ekologiska habitat vi använder i naturen på ett mer effektivt sätt. När vi jobbar tillsammans med specialister och aka- demi på olika områden når vi mycket längre än vi någonsin kunnat göra själva.15 Ett exempel på ett av Jämtkrafts miljöprojekt är Fria vandringsvägar i Billstaån. Förslaget att återskapa vandringsvägar för fisk i ån kom ursprungligen från de som bor i bygden. Det var i samband med samrådsmötena inför renoveringen av kraftverket i Billsta som det framkom önskemål om att bygga omlöp. Projektet innebär att om- löp har byggts vid kraftstationerna i Billsta och Strömbacka samt vid regleringsdammen i Näkten. Den äldre intagsdammen i Ävjan har rivits ut. Åtgärden innebär att fisk ska kunna vandra upp och ner i den strömsträckan mellan sjöarna Näkten och i . Projektet inleddes , och tillståndsansökan lämnades in . Domen vann laga kraft och genom- fördes tömning av Ävjan. Arbetet genomfördes därefter . 13https://corporate.vattenfall.se/om-oss/var-verksamhet/var-elproduktion/vattenkraft/ vattenkraftens-paverkan-och-roll-i-energisystemet/ (avläst ). 14Vattenfall, intervju och (2015). 15www.jamtkraft.se/om-jamtkraft/hallbarhet/miljo/jamtkrafts-miljofond/ (avläst ). Kostnaden för projektet har uppgått till , varav EU har finansierat hälften. Jämtkrafts och Naturskyddsföre- ningens respektive miljöfonder har bekostat andra hälften. I projek- tet har , fiskevårdsområden, kommun och deltagit. Det är en del av EU:s LIFE-projekt som i driver . Det syftar till att förbättra vattenmiljön i , och Näkten.16 Inom industrin vidtas olika åtgärder. Ett exempel kan hämtas från gruv- och metallindustrin. Där pågår ett arbete med att genomföra åtgärder för att förbättra vattenhanteringen och minska utsläpps- mängderna. och är två företag som genomför fysiskt åtgärdsarbete i norra . De båda bolagen uppger att gamla anläggningar – både nedlagda och pågående – görs om för att klara nya krav när det gäller efterbehandling. Ett klar- ningsmagasin byggs upp och det anläggs ett nytt vattenmagasin. Bolagen menar att det bedrivs ett kontinuerligt arbete med att imple- mentera och utveckla befintliga tekniker. Det handlar bland annat om forskning och utveckling kring framtida potentiella renings- tekniker och andra åtgärder. Den stora variationen i vattenflöden genom årstidsvariationer uppges vara den stora utmaningen för gruv- företagen. Bolagen uppger att de samverkar med universitet, institut och annan kompetens och expertis inom vattenfrågor.17 Ett annat exempel kan hämtas från det arbete som görs inom textilindustrin. Textilindustrin använder vatten som sedan ofta går vidare till kommunala reningsverk. Textil- och Modeföretag (TEKO) uppger att man har arbetat med miljö- och energifrågor tillsammans med medlemsföretagen med bland annat kemikalier, avloppsfrågor och textilt produktionsspill. ger TEKO stöd till forsk- ning och högre undervisning rörande textila produkter samt deras 16www.jamtkraft.se/om-jamtkraft/var-fornybara-produktion/vattenkraft/aktuella- vattenkraftsprojekt/vandringsvagar-i-billsta/ (avläst ). 17Boliden och , intervjuer . framställning och användning. Ett exempel är arbetet vid Textilhög- skolan i för att möta textilindustrins miljöpåverkan genom att ta fram alternativa produktionsprocesser som till exempel färgning utan att använda vatten.18 Under har det gjorts olika åtgärder för att minska förlusten av näringsämnen, och jordbrukssektorn har arbetat med frågan. Men trots att kunskapen kring möjliga åtgärder har ökat och bidragssystem utvecklats finns det fortfarande problem med övergödning. Som ett exempel på åtgärder inom jordbruket kan Greppa Näringen nämnas. Detta initiativ erbjuder kostnadsfri rådgivning till lantbrukare som bland annat syftar till minskad övergödning. Pro- jektet Greppa näringen drivs i samarbete mellan , , länsstyrelserna och ett stort antal företag i lantbruksbranschen. Ytterst ansvarar för projektet och finansieringen sker med hjälp av det svenska landsbygdsprogrammet och återförda miljöskatter.19 I arbetet ingår att sprida kunskap genom enskild rådgivning. Bland annat med hjälp av olika nyckeltal får lantbrukaren en uppfattning om hur olika åtgärder kan leda till ökat utnyttjande av gårdens resur- ser och därmed bidra till både sänkta kostnader, ökad lönsamhet och mindre förluster till miljön. På djurgårdar samverkar utfodrings- och växtodlingsrådgivare för att ta ett helhetsgrepp. Enligt uppgift har cirka 50 000 gårdsbesök genomförts inom projektet sedan starten . Ett annat exempel är arbetet med åtgärdssamordnare. För perio- den –2020 har 20 pilotområden fått i bidrag från Havs- och vattenmyndigheten för att utveckla nya arbetsformer för vattenvården. Målet är att skapa ett nytt långsiktigt arbetssätt och att genomföra fler åtgärder mot övergödning i sjöar och hav. Detta görs genom att i 20 pilotområden följa hur åtgärds- planering genomförs och vilka incitament som krävs för att de åtgär- der som behövs mot övergödning ska genomföras. Pilotområdena är belägna i kustnära områden såväl som områden i inlandet, och olika 18www.teko.se/hallbarhet/ (avläst ). 19www.greppa.nu/om-greppa/om-projektet.html (avläst ). organisationsformer är huvudmän, bland annat länsstyrelser, kom- muner, vattenråd och ideella föreningar. Pilotområdena har möjlighet att anställa särskilda åtgärdssamord- nare som arbetar med att genomföra fler åtgärder mot övergödning. Åtgärdssamordnarna ska identifiera kostnadseffektiva åtgärder mot övergödning som orsakar minsta möjliga negativa påverkan på jordbrukets produktion, identifiera hur åtgärdsplanering kan stärkas och vad som behövs för att fler åtgärder mot övergödning ska genom- föras. De ska vidare identifiera incitament och styrmedel för att stärka åtgärdsarbetet utifrån lokala förutsättningar samt identifiera vilka stöd och underlag som behövs för åtgärdssamordning mot över- gödning inom avrinningsområdet. Åtgärdssamordnarna ska även arbeta med att bygga nätverk i avrinningsområdet för att engagera lokala aktörer i åtgärdsarbetet, främja diskussioner och ta tillvara lokal kunskap. Åtgärdssamordnarna bör där det är möjligt samverka med Greppa Näringens enskilda rådgivning om övergödning och aktivt deltaga i det nationella nätverket för åtgärdssamordnare. Ett av pilotområdena är i . Det handlar om avrinnings- områdena för , Vinån, Sannarpsån, Törlan, och Ram- sjökanal. Projektet leds av och kommer att pågå . Två åtgärdssamordnare har anställts, vilket helt finansieras genom bidrag från Havs- och vattenmyndigheten. I pro- jektet ingår , och kommuner. Det uppgår till . Projektet ska utveckla ett nytt arbetssätt att via åtgärdssamord- nare stimulera fler åtgärder inom jordbrukssektorn för att minska näringsläckage till sjöar, vattendrag och kust och därigenom bidra till en hållbar livsmedelskedja. Åtgärdssamordnarna ska involvera, inspirera och stödja lokala aktörer i åtgärdsarbetet utifrån lokala förutsättningar. Det ska vidare leda till ökad kunskap om övergöd- ningsproblematiken och kostnadseffektiva åtgärder hos markägare, myndigheter och organisationer inom de utvalda pilotområdena. Ett anat syfte med projektet är att uppnå ökad samverkan mellan olika processer som är stuprörsbetonade genom att initiera ett sam- verkansnätverk som kan bestå efter projektets slut. Brukandet av skogen har påverkat och förändrat vattenmiljöer genom bland annat flottledsrensningar, rätningar och dikningar. Även dagens skogsbruk påverkar också vattenmiljöer.20 Flera skogsföretag och skogsägarföreningar arbetar aktivt med åtgärder i skogen för att inte försämra vattenkvalitet i samband med skogsbruksåtgärder, men också med förbättrande åtgärder för att bidra till att god status nås i våra vatten. Konkreta exempel är inven- tering och åtgärdande av vandringshindrande vägtrummor i skogs- bilvägnätet. Holmen skog har inventerat cirka 1 000 vandringshind- rande vägtrummor och åtgärdat 150 stycken till en kostnad av . Arbetet pågår fortfarande men i lägre takt än . SCA har arbetat på motsvarande sätt. Både Hol- men och SCA har enligt även bidragit med kostnader för och medverkat i restaureringar av vattendrag. Skogsföretag och skogsägarföreningar genomför utbildningar med sina anställda för att höja kompetensen om vatten i skogslandskapet. Man införlivar också skogssektorns gemensamma målbilder för god miljöhänsyn i sina rutiner och instruktioner. Flera av målbilderna handlar om just hänsyn till vatten och att arbeta i enlighet med mål- bilderna för exempelvis funktionella kantzoner som bidrar till att bibehålla eller förbättra närmiljön kring vattendrag och sjöar. Flera skogliga aktörer har varit eller är engagerade i projekt med vattenanknytning. Några större projekt som kan nämnas är skogs- ägarföreningarnas satsning Skogens vatten, Life-projekten där många fysiska restaureringsåtgärder genomförts i stor utsträckning, samt on där kapacitetsbyggande och metodutveckling ska leda till fysiska åtgärder i nästa steg. Det bedrivs ett antal olika projekt som har vattenvårdande syften. Ett exempel kan hämtas från norra , där Reborn (Restoration of Boreal Nordic Rivers) bedrivs – 2021. Det handlar om att återställa de vattendrag som rensades för flottning. 20www.skogsstyrelsen.se/miljo-och-klimat/mark-och-vatten/ (avläst ). Projektet handlar om att miljöåterställa vattendrag. I detta ingår att arbeta med samråd och tillståndsansökningar, genom- föra upphandlingar av grävmaskin och arbetsledare, skapa 2 300 lek- bottnar samt att göra uppföljning av lax, flodpärlmussla och utter samt geomorfologi och hydrologi. Det handlar vidare om att ta skog- brukshänsyn i fyra demonstrationsområden, följa upp fiskekortsför- säljning, arbeta med långsiktigt hållbar förvaltning av lax och öring samt informationsinsatser som hemsida, broschyrer, träffar etc. Projektets budget uppgår till , varav EU bekostar . Projektägare är och projektledaren arbetar på . Projektets partners är , kommun, Gälli- vare kommun, och Havs- och vattenmyndigheten. Dessutom är kommun, Bodens kommun, kommun, kommun, kommun, kommun samt (och ) och För- valtnings AB (och ) finansiärer. Det svenska vägnätet ligger i stor utsträckning utmed sjöar och vattendrag. Förutom att det finns ytvatten i de korsande bäckarna och i sjöarna intill vägarna faller vatten som regn på vägarna. I marken under vägnätet finns det grundvatten. Många vägar går på eller utmed de rullstensåsar som varit naturliga färdleder sedan ur- minnes tider. Dessa sand- och grusåsar fungerar som viktiga reservoarer för dricksvatten. Vägarna korsar ett stort antal bäckar och kan skära av vandringsvägar för fisk och djur som lever vid vatten- drag.21 arbete omfattar följande områden: Vatten och väg- planering, dagvatten från trafiken, salt, sandning och spolarvätska, olyckor och läckage samt vandringshinder. När det gäller dagvatten från vägarna kan det konstateras att de innehåller flera främmande ämnen som normalt ska fångas upp och läggas fast i vägslänter och diken. Vid vägar med mycket stora trafikmängder anlägger Trafik- verket särskilda reningsanläggningar för dagvatten. 21www.trafikverket.se/om-oss/var-verksamhet/sa-har-jobbar-vi-med/Miljo-och- halsa/Vatten-och-mark/Vagen-och-vattnet/ (avläst ). När det gäller vandringshinder kan det konstateras att hur vatt- nets passage under vägen är utformad har en avgörande betydelse för vattnets ekologi. Vägar skär ofta bäckar och vattendrag nära anslut- ningen mot sjöar. konstaterar att en enda felaktigt lagd vägtrumma kan påverka ekosystemet om den skär av vandringsvägen till lekplatser för djur. Konsekvenserna kan bli betydande för fiskar och andra djur som lever i vatten. beräknar att 30–50 pro- cent av alla vägtrummor ligger så att de utgör vandringshinder. Att öppna dessa vandringsvägar är ett av verkets strategiska mål. Ett exempel på åtgärder mot vandringshinder kan hämtas från norra och Remibar – Fria vandringsvägar i vattendrag. Projektet startade och avslutades . Det om- fattade åtgärder i fem avrinningsområden i och Väster- botten. var projektägare, och i arbetet deltog även läns- styrelserna och , , Havs- och vattenmyndigheten, SCA, Holmen och . Länsstyrelserna hade tät dialog med vattenmyndighetens kansli och underlag från projektet användes för att uppdatera statusklassningar. Havs- och vattenmyndigheten deltog inte praktiskt i arbetet men var med och finansierade projektet. Projektledarna kom från och Läns- styrelsen . De olika aktörerna arbetade tillsammans i de utvalda avrinnings- områdena. bidrog med pengar till inventeringar av vand- ringshinder och sedan beslutades om vilka åtgärder som behövde vidtas. Var och en ansvarade för att genomföra och finansiera sina egna åtgärder. Länsstyrelsernas åtgärder finansierades dock av medel från Havs- och vattenmyndigheten samt delvis med en mindre summa från (gällande enskilda vägar). arbetade med statliga vägar, arbetade med vägar ägda av privat- personer och dammar medan företagen arbetade med skogsbilvägar. Projektet innebar att 304 vandringshinder åtgärdades och att vattendrag öppnades för vandring. Projektet hade en budget på . EU finansierade hälften och myndighe- terna andra hälften. Kostnaderna blev dock högre. Dessa extrakostnader finansierades av . Samarbetet har fortsatt även efter projektets slut. 10.3Exempel på lokala och regionala åtgärdsplaner Det finns exempel på att både kommuner och myndigheter tar fram egna åtgärdsplaner. Ett exempel kan hämtas från som har påbörjat ett arbete med att ta fram lokala åtgärdsprogram för hur man kan nå god vattenstatus i vattenförekomsterna i kommunen. antog kommunfullmäktige stads en handlingsplan för god vattenstatus. Handlingsplanen anger bland annat att lokala åtgärds- program ska tas fram för de 23 vattenförekomster i . Ett lokalt åtgärdsprogram ska ange vilka förbättringar som krävs för att uppnå god ekologisk och kemisk status och vilka åtgärder som be- höver genomföras. Uppskattade effekter och kostnader anges även för åtgärdsförslagen. Programmet ska användas som underlag för kommuner och andra aktörers planering, prioritering och genom- förande av nödvändiga åtgärder. De lokala åtgärdsprogrammen foku- serar på åtgärder inom hela avrinningsområden, vilket innebär att kommuner som delar en vattenförekomst behöver samarbeta för att god vattenstatus ska uppnås. Lokala åtgärdsprogram är ett frivilligt åtagande som staden tar fram för att kunna följa miljökvalitetsnormerna. Genom arbetet med lokala åtgärdsprogram uppger man att sparar in på utredningskostnader i planprojekten. Handlingsplanen ska ligga till grund för framtagandet av lokala åtgärdsprogram. De lokala åtgärdsprogrammen innehåller förslag till åtgärder. Det är konsulter som tar fram förslag till åtgärder som sedan behandlas av en styrgrupp för vatten. Styrgruppen ska förankra arbetet med vattenfrågor i staden. Styrgruppen rangordnar förslagen till åtgärder. De lokala åtgärdsprogrammen ska peka ut riktningen men är inte bindande. De ska ses som en del av planunderlaget. Från betonas att det är viktigt med en god förankring av arbetet inom kommunen, till exempel genom referensgrupper. Stadens arbete styrs av årliga budgetar. Inför varje budgetprocess avsätter staden resurser för vattenarbetet, och utifrån hur mycket pengar som avsätts anpassas arbetet enligt de lokala åtgärdsprogram- men. Utföraren ska sedan projektera åtgärden och se om åtgärden går att genomföra. Ett annat exempel kan hämtas från som arbetar med att ta fram lokala åtgärdsprogram. De betonar att från ett avrin- ningsområdesperspektiv är det viktigt att även andra kommuner deltar i arbetet och att ett sådant krav måste komma från staten. I arbetet utgår staden från . Som ett först steg har staden gjort en nulägesbeskrivning, analys och förslag inför det fortsatta arbetet för god vattenstatus i . Tanken är att arbetet ska leda fram till lokala åtgärdsprogram. vill ha en förvaltningsövergripande styrgrupp och en arbetsgrupp. I arbetet tar man upp dels de åtta åtgärderna i vattenmyndigheternas åtgärds- program, dels behovet av förbättrad miljöövervakning, dels lokala åtgärdsprogram per åtgärdsområde. Programmen ska enligt staden vara konkreta. De ska utformas för avrinningsområdena och för kustvattnet och omfatta alla vattenförekomster. I de lokala åtgärds- programmen ska behovet av åtgärder identifieras och olika typåtgärder tas upp. Det är ännu inte bestämt om de kommer att rikta sig mot enskilda, till exempel verksamhetsutövare. Ett exempel på regional nivå kan hämtas från där tar fram åtgärdsprogram inom miljömålssystemet i samverkan med olika aktörer. Länsstyrelserna ska utveckla, samordna och genomföra regionala åtgärdsprogram med bred förankring i länet för att nå generationsmålet och miljökvalitetsmålen.22 Åtgär- derna bygger på frivilliga åtaganden. De flesta åtgärder riktar sig till och kommuner men det finns även åtgärder riktade till organisationer. vill förena allt vattenarbete och ta ett helhetsgrepp, oavsett om ursprunget till arbetet kommer från vatten- förvaltningen, miljömålssystemet eller någon annanstans ifrån. Läns- styrelsen har därför tagit fram och arbetar utifrån fem tematiska åt- gärdsprogram, varav två berör vatten. I åtgärdsprogrammen försöker man att gifta ihop miljömålsarbetet och vattenförvaltningsarbetet. Syftet är att nyttja resurserna hos på ett mer effektivt sätt och nå målen. I åtgärdsprogrammet Vattnets miljömål 2017– 2021 har ambitionen varit att lyfta in vattenmyndigheternas åtgärder från vattenförvaltningens åtgärdsprogram och regionalisera dem. Avsikten är att fortsätta arbetet med samma intention för nästa cykel. Det finns målkonflikter, till exempel mellan kulturmiljö och 226 § förordningen (2017:868) med länsstyrelseinstruktion. vattenskydd, men uppger att man arbetar för att lösa ut de målkonflikter som uppstår. I våra intervjuer med olika aktörer har det framförts en del synpunk- ter som rör åtgärdsarbetet. är inriktad på administration Det är flera aktörer som lyfter fram att vattenförvaltningen till stor del uppfattas som ett administrativt arbete mellan myndigheter som inte har lett till konkreta åtgärder. En del aktörer menar att mycket resurser läggs på administration och normsättning men det skulle behöva läggas mer resurser på att få fysiska åtgärder genom- förda. Det har framfört att man upplever att vattenförvaltningens fokus ligger på att kunna rapportera till kommissionen snarare än att arbeta med att åtgärda faktiska miljöproblem i vattenförekomsterna. Flera aktörer har i intervjuer framfört att det behövs ett rejält omtag av vattenförvaltningens organisation och arbetssätt för att öka åt- gärdsarbetet och minska byråkratin. Det behövs kunskapshöjande insatser till kommunerna Det har i utvärderingen framkommit att en vanlig fråga från kom- munerna till länsstyrelserna handlar om miljökvalitetsnormerna för vatten. Både från länsstyrelser, kommuner och andra har det betonats att kunskapshöjande insatser gentemot kommuner är viktiga. Det behövs bättre samordnad tillsynsvägledning Flera åtgärder i åtgärdsprogrammen handlar om tillsyn. Flera aktörer har i vår utvärdering framfört att tillsyn är ett bra verktyg men det behövs en bättre tillsynsvägledning samordnad över landet. betonats vikten av att tillsynen vid länsstyrelser och kommuner kopp- las ihop med vattenförvaltningen. Myndigheterna måste stå upp för sina regler och använda den lagstiftning som finns. Det har också pekats på att det är hög personalomsättning inom tillsynen och att det är svårt att rekrytera kompetent personal. Flera aktörer menar att det har varit svårt att få genomslag för miljökvalitetsnormerna i den fysiska planeringen. Det har pekats på att det är kommunerna har svårt att driva på åtgärder inom ramen för översikts- och detaljplaneringen. De rättsliga möjligheterna upp- levs vara begränsade, särskilt när det handlar om att använda plan- verktyget för att rätta till befintliga fel. Möjligheten att ställa krav på åtgärder inom befintliga planlagda områden för att förbättra vattnets status beskrivs som begränsade. Även om reglerna är tydliga om att kommunerna är skyldiga att följa miljökvalitetsnormerna saknas det stödjande regler om detta i (PBL). Flera aktörer har framfört att det är viktigt att kommunerna förhåller sig till miljökvalitetsnormer för vatten vid framtagandet av översiktsplaner och detaljplaner. När det gäller vatten uppges det vara extra viktigt att ha en bra översiktsplan att utgå från i detaljplanearbetet eftersom det ger detaljplaner med högre kvalitet. Det har lyfts fram att över- siktsplanen är en möjlighet att se till helheten och att det är viktigt att länsstyrelserna är tillräckligt hårda när de granskar vattenaspek- ten i översiktsplaner. Det har från kommuner framförts att det skulle behövas mer krav från staten som stöd för kommunerna i arbetet med översiktsplaneringen. Det har också framförts som ett problem att samhällsplanerare inte kan vattenfrågor. Projektarbete har både för- och nackdelar Från flera besökta projekt har det framförts att det är bra att arbeta med åtgärder i projektform, som projektarbete är person- beroende och ibland kortsiktigt. Flera har pekat på att EU-projekt innebär mycket administration. Det har pekats på behov av stöd, bland annat i arbetet med att ansöka om projektpengar. Det har också pekats på att det är viktigt att lägga fysiska åtgärder där de har störst effekt – inte bara där det exempelvis finns en in- tresserad markägare. Behov av samverkan kring åtgärder i olika kommuner I vår utvärdering har lokala och regionala aktörer konstaterat att det ibland kan behövas åtgärder i en kommun uppströms för att åtgärda ett lokalt problem i en annan kommun nedströms. Det har framförts att utan samordning finns det risk att alla kommuner arbetar med olika saker. En del aktörer har därför framfört att för att få effekt är det viktigt att kraftsamla – att rätt saker görs på rätt ställe med rätt resurser. avtalssamverkan har av flera förts fram som ett möjligt arbetssätt. Vikten av kulturmiljöfrågor i åtgärdsarbetet