sou · H7B363 · 2019-12-19 00:00:00 — Det sistnämnda kravet uppfylls med hjälp av den gas som normalt finns i transmissionsledningen (line pack), den biogas som tillförs det västsvenska naturgassystemet, strategisk gaslagring samt frånkoppling av övriga kunder. Om enbart linepack finns tillgängligt visar indikativa analyser att skyddade kunder vid bortfall av Öresundsledningen skulle ha gas i . Inmatning av biogas i det västsvenska naturgassyste- met är därför en nödvändig komponent för att ska uppfylla EU-förordningens krav på ett kostnadseffektivt sätt. Inmatningen av biogas från producenter i minskade emeller- tid totalt sett under /18 jämfört med /17.41 Sammanställningen nedan visar på de åtgärder som vidtas samt effekten av dem. Om summan är >0 är kravet uppfyllt. Tillförsel+/förbrukning GWh Förbrukning icke skyddade kunder (frånkoppling) Baserat på den ovan refererade analysen menar att den inhemskt producerade biogasen är viktig för försörj- ningstrygghet och för att ska kunna leva upp till EU-förord- ningens krav. Ur ett försörjningsperspektiv bör därmed inhemskt producerad biogas premieras. nämner även att om hänsyn tas till försörjningstrygghetsaspekten när styrmedel ut- formas är det lämpligt att det finns rätt förutsättningar för inmat- 41Med begreppet gasår avses perioden mellan och . ning av biogas till det västsvenska naturgassystemet vid en gasbrist- situation.42 Annars riskerar man hamna i en situation där styrmedel har utformats delvis i syfte för att trygga gasförsörjningen men att gasen i en bristsituation inte kommer de skyddade kunderna till godo. För att denna nytta ska kunna tillföras produktionen av biogas bör därför de biogasföretag som använder det västsvenska naturgas- systemet omfattas av motsvarande krav som ställs på naturgasföretag och större förbrukare att ta fram förebyggande åtgärdsplaner och krisplaner samt att vid en kris följa sin krisplan. Till detta bör nämnas att det danska gasfältet som har leve- rerat gas till kommer att vara avstängt t.o.m. sommaren 2022.43 Detta medför att kommer vara beroende av naturgasimport från något annat land. Enligt Energimyndigheten har det redan före- kommit perioder där marknaden har haft svårt att balansera utbud och efterfrågan på naturgas i . Försörjningstryggheten av naturgas kan därmed anses vara temporärt nedsatt. Även i Förslag till sektorsövergripande bio- gasstrategi framhölls fördelen med biogas som en resurs som kan öka försörjningstryggheten för enskilda kommuner vid en krissitua- tion. Med dåvarande produktionsvolymer ansågs denna nytta vara försumbar, men att den skulle öka i takt med en ökad användning av biogas.44 Som beskrivs i kapitel 3 har konsumtionen och produktio- nen av biogas ökat . har beräknat den samhällsekonomiska kost- naden för ett tillfälligt avbrott i naturgasleveranser. I ana- lysen ingick 108 företag som stod för av totala naturgasanvändning vid den aktuella tidpunkten (2014). Den samhällsekonomiska förlusten beräknades till för en månads avbrott i naturgasleveransen till , vilket då mot- svarade av totala BNP för en månad. Värt att notera är att kostnadsuppskattningen bör ses som restriktiv efter- som följdeffekter så som förlorade marknadsandelar på grund av försenade leveranser eller förlorat värde för förstört kapital som rå- varor eller maskiner inte hade beaktats. 42Energimyndigheten, Långsiktiga konkurrensförutsättningar för biogas – Om den inhemskt producerade biogasens roll för försörjningstrygghet (2018). 44Energimyndigheten, Förslag till sektorsövergripande biogasstrategi (ER 2010:23). törer, säsongsvariationer och effekter för samhällsfunktioner såsom lokaltrafik beaktades inte heller.45 Av de kontaktade företagen angav 16 att de hade ett beredskaps- system om det skulle uppstå störningar i naturgasleveranserna. angav att de hade beredskapssystem som gjorde att de inte skulle påverkas alls av ett stopp i naturgasleveranserna alternativt an- vände de en så liten mängd naturgas att ett produktionsstopp inte skulle innebära en ekonomisk förlust. Användningen av biogödsel bidrar till landets försörjningstrygghet genom att importbehovet av mineralgödsel minskar. Biogödsel kan dessutom minska det svenska jordbrukets exponering för den fluk- tuerande internationella prisbilden på mineralgödsel. Vissa hävdar dessutom att biogödsel kan öka försörjningstryggheten vid en kris- situation genom att i någon utsträckning tillgodose lantbrukets be- hov av gödsel.46 Det bör här även betonas att en stor andel av den biogas som kon- sumeras i tillverkas av svenska råvaror.47 Detta står i skarp kontrast till övriga biodrivmedel som i hög grad är importerade (se vidare kapitel 8).48 45Energimyndigheten, Den samhällsekonomiska kostnaden av ett tillfälligt avbrott i natur- gasleveranser (ER 2014:11). 46Energigas , Förslag till nationell biogasstrategi 2.0 (2018). 47Trafikutskottet, Fossilfria drivmedel för att minska transportsektorns klimatpåverkan – flytande, gasformiga och elektriska drivmedel inom vägtrafik, sjöfart, luftfart och spårbunden trafik, Rap- porter från (2017/18: RFR13). 48Ahlgren, m.fl., Biodrivmedel och markanvändning i – sammanfattning av ett forskningsprojekt vid och (2017). 5.6Kvantitativ bedömning av biogasens produktionsnyttor Detta avsnitt samt avsnitt 5.8 är en sammanfattning av rapporten för en ökad produktion och användning av biogas från Lunds universitet.49 Det finns ett antal nyttor som beskrivs kvalitativt i avsnitt 5.5 men som inte ingår i detta avsnitt. Orsakerna till detta är för det för- sta har utredningen lagt stor vikt vid att dataunderlaget ska vara till- förlitligt. För det andra används förnybartdirektivets (RED II) me- tod. I denna metod finns det inte utrymme att inkludera samtliga nyttor som redovisas i avsnitt 5.5. De nyttor som inte har kvanti- fieras bedöms dock kvalitativt (se avsnitt 5.11) Som har beskrivits tidigare kan biogas produceras från en rad olika substrat. Biogasanläggningarna kan också utformas på olika sätt, i olika skala och med varierande tillförsel av processenergi och emis- sioner av metan. Den rötrest som också produceras kan även den ha olika egenskaper och hanteras på olika sätt. Dessutom har varje bio- gassystem sina egna förutsättningar, och klimat- samt miljöeffekter varierar därför mellan olika anläggningar. Nedan presenteras en översiktlig kvantitativ beskrivning av de miljöeffekter som biogassystem baserade på matavfall, industriavfall och gödsel kan ge upphov till. Biogas från avloppsslam ses som ett avfall från konventionell avloppsvattenreningsverksamhet, och några produktionsrelaterade emissioner antas därför inte belasta biogas- systemet.50 inkluderas därför inte här. För en enklare jämförelse med de data som anges i direktivet om förnybara energikällor (RED II) används samma uppdelning av de olika delarna i biogassystemet. Data redovisas därför för odling, bearbet- ning, transporter, komprimering, gödselkrediter samt övrigt. Posten övrigt innehåller de aspekter som inte inkluderas i RED ÍI, men som ändå bedöms ha betydelse för biogassystemets totala miljöpåverkan. 49Lantz, m.fl., Styrmedel för en ökad produktion och användning av biogas (2019), , rapport 114. Utredningen har haft utförlig dialog med rapportens huvudförfattare och vill tacka för allt stöd. 50Lantz, , Hållbarhetskriterier för biogas – en översyn av data och metoder (2017), , rapport 100. I tabell 5.3 sammanfattas de utsläpp av växthusgaser som uppstår vid produktion av biogas från olika råvaror beroende på om biogödseln lagras under tak eller inte, på hur de minskade emissionerna av växthusgaser från konventionell gödsellagring krediteras51 samt vid transport. Sammanfattningsvis kan det konstateras att produktion av biogas från avfall från hushåll och industrier reducerar emissio- nerna av växthusgaser med ca 15–koldioxidekvivalenter per kWh biogas. Det kan också konstateras att emissionerna mins- kar för samtliga råvaror om biogassystemet utökas med posten övrigt jämfört med vad som anges i RED II. För avfall beror detta i stor utsträckning på en ökad inbindning av markkol. För gödsel upp- står en minskad inbindning av markkol som dock kompenseras av att mängden mineraliserat kväve ökar i den rötade gödseln. För göd- selbaserad biogas är det dock framför allt gödselkrediteringen som påverkar det totala resultatet. I tabell 5.3 redovisas även resultatet för gödselbaserad biogas som produceras i en central samrötningsanläggning. Transporter av göd- sel bidrar med vissa emissioner, vilket vid en jämförelse mellan gårds- baserad och centraliserad gödselrötning gör att gårdsanläggningen har något lägre emissioner.52 Detta förutsätter dock att energian- vändningen och metanläckaget vid en jämförelse av de båda anlägg- ningstyperna i övrigt är exakt desamma.53 51Med kreditering menas att emissioner från metan undviks i biogassystemet som annars hade släppts ut vid konventionell gödselhantering. 52Lantz, , Hållbarhetskriterier för biogas – en översyn av data och metoder (2017), , rapport 100. 53Skulle metanläckaget från gårdsanläggningen t.ex. vara jämfört för samrötningsanläggningen, är det mer än tillräckligt för att kompensera för gödseltrans- porten. Emissioner av växthusgaser (gram/kWh) från olika substrat -34,7 -18,7 -34,7 -15,4 -39,6 -23,7 -39,6 -20,4 -3,6 -136,0 -3,6 -118,6 -3,6 -365,1 -3,6 -347,6 Källa: , m.fl., Styrmedel för en ökad produktion och användning av biogas (2019), , rapport 114. Sammantaget visar tabell 5.3 att samtliga redovisade former av bio- gasproduktion genererar negativa klimatutsläpp. Dessutom är kli- matnyttan avsevärt mycket högre vid biogasproduktion från gödsel. Slutligen är klimatnyttan högre om biogödseln är innesluten efter- som metanutsläppen då blir lägre.58 5.6.3Försurning, övergödning och partiklar Vid produktionen av biogas uppstår det emissioner med betydelse för försurning och övergödning. Emissionerna är i betydande ut- sträckning kopplade till hur gödsel, biogödsel och mineralgödsel lagras och sprids. När det gäller lagring antas att biogödseln lagras 54Med en gödselkredit på /kWh baserat på , och , , Emis- sioner av växthusgaser vid produktion och användning av biogas från gödsel (2016), Lunds Tek- niska Högskola, rapport 99. 56Med en gödselkredit på /kWh baserat på RED II. 58Lantz, m.fl., Styrmedel för en ökad produktion och användning av biogas (2019), Lunds Universitet, rapport 114. under tak med låga emissioner som följd.59 Här bedömer att det inte finnas några större förbättringspotentialer. Spridning av bio- gödsel bedöms dock ge upphov till större emissioner av ammoniak än spridning av motsvarande mängd mineralgödsel, vilket bidrar till övergödning och försurning. Storleken på dessa emissioner är i stor utsträckning beroende av hur biogödseln sprids. När det gäller partiklar är dessa i huvudsak knutna till energian- vändningen i systemet och den minskade produktionen av mineral- gödsel som rötresten kan ge upphov till.60 Sammantaget är utsläppen begränsade. Utsläppen resulterar dock i att den samhällsekonomiska nyttan av att producera biogas blir negativ för de substrat som förutom gödsel har analyserats. Det bör dock betonas att denna analys enbart inkluderar kvantifierbara nyttor. Om det hade varit möjligt att kvantifiera fler nyttor hade netto- nyttan eventuellt varit positiv för fler substrat. 5.7Kvalitativ beskrivning av nyttor som härrör från konsumtionen av biogas Som har redovisats i kapitel 3 kan biogas användas inom en rad sek- torer. I detta avsnitt beskrivs nyttorna med att använda biogas inom industrin, sjöfarten, vägtransportsektorn och i kraftvärmesektorn. 5.7.1Nyttan av att använda biogas inom industrin Som nämns i kapitel 3 levererades naturgas till 2018. Biogas kan i många fall ersätta den nuvarande konsumtionen av naturgas inom industrin eftersom gasernas molekylära uppbyggnad är identisk. Detta skulle framför allt medföra en klimatnytta i form av lägre växthusgasutsläpp från förbränningen av naturgas och gasol. Övriga nyttor såsom exempelvis minskad försurning bedöms vara begränsade, eftersom antagandet är att det är en annan energigas som 59Se RED II och rådet direktiv (EU) 2018/2001 av om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (omarbetning), L 328/82. 61Statistiken hämtad från och bygger bl.a. på offentlig statistik från . ersätts i detta fall, och som också ger låga utsläpp av kväve- och sva- veloxider jämfört med andra bränslen. Industrin i är heterogen, vilket försvårar bedömningen av huruvida det finns andra bränslen och tekniker som kan ersätta nu- varande användning av fossila gaser. Efter samtal med enskilda branschrepresentanter framgår en bild av att viss naturgasanvänd- ning kan ersättas med el. Som framgår av Fossilfritt färd- planer bedömer dock flera industrisegment att de kommer att be- höva ersätta naturgas med biogas (se även kapitel 8). 5.7.2Nyttan av att använda biogas inom sjöfarten En betydande del av både den internationella och den nationella sjöfarten är beroende av fossila drivmedel. Möjligheterna att kunna ersätta dessa drivmedel med biodrivmedel kommer att bidra med både klimat- och andra miljönyttor. Biogas – företrädesvis i flytande form (LBG) – kan vara ett bland flera sådana alternativ. Jämfört med flytande fossila drivmedel innebär en övergång till LBG att utsläppen av kväveoxider och svaveloxider, partiklar samt växthusgaser mins- kar avsevärt. 5.7.3Användning av biogas inom el- och värmesektorerna användes 401 GWh biogas för värmeproduktion och 43 GWh för produktion av el, vilket motsvarade 20 respektive 2 pro- cent av den biogas som förbrukades i under det året.62 Ener- gin generad från biogas inom den svenska el- och värmesektorn är därmed relativt blygsam.63 använde den svenska kraftvärme- sektorn ca naturgas. I enlighet med naturgaslagen är naturgas ett samlat begrepp för både naturgas och biogas. Det framgår där- med inte av statistiken hur stor andel av denna konsumtion som bestod av biogas.64 62Energimyndigheten, Produktion och användning av biogas och rötrester (ER 2019:23). 63Enligt emailkontakt med SCB stod biogas för av den totala bränsleanvändningen inom fjärrvärmen. Biogasen stod för av all bränsleanvändning inom elsektorn, kärnbränsle inkluderad. Om kärnbränsle exkluderas stod biogasen för av bränslet. 64Statistiska Centralbyrån Kvartalsvis bränslestatistik, 4:e kvartalet 2018 samt EN 31 . Som en följd av den nya kraftvärmebeskattningen har vissa aktö- rer visat intresse för att ersätta naturgas med biogas. Främst har det då handlat om importerad biogas eftersom den är billigare än den svenska. Det finns därmed en dubbel nytta i att använda biogas i stora kraftvärmeverk; biogasen ersätter naturgas vilket ger en kli- matnytta och kan bidra till att adressera den effektproble- matik som har lyfts fram som en utmaning för det svenska kraftsystemet.65 Dessutom bidrar en ökad användning av biogas inom kraftvärmesektorn till målsättningen att uppnå målet om förnybar elproduktion till 2040. I takt med att andelen variabla energikällor förväntas växa, kom- mer behovet av reglerkraft och energilagring att växa. Enligt är biokraft lämplig som reglerkraft på grund av dess flexibi- litet.66 Dock uttalar sig inte specifikt om biogasens möjliga roll, och mest troligt åsyftar man i första han kraftvärme- produktion som baseras på fasta biobränslen. 5.7.4Användning av biogas inom vägtransporter och arbetsmaskiner I används ungefär till vägtransporter och arbetsmaskiner. Av denna förbrukning svarar biodrivmedel för 23 procent.67 I kapitel 3 har det redovisats att uppgra- derades av den svenskproducerade gasen, motsvarande 1 296 GWh. uppskattar att av den uppgraderade gasen användes som drivmedel. Under upp- skattades ca biogas ha importerats, varav omkring en tred- jedel uppskattas ha använts i transportsektorn.68 En tredjedel av växthusgasutsläpp kan kopplas till inrikes transporter. Av dessa utsläpp står vägtransporter för den absoluta majoriteten, närmare bestämt . Övriga utsläpp härrör från inrikesflyget (), sjöfarten () och bantrafiken (0,).69 65Se bl.a. , Kraftsamling för framtidens energi (SOU 2017:2). 66Svenska Kraftnät, Anpassning av elsystemet med en stor mängd förnybar elproduktion (2015). 67Energimyndigheten, Drivmedel 2018 – Redovisning av rapporterade uppgifter enligt driv- medelslagen, hållbarhetslagen och reduktionsplikten (ER 2019:14). 68Energimyndigheten, Produktion och användning av biogas och rötrester (ER 2019:23). 69Trafikutskottet, Fossilfria drivmedel för att minska transportsektorns klimatpåverkan – fly- tande, gasformiga och elektriska drivmedel inom vägtrafik, sjöfart, luftfart och spårbunden trafik, Rapporter från (2017/18: RFR13). Genom att ersätta fossila bränslen kan biogas minska utsläppen av växthusgaser. Att ersätta fossila biodrivmedel med biogas har även positiva hälsoeffekter eftersom fordon som kör på biogas släpper ut färre hälsovådliga emissioner som exempelvis olika kväveoxider (NOx) och partiklar 2,5. Den positiva hälsoeffekten varierar dels be- roende på vilken typ av fordon som använder biogas, dels på hur tättbefolkat området är där fordonet används. Detta både som en följd av att hälsovådliga emissioner från diesel- och bensindrivna fordon blir mer koncentrerade i städer, men också för att flera blir exponerade för utsläppen.70 Ytterligare en positiv hälsoeffekt som kan kopplas till användningen av biogasdrivna fordon är minskat buller i jämförelse med vissa andra förbränningsmotorer. Någon sådan effekt finns dock inte om man jämför med elmotorer eftersom dessa som regel är relativt tystgående. Genom att ersätta fossila bränslen med biogas minskar även utsläppen av föroreningar som bidrar till försurning och övergöd- ning. 5.8Kvantitativ bedömning av nyttor som härrör från konsumtionen av biogas De miljöeffekter som uppstår när biogas används beror på vilka ener- gibärare biogasen antas ersätta och de emissioner som uppstår vid produktionen och användningen av dessa. Att ersätta fossila driv- medel som bensin och diesel ger t.ex. en avsevärt högre klimatnytta än att ersätta andra biodrivmedel. Att använda biogas i stället för andra bränslen kan också reducera andra typer av emissioner som exempelvis kväveoxider och partiklar. Ur ett samhällsperspektiv är det dock viktigt att inte bara beakta hur emissionerna förändras när biogas ersätter ett visst bränsle. Det är också viktigt att värdera vilka andra alternativ som finns för just den applikationen. Att ersätta eldningsolja med biogas ger t.ex. en stor klimatnytta men om oljan används för uppvärmningsändamål finns det även andra förnybara alternativ som bör beaktas för att kunna göra en rättvisande bedömning. 70Energikontor , Värdet av biogas – En samhällsekonomisk analys av biogasens nyttor (2017). Som har beskrivits i avsnitt 5.7 kan biogas t.ex. användas som drivmedel, som uppvärmningsbränsle eller råvara inom industrin eller för produktion av värme och el. Här kvantifieras de miljöeffek- ter som uppstår när biogas används för produktion av värme och el samt som drivmedel och för att ersätta naturgas i industriella tillämp- ningar. I de fall respektive användningsområde förutsätter ytterli- gare distribution eller förädling av biogasen jämfört med produktion av rågas, inkluderas även dessa steg här. används merparten av den svenska biogasproduktionen som drivmedel i bl.a. bussar, personbilar och lastbilar. Dessa biogas- system kan se olika ut och baseras på olika tekniska lösningar. Van- ligast är dock att biogasen uppgraderas och att den därefter överförs via ett gasnät till en tankstation där den komprimeras innan den kan tankas. Alternativt att den uppgraderade gasen komprimeras i an- slutning till produktionsanläggningen och transporteras på lastbil till olika tankstationer. Ett tredje alternativ som ännu är ovanligt men som kan komma att få en betydande roll är att den upp- graderade biogasen förvätskas i stället för att komprimeras och där- efter transporteras i flytande form i tankbil till tankstationerna. Den uppgraderade och distribuerade biogasen antas ersätta ben- sin i personbilar eller diesel71 i lastbilar och bussar (se tabell 5.4).72 71Samtliga beräkningar är gjorda utifrån ett antagande att bensinen och dieseln är fossil. Reduktionsplikten har därmed ej beaktats. 72Lantz, m.fl., Styrmedel för en ökad produktion och användning av biogas (2019), , rapport 114. Tabell 5.4 Utsläppsreduktion per kWh biogas som ersätter drivmedel beroende på produktion och distribution av biogasen (g koldioxid-ekv) Försurning (mg SO2-ekv) -0,01 -0,01 -0,01 -0,01 0,32 -0,01 Övergödning (mg PO43-ekv) Partiklar (mg) Källa: , m.fl., Styrmedel för en ökad produktion och användning av biogas (2019), , rapport 114. Som tabell 5.4 visar är det reduktionen av växthusgaser som ger den huvudsakliga nyttan av att ersätta bensin och diesel med biogas. Intervallet i utsläppsreduktionen är med respektive utan ett metan- läckage i uppgraderingsprocessen på . Övriga nyttor gäll- ande försurning, övergödning och partiklar är begränsade, som en följd av att man har jämfört med euro VI-motorer i analysen. Biogas kan användas för att producera elektricitet och värme i små och stora anläggningar. Den vanligaste lösningen, ur ett internatio- nellt perspektiv, är att el och värme produceras i direkt anslutning till biogasanläggningen. I dessa fall används relativt små gasmotorer av olika slag. I tabell 5.5 visas miljöeffekterna av att producera kraft- värme från biogas och ersätta svensk elmix och värme från flis.73 73Lantz, m.fl., Styrmedel för en ökad produktion och användning av biogas (2019), , rapport 114. Emissioner vid produktion och användning av kraftvärme från biogas (gram/kWh) -16,45 -0,04 -0,009 -0,016 -6,94 -0,14 -0,026 -0,006 -23,4 till 16,6 -0,10 -0,02 -0,01 Källa: , m.fl., Styrmedel för en ökad produktion och användning av biogas (2019), , rapport 114. Som framgår av tabellen är den samhällsekonomiska nyttan minimal. Den kan t.o.m. bli negativ, som en följd av det metanläckage som uppkommer vid förbränning i små gasmotorer. Om biogas ersätter naturgas i storskalig kraftvärmeproduktion är nyttan dock betydligt högre (se tabell 5.7). 5.8.4Att ersätta naturgas som råvara eller energibärare uppgick den svenska naturgasanvändningen till ca . Därutöver används naturgasen främst för produktion av elektricitet och värme samt i mindre utsträckning inom transportsektorn. I vissa av dessa tillämpningar är det sannolikt möjligt att använda lokalt produceras biogas som inte har uppgraderats. För att ge en mer allmängiltig bild som också medger distribution av biogasen via naturgasnät eller på lastbil antas dock att all gas uppgraderas. Här antas därför att energianvändningen är densamma som för produk- tion och distribution av fordonsgas exklusive drift av tankstation. För vissa större naturgasanvändare levereras naturgasen sannolikt vid ett högre tryck än de 4 bar som antagits här.75 Tabell 5.6 visar de samlade miljöeffekterna av att ersätta naturgas beroende på hur gasen distribueras. 74Med respektive utan metanläckage från gasmotorn. 75Den ökade elförbrukning som en sådan tryckhöjning skulle ge upphov till kan ha relativt stor betydelse för den totala elförbrukningen. I följande rapport beräknas t.ex. att en tryck- höjning från 4 till 80 bar kräver ca 18 kWh elektricitet/MWh metan. Se , m.fl., Methane as vehicle fuel – a well-to-wheel analysis (Metdriv) (f32016:06) f3 The Swedish Know- ledge . Utsläppsreduktion per kWh biogas vid ersättning av naturgas beroende på hur biogasen distribueras Partiklar (g) (g koldioxid-ekv.) (g S02-ekv) (g PO43-ekv) Källa: , m.fl., Styrmedel för en ökad produktion och användning av biogas (2019), , rapport 114. Som kan observeras är det reduktionen av växthusgaser som är den huvudsakliga nyttan av att ersätta naturgas med biogas.76 Övriga nyttor gällande försurning, övergödning och partiklar är mindre än om biogas ersätter diesel och bensin eftersom förbränning av natur- gas resulterar i mindre utsläpp av ämnen som kan bidra till dessa pro- blem.