sou · H7B365 · 2019-12-16 00:00:00 — Resultaten visar minimala effekter av bostadsområdet på utfall som utbildning och arbetslöshet när hän- syn tas till föräldrabakgrunden. (2004) och Biterman (2010) finner liknande resultat. Böhlmark och (2017) använ- der icke-linjäriteter (brytpunkter) i andelen utrikes födda i bostads- områden i , och . Genom att jämföra individer i områden på olika sidor dessa brytpunkter försöker de hantera selektionsproblematiken och skatta den kausala effekten av segregation på utbildning och arbetsmarkandsutfall. De finner små effekter av segregation på betyg och sannolikheten att påbörja en högskoleutbildning men inga effekter på sysselsättning eller inkomst. En relativt ny, framför allt amerikansk, forskningslitteratur för- söker identifiera effekten av att exponeras för olika bostadsområden som barn (se Chetty m.fl. 2016 samt Chetty och Hendren 2018). Forskarna studerar barn från fattiga bostadsområden i vars föräldrar, via lotteri, givits möjlighet att flytta till ett rikare område. De finner positiva effekter på sannolikheten att gå på universitet och löner i vuxenlivet. I en annan studie studeras familjer som flyttade mellan områden. Mer specifikt utnyttjas skillnader i barns ålder vid flyttillfället, vilket ger variation i hur barn exponeras för det nya bostadsområdet. Resultaten visar att en flytt till ett område där invånarna har högre inkomst och utbildning har en stark positiv effekt på sannolikheten att gå på universitet och på löner. 5.2.5Arbetsmarknaden, skatte- och transfereringssystem Som diskuterats ovan finns goda skäl att i första hand rikta fokus på barndomen och processer som generar skillnader i humankapital och andra förutsättningar innan arbetsmarknadsinträdet. Det finns dock studier som pekar på att även arbetsmarknaden kan förklara skillna- der i rörlighet mellan länder. Landersö och Heckman (2017) jämför och och finner att skillnaden i inkomströrlighet länderna emellan uppstår på arbetsmarknaden, medan socioekonomiska skillnader i utbildning är relativt lika i länderna. m.fl. (2017) jämför och och finner visserligen större sådana socioekonomiska skill- nader i än i , men också att arbetsmarknaden spelar en viktig roll för skillnader i avkastningen på humankapital. Även om dessa studier inte har någon direkt kausal tolkning så är de i linje med Gatsbykurvan, dvs. det allmänna mönstret att länder med större inkomstskillnader tenderar att ha lägre rörlighet. En ny studie från undersöker effekten av ekonomisk till- växt på intergenerationell rörlighet genom att betrakta de stora upp- täckterna av olja som ett naturligt experiment (se Bütikofer m.fl. 2017). Arbetsmarknaden växte då främst i form av välbetalda jobb för de med grundläggande utbildning, och både den relativa och den absoluta inkomströrligheten ökade. rar därför att effekten av ekonomisk tillväxt på intergenerationell rörlighet troligtvis är avhängig av tillväxtens ursprung och vilken effekt den har på arbetsmarknaden. Dessa är dock breda observationer på makronivå; forskning kring hur mer specifika faktorer på arbetsmarknaden samt i skatte- och transfereringssystemen påverkar rörligheten är sällsynta. Ett undan- tag är en ny studie från som visar att riktade insatser, som syftar till att öka låginkomsttagares sysselsättning och inkomster, kan ha gynnsamma intergenerationella effekter. och (2018) finner att det amerikanska jobbskatteavdraget (EITC), vilket främst täcker ensamstående mödrar med låga inkomster, också påverkar deras barns utbildningsutfall och framtida inkomster. Författarna menar att huvudförklaringen till denna effekt inte är familjens ökade inkomster utan snarare det faktum att föräldern är sysselsatt, vilket kan antyda en positiv förebildseffekt. Utformningen av det sociala skyddsnätet kan också tänkas ha intergenerationella effekter. Å ena sidan kan en bred täckning och rimliga ersättningsnivåer tänkas hjälpa utsatta familjer att upprätt- hålla en dräglig levnadsstandard i samband med sjukdom eller arbets- löshet. Å andra sidan visar en studie från att beroendet av skyddsnätet delvis är kausalt länkat mellan föräldrar och barn, möjligen genom skapandet av normer inom familjer (se m.fl. 2014). Detta skulle alltså kunna innebära intergenerationella möns- ter i bidragsberoende vilket kan tänkas ha en negativ inverkan på social och ekonomisk rörlighet. Dessa resultat relaterar till tidigare forskning kring vikten av sociala nätverk och familjenätverk. Sådana nätverk tenderar att vara viktiga för att hitta arbete, och ger nästan definitionsmässigt barn från en mer gynnsam bakgrund en lättare väg till attraktiva jobb. En studie från visar också att sannolikheten att barn i vuxen ålder arbetar för samma arbetsgivare som deras fäder gjort är stor, och oproportionerligt stor bland de med de högsta inkomsterna (se Corak och Piraino 2011). Insatser som syftar till att göra kontakter och sociala nätverk av mindre vikt för tillgången till attraktiva jobb kan därför förväntas öka rörligheten, allt annat lika. Effekten av sociala nätverk på arbetsmarknadsutfall och inter- generationell rörlighet kan också förstärkas ytterligare av diskrimi- nering utifrån ärvda karaktärsdrag. Ett antal svenska studier bekräf- tar förekomsten av etnisk diskriminering på arbetsmarknaden i Sve- rige, flera har en experimentell metod som tex. jämför hur ofta fik- tiva individer med identiska CV förutom ett svenskt eller utländskt klingande namn kallas till intervju.69 Även normer kring kvinnors sysselsättning i ursprungslandets verkar spela roll för utrikes födda kvinnors sysselsättning i (2018). Både diskrimi- nering och normer riskerar därför att hämma den intergenerationella rörligheten för utrikes födda. Då etnicitet i allt väsentligt bestäms av föräldrars etnicitet och dessutom tenderar att korrelera med inkomst kan välutformade antidiskrimineringslagar och andra insatser för att motverka osakliga löneskillnader mellan etniska grupper tänkas ha stor effekt på rörlig- heten. Etnisk och annan diskriminering kan också tänkas öka och samspela med boende- och skolsegregation på ett sätt som skadar social och ekonomisk rörlighet (se Chetty m.fl. 2014). Både före- komsten av diskriminering och vikten av sociala nätverk förväntas öka på mindre konkurrensutsatta arbetsmarknader, t.ex. då arbets- givare har monopsonmakt70 eller då arbetsmarknaden karaktäriseras av olika friktioner. Interventioner i syfte att minska friktioner och öka arbetsgivares konkurrens om arbetskraften kan därför tänkas öka den intergenerationella rörligheten, allt annat lika. 5.3Familjebakgrundens betydelse för skolresultat I avsnittet ovan framgick att skolan är en viktig främja mobiliteten i samhället. I avsnittet beskrevs också det empi- riska sambandet mellan inkomstskillnader i de tidiga uppväxtåren och den intergenerationella inkomströrligheten, den s.k. Gatsbykur- van. Det är för tidigt att utvärdera huruvida de senaste decenniernas ökade inkomstskillnader som beskrevs i kapitel 2 har påverkat den intergenerationella rörligheten då de personer som växt upp under 69Carlsson och (2007) och Bursell (2014) visar att diskriminering förekom i större utsträckning i lågkvalificerade yrken. Några studier relaterar diskriminering med attityder mot personer med utländsk bakgrund. (2010) observerade att sannolikheten att kalla en arbetssökande med arabiskklingande namn minskade ju mer omedvetna negativa attityder arbetsgivarna hade om män med bakgrund i . och (2012) visade att dessa sökande diskriminerades i större utsträckning i regioner med relativt mer negativa attityder mot personer med utländsk bakgrund. Det finns också forskning som indikerar förekomsten av etnisk diskriminering i skolan (se t.ex. Tyrefors Hinnerich m.fl. 2015). 70Monopsonmakt uppstår på marknader med en dominerande köpare. På en arbetsmarknad kan en dominerande arbetsgivare med monopsonmakt sätta löner under nivån som gällt under fri konkurrens. senare hälft är för unga för att deras lång- siktiga inkomster ska kunna mätas på ett tillfredställande sätt. Genom att studera sambandet mellan familjebakgrund och skol- resultat kan vi dock få en fingervisning om vart vi är på väg: Mobilite- ten är hög om alla elever har lika stor chans att nå goda resultat i grundskola och gymnasium, och därmed goda möjligheter till vidare utbildning och högre inkomster senare i arbetslivet. Syftet med detta avsnitt är därför att redogöra för nya analyser av familjebakgrundens betydelse för elevernas skolresultat i grund- och gymnasieskolan och hur detta samband har utvecklats . 5.3.1Familjebakgrundens betydelse för resultat i har ökat I avsnittet ovan låg fokus på att kvantifiera betydelsen av för- äldrarnas livsinkomster för barngenerationens inkomster. I detta av- snitt breddas måttet på föräldrabakgrunden till att inkludera även andra familjeegenskaper. I avsnittet används två sätt att mäta familje- bakgrunden. Den mätbara familjebakgrunden består av föräldrarnas utbildnings- och inkomstnivå samt migrationsbakgrund. Hur stor andel av variationen i skolresultat som förklaras av dessa variabler är ett mått på betydelsen av den mätbara familjebakgrunden. Ett alter- nativt sätt att mäta familjebakgrundens bidrag till skolresultaten är att studera hur skolresultaten för syskon i samma familj samvarierar (så kallade syskonkorrelationer). Detta mått på familjebakgrunden fångar både mätbara och icke-mätbara egenskaper hos familjen och är därför ett bredare mått på betydelsen av familjebakgrunden för skolresultaten. Familjebakgrundens betydelse för resultaten i är genomsnittliga jämfört med andra IPISA-undersökningen skriver 15-åriga elever världen över standar- diserade prov i matematik, läsförståelse och naturvetenskap . Jämfört med svenska registerdata, på vilka övriga resultat i avsnittet bygger på, finns dock en del svagheter i och resulta- ten ska därför tolkas med viss försiktighet.71 Den senaste omgången av undersökningen ägde rum och resultaten presenterades (se 2019b). Denna omgång var läsförståelse huvudfokus för provet och det är resultaten gällande det ämnet där undersökningen anses vara mest tillförlitliga (2019b). För de svenska eleverna förklarade den mätbara familjebakgrun- den av variationen i PISA-resultaten i läsförstå- else. Det är något mindre än genomsnittet i men skillnaden gentemot detta genomsnitt är inte statistiskt signifikant. I övriga nordiska länder var betydelsen av familjebakgrunden lägre än i Sve- rige. I matematik och naturvetenskap var betydelsen av familjebak- grunden bara marginellt lägre än genomsnittet i och också här högre än i övriga nordiska länderna. Dessa resultat ska dock tolkas med försiktighet då resultaten baseras på ett mindre antal provsvar än provet för läsförståelse. Den mätbara familjebakgrundens betydelse för skolresultaten i i har ökat I ljuset av de senaste decenniernas ökade inkomstskillnader och tilltagande migration är det intressant att studera hur familjebak- grundens betydelse för skolresultat i utvecklats . 71Det har bl.a. att göra med det bara är ett urval elever som skriver proven och att bakgrunds- information om eleverna anges av eleverna själva i form av ett formulär i stället för att komma från register. Här anger eleverna själva föräldrarnas utbildningsbakgrund och yrke. Dessutom ställs kompletterande frågor om bl.a. böcker i hemmet under uppväxten. Från svaren i formuläret konstrueras sedan ett socio-ekonomisk och kulturellt index ESCS (Economic, Social and Cultural Status) som används som mått på föräldrabakgrunden. Delvis på grund av detta är möjligheten att göra jämförelser av familjebakgrundens betydelse i begränsad (Se 2019b). Anm.: Figuren visar hur stor andel av variationen i elevernas betyg i kärnämnen i å k 9 som kan för- av elevernas mätbara familjebakgrund, uppdelat på elevernas födelseland. Andel förklarad variation ges av förklaringsgraden (R2) från en regressionsmodell som kontrollerar för dummyvariabler för mammans och pappans högsta utbildningsnivå, mammans och pappans inkomst vid 35–(absolut och relativ) samt indikatorer för saknade uppgifter om mamman eller pappan. Den första lod - räta linjen anger införandet av det mål- och kunskapsrelaterade betygssystemet i , medan den andra linjen visar införandet av nuvarande betygssystem. Källa: Bilaga 7 om likvärdighet i skolan. Den mörkblåa heldragna linjen i figur 5.6 visar hur stor andel av elevernas betyg som kan förklaras av den mätbara familjebakgrunden för elever som slutade nionde klass . För- ändringar i betygsystemet försvårar analysen. Därför markeras förändringarna av betygssystemet i figuren och nivåerna på skattningarna i de olika betygssystemen är inte helt jäm- förbara. Den första lodräta linjen i figuren visar tiden för införandet av det mål- och kunskapsrelaterade betygssystemet i , medan den andra linjen visar införandet av nuvarande betygssystem. Med denna reservation tyder figuren på att betydelsen av mätbara familjeindikatorer för elevernas betyg nästan har fördubblats . har elevsammansättningen i skolan förändrats kraftigt. Det gäller framför allt andelen elever med utländsk bakgrund. Därför görs analysen också separat för in- och utrikes födda elever. Av den analysen framgår att betydelsen av den mätbara familjebakgrunden bara har ökat svagt för inrikes födda elever men har ökat kraftigt för utrikes födda elever. Då utrikes födda också utgör en större andel av elevkohorterna sedan millen- nieskiftet blir konsekvensen en kraftigt ökad betydelse av familje- bakgrunden när de bägge grupperna mäts tillsammans. Förklaringen till att familjebakgrunden har ökat i betydelse för utrikes födda elever har att göra med sammansättningsförändringar i gruppen vad gäller ursprungsland och ålder vid invandring. har åldern vid invandring stigit. Att anlända är förknippat med kraftigt negativa effekter på skolresultat (Böhlmark 2008). Betydelsen av familjebakgrunden för resultat i mätt med syskonkorrelationer har ökat Föräldrarnas härkomst, utbildning och inkomst fångar bara delar av familjebakgrundens betydelse för elevers skolresultat. Flera aspekter av familjens socioekonomiska status, som utbildningstradition, kul- turellt kapital och var man valt att bo fångas inte direkt av resultaten i figur 5.6. I den mån dessa faktorer samvarierar med utbildning och inkomst ingår dessa dock i sambandet i figuren. De delar av dessa icke observerade föräldraegenskaper som inte korrelerar med utbild- ning och inkomst fångas emellertid inte upp. Ett sätt att fånga dessa andra egenskaper hos familjen är att studera syskonkorrelationer. Syskon delar familj och präglas till stor del av samma uppväxtförhållanden och föräldrapåverkan. Likheter i hur det går för syskon i skolan, syskonkorrelationen, kan alltså sägas fånga upp det som familjen betyder för skolresultaten. Figur 5.7 visar hur mycket av grundskoleresultaten som kan för- av familjen för betyg i årskurs 9 uppdelat på elevernas ur- sprung. Precis som för mätbar elevbakgrund så ökar den samlade betydelsen av familjen mycket mer för elever födda utomlands, vilket även i detta fall troligen beror på att sammansättningen av gruppen har förändrats, exempelvis vad gäller ursprungsland och ankomstålder. För svenskfödda elever är syskonkorrelationerna re- lativt stabila . Båda ansatserna ger en samstämmig bild av att betydelsen av familjebakgrunden har ökat , men att detta beror på sammansättningseffekter snarare än på att skolans kompensato- riska förmåga skulle ha minskat. I båda fallen verkar ökningen kunna hänföras till en ökad betydelse av familjebakgrunden bland utrikes- födda som dessutom vuxit som andel av befolkningen. Båda ansat- serna som mäter familjebakgrundens betydelse för skolresultaten visar att de för svenskfödda elever förändrats marginellt. Inrikes födda elever födda elever Anm.: Figuren visar syskonkorrelationen i betyg i kärnämnen i årskurs 9, uppdelat på elevernas födelse - land. Analysen begränsas till syskon födda högst ifrån varandra. Den första lodräta linjen anger införandet av det mål- och kunskapsrelaterade betygssystemet i , medan den andra linjen visar införandet av nuvarande betygssystem. Källa: Bilaga 7 om likvärdighet i skolan. 5.3.2Familjebakgrundens betydelse för resultat i gymnasiet har också ökat Skärpta antagningskrav till gymnasieskolan, införandet av det indi- viduella programmet samt högre krav för slutbetyg har påverkat genomströmningen på gymnasiet. steg andelen elever som inte avslutade gymnasiet kraftigt, från till i slutet av decenniet. Framför allt var de det elever med svaga betyg från som inte avslu- tade gymnasiet. har en viss återhämtning skett och är det av en årskull som inte avslutat gym- nasiet . Det är mot den bakgrunden särskilt intressant att undersöka vilken roll familjebakgrunden har spelat för gymnasieresultaten . Likt i har elevsammansättningen för- ändrats kraftigt på gymnasieskolan under , med bland annat en ökande andel elever födda utomlands. I figur 5.8 särredovisas därför betydelsen av familjen för gymnasiebetygen i kärnämnen uppdelat på elevernas födelseland. Likt för- klarar familjebakgrunden mätt som syskonkorrelationen drygt hälf- ten av variationen i betyg på gymnasiet. Syskonkorrelationen för ut- rikes födda elever ökar under i stort sett hela den studerande perio- den, medan betydelsen av familjen för inrikes födda elever är i stort sett oförändrad. Mönstret är med andra ord likartat med resultaten i . Anm.: Figuren visar syskonkorrelationer i betyg på gymnasiet, uppdelat på elevernas födelseland. Analysen begränsas till syskon födda högst ifrån varandra och som betygssätts i samma system. Den första heldragna lodräta linjen anger införandet av det mål - och kunskapsrelaterade betygs- systemet på gymnasiet, medan den andra heldragna linjen anger införandet av Gy2011. Källa: Bilaga 7 om likvärdighet i skolan. 6 Regionala skillnader i inkomst Skillnaderna i inkomst mellan olika regioner i minskade under huvuddelen av , fram till ca 1980.72,73 har inkomstskillnaderna ökat. De regioner som 1995 hade den högsta inkomsten har generellt sett också haft en högre tillväxt i inkomst –2017 (se figur 6.1).74 Högst var tillväxten i Stockholms- och Göteborgsregionerna, medan den var lägst i lands- bygdsregioner där en stor del av befolkningen bor mycket långt från en större tätort.75 Det har därmed skett en divergens av inkomsterna mellan regioner . Ökande regionala inkomstskill- nader kan bidra till att försvaga tilliten mellan människor, minska förtroendet för samhällets institutioner och leda till en ökad politisk polarisering.76 reflekterar regionala skillnader ekonomiska fördelar i form av ökad tillväxt och effektivitet som kan uppstå när produktion koncentreras till vissa regioner. I detta kapitel belyses utvecklingen och bakgrunden till de växande inkomstskillnaderna mellan olika regioner. Inledningsvis, i avsnitt 6.1, analyseras den ekonomiska utveckl- ingen 1995–2016 i olika regioner. Bruttoregionprodukten (BRP) per invånare har ökat mer i storstadsregionerna jämfört med andra regioner. Anledningen är i första hand att produktiviteten har ökat mer i dessa regioner. En trolig förklaring är s.k. agglomerations- fördelar, dvs. att produktiviteten ökar mer inom geografiska områden där företag och arbetskraft koncentreras. Det sker bl.a. då täta miljöer möjliggör stordriftsfördelar, ökad specialisering och kunskapsutbyte. 72Se exempelvis Enflo (2016), (1997) och Enflo och Rámon Rosés (2015). 73Region syftar i detta kapitel på ett geografiskt område i den allmänna betydelsen, inte på de administrativa områden som fram till i lag betecknas som landsting. 74Inkomst är här mätt som ekonomisk standard. Se avsnitt 2 för en definition av ekonomisk standard samt en översikt över inkomstfördelningens utveckling i . 75Se fördjupningsruta 6.1 för en översikt över regionindelningen. 76Se t.ex. m.fl. (2019), Algan och Cahuc (2014), Guriev (2018) och Winkler (2019). Regionala skillnader i inkomst i ekonomisk standard 1995- Tät region avlägsetTät region nära en Genomsnittlig ekonomisk standard 1995 Anm.: Fasta priser 2019. Trendlinje med streckad linje (populationsviktad). Regionindelning enligt fördjupningsruta 6.1. Källor: och egna beräkningar. En annan förklaring till att BRP per invånare har divergerat är demo- grafiska faktorer, framför allt att unga i arbetsför och reproduktiv ålder flyttar till storstadsregionerna i högre grad än äldre ålders- grupper. Det medför att andelen arbetsföra i befolkningen är större i storstadsregioner jämfört med övriga landet, vilket närmast definit- ionsmässigt medför att BRP per invånare blir högre. Trots denna divergens i BRP per invånare och produktivitet har arbets- kostnaderna per sysselsatt ökat i stort sett samma takt i storstads- regioner, täta regioner och landsbygdsregioner. Även om lönenivån i genomsnitt är högre i storstadsregionerna har skillnaderna i arbetsinkomster mellan stad och land alltså inte förändrats nämnvärt . I stället har ökande skillnader i produktivitet gått hand i hand med en ökande vinstandel i storstadsregionerna. I avsnitt 6.2 används individdata för att analysera inkomstför- delningen mellan och inom regionerna. Analysen bekräftar att skillnaden i de genomsnittliga arbetsinkomsterna, även baserat på individdata, har varit relativt mellan regionerna . Den främsta förklaringen till att inkomsterna, mätt som ekonomisk standard, har divergerat mellan regionerna är i stället ökade regionala Regionala skillnader i inkomst skillnader i kapitalinkomster. De har ökat mest i Göteborgs- och Stockholmsregionerna, vilket främst förklaras av de löpande kapital- inkomsterna (räntor och aktieutdelningar). Utdelningar från få- mansaktiebolag utgör en växande del av dessa inkomster. ökade de i takt med riksgenomsnittet men har därefter ökat betydligt snabbare. Trots att bostadspriserna ökat betydligt snab- bare i än i övriga delar av landet har de realiserade kapitalvinsterna, som till övervägande del består av vinster vid bostadsförsäljning, inte ökat snabbare i Stockholms- regionen än i riket sett till perioden som helhet. Någon enkel för- till detta har dock inte gått att finna. Avslutningsvis analyse- ras även inkomstfördelningen inom regionerna. Det konstateras att även om det finns tydliga skillnader i genomsnittlig inkomst mellan regionerna så skiljer sig inkomstförhållandena mer inom än mellan regiontyperna. av den totala inkomstsprid- ningen kan hänföras till skillnader mellan regiontyperna. I avsnitt 6.3 belyses hur de regionala skillnaderna i prisut- vecklingen på ägda bostäder påverkar hushållens levnadsstandard. Det konstateras att boendeutgifterna inte utgör en större andel av inkomsten i regioner med högre bostadspriser än i regioner med lägre bostadspriser. Den främsta förklaringen till detta är att den snabba prisutvecklingen i regioner med höga bostadspriser även har medfört att hushållens egna bostadskapital har ökat snabbare i genomsnitt i dessa regioner. Variationerna i det egna bostads- kapitalets storlek och i boendeutgifternas andel av inkomsten är dock stora också inom regionerna. En annan förklaring till att boendeutgifternas andel av inkomsten inte är högre i regioner med höga bostadspriser är att hushållen anpassar sitt val av boende, bl.a. vad gäller bostadsytan, till prisnivån på bostadsmarknaden. Regionala skillnader i inkomst Fördjupningsruta 6.1: Regionindelning Som utgångspunkt för den regionala analysen används den in- delning i sex regiontyper som tagits fram av Tillväxtanalys (2011 och 2015). Tillväxtanalys indelning är baserad på befolkningstät- heten och närheten till större tätbebyggda områden inom olika pendlingsregioner.77 Pendlingsregionerna består i sin tur av en eller flera kommuner baserade på arbetspendling över kommun- gränser. Fördelningen av regiontyper över landet framgår av kartan i figur 6.2. Den mest tätbefolkade regiontypen är storstadsregioner som består av de tre storstäderna, , och kommuner i dessas omgivningar.