sou · H7B346 · 2019-11-29 00:00:00 — Åtgärder inför och vid höjd beredskap 10 § Varken fullmäktige eller direktionen får sammanträda på ett område som är ockuperat av främmande makt. En ledamot i fullmäk- tige eller direktionen får inte heller på annat sätt delta i beslutsfatt- ande om hen befinner sig i ett sådant område. Krigsplacering av personal vid 11 § Personal som är anställd vid och som är nödvän- dig för att berörd verksamhet ska fungera vid höjd beredskap, får krigsplaceras vid med stöd av anställningsavtalet. Detta gäller personal som inte tas i anspråk i totalförsvaret i övrigt. Krigsplacering av personal hos vissa juridiska personer och näringsidkare 12 § De juridiska personer och näringsidkare som avses i 3 och 4 §§ som bestämmer får besluta att krigsplacera sin personal, sina uppdragstagare och personalen hos sådana uppdragstagare, i den utsträckning dessa personer inte tas i anspråk av totalförsvaret i övrigt. Första stycket gäller även bevakningsföretag som utför bevak- ning av sedlar eller mynt i samband med transport enligt 1 § första stycket 3 lagen (1974:191) om bevakningsföretag. Förutsättningar för beslut om krigsplacering 13 § Det som anges i 12 § om krigsplacering av personal hos vissa juridiska personer och näringsidkare gäller under förutsättning att den juridiska personen eller näringsidkaren enligt 15 § 3, enligt över- enskommelse eller på annan grund, är skyldig att fortsätta sin verk- samhet under krig och krigsfara. Beslut om krigsplacering av sådan personal som avses i 12 § får fattas i den utsträckning det behövs för att betalningstransaktioner enligt 1 kap. 2 § 3 lagen (2010:751) om betaltjänster respektive betal- ningar med betalningsmedel enligt 4 kap. ska kunna genomföras även vid höjd beredskap. Bestämmelser om allmän tjänsteplikt 14 § I 6 kap. lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt finns bestäm- melser om allmän tjänsteplikt. Krav på vissa juridiska personer och näringsidkare 15 § De juridiska personer och näringsidkare som avses i 3 och 4 §§ ska 1.delta i planering för fredstida krissituationer och höjd beredskap i syfte att säkerställa att betalningstransaktioner enligt 1 kap. 2 § 3 lagen (2010:751) om betaltjänster respektive betal- ningar med betalningsmedel enligt 4 kap. denna lag ska kunna genom- föras även under fredstida krissituationer och vid höjd beredskap, 2.delta i arbete med sådana risk- och sårbarhets- analyser som avses i 7 §, 3.fortsätta den verksamhet som avses i 3 § första stycket och 4 § under krig och krigsfara, om inte beslutar något annat, 4.se till att berörd personal får den utbildning och övning avse- ende den aktuella verksamheten som behövs för att personalen ska kunna lösa sina uppgifter i samband med fredstida krissituationer och vid höjd beredskap, och 5.ställa berörd personal till förfogande för den gemensamma ut- bildnings- och övningsverksamhet som bestämmer. 16 § får, efter att ha gett respektive tillfälle att yttra sig, meddela föreskrifter om 1.verksamheten enligt 15 §, 2.vilka slags juridiska personer som är av särskild betydelse för genomförande av betalningstransaktioner i enligt 3 § första stycket, 3.vilka slags näringsidkare som tillhandahåller tjänster för uttag och insättning av kontanter som är av särskild betydelse för genom- förandet av betalningar med sedlar och mynt enligt 4 § 3, och 4.vilka åtgärder som de juridiska personer och näringsidkare som avses i 3 och 4 §§ ska vidta för att hantera andra sårbarheter och risker än de som avses i a) säkerhetsskyddslagen (2018:585), b) lagen (2018:1174) om informationssäkerhet för samhällsvik- tiga och digitala tjänster, c) lagen (2019:109) om säkerhetsskydd i och dess myn- digheter, d) föreskrifter som har meddelats med stöd av de lagar som an- ges i a)–c), eller e) författningar som rör ansvar som tillsyns- myndighet eller ansvar för krisberedskap och höjd beredskap. 17 § ska samråda med i fråga om verksamheten enligt detta kapitel. Information till regeringen m.fl. 18 § Vid höjd beredskap och vid allvarliga störningar i fråga om genomförandet av sådana betalningar som avses i 1 § 1 under fredstida krissituationer ska också hålla regeringen och Riksgälds- kontoret informerade om händelseutvecklingen och om vidtagna och planerade åtgärder. 19 § Vid höjd beredskap ska lämna Försvarsmakten det underlag som behövs för att Försvarsmakten ska kunna fullgöra sin informationsskyldighet till regeringen. 1 § får verka som förbindelseorgan i förhållande till internationella finansorgan som är medlem i. Kredit till internationella finansorgan 2 § får ge kredit till internationella finansorgan som är medlem i och sluta avtal med sådana organ om långsiktiga internationella låneåtaganden, om har godkänt detta. I fråga om Internationella valutafondens verksamhet tillämpas 3–8 §§. Finansiering av Internationella valutafondens verksamhet 3 § får vara finansiell motpart till Internationella valuta- fonden. 4 § får av egna medel tillskjuta insatskapital i Inter- nationella valutafonden, om har godkänt detta. 5 § får förvärva de särskilda dragningsrätter som till- kommer genom deltagande i . Det åligger att fullgöra de skyldigheter som följer av del- tagande i detta system. 6 § får ge krediter till eller delta i annan finansiering av Internationella valutafondens verksamhet, om finansieringen har god- känts av . Ifråga om finansiering av Internationella valutafondens verksam- het riktad mot låginkomstländer, gäller dock att får delta när regeringen har lämnat besked om att har godkänt detta. 7 § I samband med att överför medel till Internatio- nella valutafonden vid en transaktion med stöd av 4 eller 6 § ska Riks- banken låna motsvarande belopp i . ska betala ersättning till motsvar- ande den ränta som mottar från Internationella valuta- fonden. I lagen (2021:000) om upplåning för behov finns ytterligare bestämmelser om upplåning. 8 § Kapitalbelopp som får tillbaka från ska återföra till . Insättningar i valuta eller guld och medverkan vid internationella betalningar 9 § får, med eller utan räntegottgörelse, ta emot in- sättningar i valuta eller guld från, och göra sådana insättningar hos, banker, utländska bankföretag, centralbanker, kreditmarknadsföre- tag, utländska kreditföretag, Banken för internationell betalnings- utjämning och Internationella återuppbyggnads- och utvecklings- banken. får även ta emot sådana insättningar från andra stater och mellanstatliga organ. får medverka vid avveckling av betalningar från eller till andra centralbanker och mellanstatliga organ. får ta ut avgifter för sådan medverkan. får ingå avtal om skyldigheter och rättigheter som anknyter till sådana insättningar och betalningar som avses i första respektive andra stycket. 10 § får delta i sådant internationellt samarbete som 1.har betydelse för förutsättningarna att nå målen enligt denna lag, eller 2.rör kunskapsutbyte med andra centralbanker. 11 § ska säkerställa att regeringen fortlöpande är in- formerad om förhållanden av betydelse för det internationella sam- arbete som deltar i. 12 § I fråga om principiellt viktiga ställningstaganden i internatio- nella sammanhang som har samband med en annan myndighets verk- samhet ska samråda med myndigheten i fråga. 13 § ska i sitt internationella arbete ta sin utgångs- punkt från uttalanden som regeringen eller har gjort i fråga om övergripande svensk inriktning. 7 kap. Övriga bestämmelser om verksamheten 1 § På begäran av ska finansiella företag som driver verksamhet i lämna de uppgifter som är nödvändiga för att banken ska kunna utföra sina uppgifter enligt denna lag. 2 § Utöver det som följer av 1 § ska även följande juridiska och fysiska personer på begäran lämna de uppgifter som är nödvändiga för att banken ska kunna utföra vissa uppgifter enligt denna lag. 1.Svenska utgivare av värdepapper, i fråga om verk- samhet enligt 2 och 3 kap., 2.deltagare i system för betalningsavveckling, juri- diska personer som har ett kvalificerat innehav i en sådan och företag till vilka sådana deltagare har utkontrakterat verksamhet, i fråga om verksamhet enligt 3 kap., 3.juridiska personer som står under övervakning enligt 3 kap. 5 § och företag till vilka sådana juridiska personer har utkontrakterat verk- samhet, 4.de juridiska personer och näringsidkare som avses i 5 kap. 3 och 4 §§, i fråga om verksamhet enligt 4 och 5 kap., och 5.den som för egen eller annans räkning har utfört transaktioner med utländsk motpart eller hållit tillgångar och skulder med utlands- anknytning, i fråga om betalningsbalansstatistik och statistik över utlandsställningen enligt 5 §. 3 § Ett finansiellt företag som är uppgiftsskyldigt enligt 1 § eller 2 § 1–4, ska på begäran av även lämna de uppgifter om dotterföretag som är nödvändiga för att banken ska kunna utföra sina uppgifter enligt denna lag. 4 § I och rådets förordning (EU) nr 648/2012 av om OTC-derivat, centrala motparter och transak- tionsregister finns särskilda bestämmelser om uppgiftsskyldighet för centrala motparter. Uppgifter i fråga om statistik 5 § ska löpande framställa och offentliggöra betal- ningsbalansstatistik, statistik över utlandsställningen och statistik över finansmarknaderna. får också framställa och sprida sta- tistik som 1.är nödvändig för att banken ska kunna utföra sina uppgifter enligt denna lag, eller 2.behövs med anledning av samarbetet inom a)ECBS, eller b)Banken för internationell betalningsutjämning, eller andra internationella organisationer. För framställning av statistik tillämpas 1–3 §§. 6 § får tillhandahålla och offentliggöra sådana referens- räntor och andra referensvärden som avses i och rådets förordning (EU) 2016/1011 av om index som används som referensvärden för finansiella instrument och finan- siella avtal eller för att mäta investeringsfonders resultat, och om ändring av direktiven /48/EG och 2014/17/EU och förordning (EU) nr 596/2014. 7 § får ta ut avgifter för att finansiera verksamheten enligt 6 § av den som använder referensräntor eller andra referens- värden som tillhandahålls av . 8 § får meddela föreskrifter om 1.uppgiftsskyldigheten enligt 1–3 §§, och 2.avgifter som avses i 7 §. får meddela föreskrifter om att uppgifter som enligt 1– 3 §§ ska lämnas till i stället ska lämnas till Statistiska cen- tralbyrån. Innan meddelar föreskrifter om uppgiftsskyldigheten enligt 1 §, 2 § 1–4 eller 3 §, ska banken ge och tillfälle att yttra sig. 9 § har rätt till kompensation för belopp, motsvarande ingående skatt enligt mervärdesskattelagen (1994:200), som hänför sig till verksamheten. har dock inte rätt till kompensation om den ingående skatten omfattas av begränsningar i avdragsrätten enligt 8 kap. 9, 10, 15 eller 16 § mervärdesskattelagen. Avgifter för allmänna handlingar 10 § får ta ut avgifter för kopior, avskrifter och ut- skrifter av allmänna handlingar. Avgifterna ska bestämmas med led- ning av de föreskrifter om sådana avgifter som gäller för myndig- heter under regeringen. 11 § Innan beslutar föreskrifter eller allmänna råd, ska den genomföra en konsekvensutredning. Sådana utredningar ska genom- föras med ledning av de föreskrifter som gäller för myndigheter under regeringen. Budget, redovisning och eget kapital 1 § före utgången av december månad ska direktionen besluta en budget för verksamhet under det följande räkenskapsåret. Direktionen ska lämna budgeten till finansutskottet, och fullmäktige för kännedom. 2 § är bokföringsskyldig och skyldig att upprätta en årsredovisning för varje räkenskapsår. Detta ska göras enligt god redo- visningssed. Utöver bestämmelserna i denna lag ska följa Euro- peiska riktlinje om den rättsliga ramen för redovisning och finansiell rapportering inom Europeiska centralbankssystemet, i den utsträckning riktlinjen kan tillämpas på . ska motivera beslut om avsteg från denna riktlinje. 3 § räkenskapsår är kalenderår. 4 § Årsredovisningen ska omfatta en resultaträkning, en balans- räkning och en förvaltningsberättelse. Fullmäktige beslutar om resultaträkningen och balansräkningen. Fullmäktige beslutar också enligt 11 och 12 §§ om årets resultat. Förvaltningsberättelsen upprättas av direktionen. Den ska inne- hålla en redogörelse för den förda penningpolitiken samt för Riks- bankens övriga verksamhet. I årsredovisningen ska direktionen göra en bedömning av om den interna styrningen och kontrollen vid är betryggande. Ytterligare bestämmelser om årsredovisningen 5 § I 12 kap. 7 och 9 §§ finns bestämmelser om överlämnande av och beslut om årsredovisning. 6 § eget kapital ska bestå av en grundfond, en reserv- fond och balanserade vinstmedel. Grundfonden tillsammans med reservfonden utgör bundna egna kapital. Medel på sådana värderegleringskonton som avses i Europeiska riktlinje om den rättsliga ramen för redovisning och finansiell rapportering inom Europeiska centralbankssystemet ingår inte i det egna kapitalet. Målsatt nivå och grundnivå 7 § eget kapital ska uppgå till högst sin målsatta nivå. Den målsatta nivån ska uppgå till justerat för pris- utvecklingen på det sätt som anges i 9 §. kan dock besluta om en högre målsatt nivå. Det belopp som motsvarar två tredjedelar av den målsatta nivån är grundnivån för det egna kapitalet. Storleken på grundfonden och reservfonden 8 § Grundfonden ska uppgå till och reserv- fonden ska uppgå till noll kronor. I 11 och 12 §§ finns bestämmelser om ändring av storleken på grundfonden och reservfonden. 9 § Den målsatta nivån för eget kapital ska värde- säkras genom att den räknas om i enlighet med den föränd- ring av konsumentprisindex som publicerar. Om förändringen är mindre än noll ska ingen omräkning ske. 10 § får i skälig utsträckning göra finansiella avsätt- ningar i enlighet med Europeiska riktlinje om den rättsliga ramen för redovisning och finansiell rapportering inom Euro- peiska centralbankssystemet. 11 § Om resultaträkning uppvisar vinst ska avsätt- ning göras till reservfonden, om inte annat följer av 12 § tredje stycket. Avsättningen ska högst uppgå till ett belopp som motsvarar för- ändringen av grundnivån för det egna kapitalet. Resterande vinst- medel ska överföras till balanserade vinstmedel. Om eget kapital efter genomförd avsättning till reserv- fonden och överföring till balanserade vinstmedel överstiger sin mål- satta nivå, ska överskjutande vinstmedel delas ut till staten. När reservfonden uppgår till mer än ska Riks- banken föra över samtliga medel i reservfonden till grundfonden genom en fondemission. 12 § Om resultaträkning uppvisar förlust ska denna i första hand täckas av balanserade vinstmedel, därefter av reserv- fonden och i sista hand av grundfonden. Om balanserade vinstmedel efter det att förlusttäckning har skett är större än noll, får från balanserade vinstmedel till reservfonden överföras ett belopp som högst motsvarar förändringen av grund- nivån för det egna kapitalet. Om grundfonden har tagits i anspråk för att täcka förluster, ska kommande års vinster i första hand användas till att återställa grund- fonden till den nivå som den uppgick till innan förlust uppstod. Överskjutande medel får överföras till reservfonden till dess att det egna kapitalet uppgår till den omräknade grundnivån. Återställning av det egna kapitalet 13 § Om det redovisade egna kapitalet understiger en tredjedel av sin målsatta nivå, ska göra en framställning till om återställning av det egna kapitalet. framställning om återställning ska avse ett belopp som gör att det egna kapitalet efter återställningen uppgår till grund- nivån, såvida inte orealiserade vinster på balansräkningen motiverar att återställning inte sker eller sker till en lägre nivå. Om det krävs för att säkerställa förmåga till lång- siktig självfinansiering, får begäran omfatta ett högre belopp, dock högst det belopp som gör att det egna kapitalet efter återställningen uppgår till sin målsatta nivå. Utdelning av medel från balanserade vinstmedel 14 § Fullmäktige får efter godkännande från direktionen besluta om utdelning från balanserade vinstmedel. 1 § innehar och förvaltar den valutareserv som avses i 9 kap. 13 § första stycket regeringsformen och övriga tillgångar för att 1.den ska kunna fullgöra sina uppgifter, och 2.generera tillräcklig avkastning för att finansiera verksamheten. I 10 kap. finns ytterligare bestämmelser om valutareserven. 2 § tillgångar ska förvaltas med beaktande av Riks- bankens ställning som centralbank. Tillgångarna ska, med beaktande av de olika syftena med tillgångs- innehavet, förvaltas med låg risk. 3 § Vid förvaltningen ska särskild vikt fästas vid hur en hållbar utveckling kan främjas utan att det görs avkall på målen i 1 § första stycket eller de principer som anges i 2 §. 4 § Direktionen ska besluta om riktlinjer för förvaltningen av de finansiella tillgångarna. 5 § Inom ramen för uppgifter som centralbank får förvärva aktier, andelar i ekonomiska föreningar och lik- nande rättigheter och ta på sig de förpliktelser som är förenade med dessa rättigheter. får inte utan godkännande göra ett sådant förvärv eller ingå sådan förpliktelse som avses i första stycket om det sker för att fullgöra andra uppgifter än uppgifter som centralbank. 6 § får besluta om försäljning av aktier, andelar i eko- nomiska föreningar och liknande rättigheter som banken äger. Om försäljningen sker för att fullgöra andra uppgifter än Riks- bankens uppgifter som centralbank krävs godkännande i de fall försäljningen innebär en minskning av statens ägarandel i företag där staten har minst hälften av rösterna eller om försäljningen har ett betydande samhällsintresse. Ägande av fastigheter och inventarier 7 § får köpa och sälja fastigheter och inventarier som är avsedda för den verksamhet som banken driver eller har del i. Om förvärvet eller försäljningen sker för att fullgöra andra upp- gifter än uppgifter som centralbank krävs godkännande i de fall värdet av fast egendom överstiger 20 miljo- ner kronor. 8 § I 4 kap. 8 § finns bestämmelser om att får driva rörelse för tryckning av sedlar och tillverkning av mynt. Förvärv av säkerheter och minskning av fordran 9 § För att skydda en fordran får förvärva varje slag av egendom. Sådan egendom ska avyttras så snart det är lämpligt och senast när det kan ske utan förlust. får efter prövning i varje enskilt fall medge ackord samt besluta om avskrivning, nedsättning eller eftergift av fordran som banken har. 10 kap. Valutareserven och valutaåterköpsavtal 1 § beslutar om upplåning av utländsk valuta till valuta- reserven enligt 2–4 §§. Upplåning ska göras i . Riks- banken ska betala full ersättning för statens kostnader för upp- låningen. I lagen (2021:000) om upplåning för behov finns ytterligare bestämmelser om upplåning. ska återbetala lån enligt första stycket till Riksgälds- kontoret när det inte längre finns skäl för upplåningen. ska samråda med innan den fattar beslut om upplåning enligt första stycket eller återbetalning av lån enligt andra stycket. 2 § får låna utländsk valuta som vid utlåningstillfället, inklusive tidigare upplåning, motsvarar högst av brutto- nationalprodukten i syfte att förstärka valutareserven. 3 § får tillfälligt låna utländsk valuta utöver vad som framgår av 2 § i syfte att förstärka valutareserven, om det finns synnerliga skäl. ska till finansutskott redogöra för skälen för en sådan upplåning som avses i första stycket. 4 § får låna utländsk valuta i syfte att återställa valuta- reserven, om den har tagits i anspråk för åtgärder enligt 3 kap. 11– 13 §§. Den del av valutareserven som inte har finansierats med upp- låning enligt 2 eller 3 § ska med de lånade medlen återställas till den nivå som den hade innan åtgärderna vidtogs. Bestämmelserna i 2 och 3 §§ om förtida upplåning tillämpas inte vid återställning av valutareserven. Handel med utländsk valuta 5 § får köpa utländsk valuta i syfte att eller kunna finansiera åtgärder enligt 3 kap. 11–13 §§. Utländsk valuta som har köpts i detta syfte får säljas om det är lämp- ligt. I 2 kap. 4 § tredje stycket finns bestämmelser om valutainterven- tioner som genomförs i penningpolitiskt syfte. Valutaåterköpsavtal och liknande avtal För att tillgodose behov av utländsk valuta 6 § I syfte att finansiera sin verksamhet enligt denna lag får Riks- banken ta upp kredit från eller ingå valutaåterköpsavtal eller andra liknande avtal med en annan centralbank. Sådana avtal får också ingås med Banken för internationell betalningsutjämning. För att tillgodose en annan centralbanks behov av valuta 7 § För att tillgodose en annan centralbanks behov av valuta får ge kredit till eller ingå valutaåterköpsavtal eller andra liknande avtal med den om bedömer att 1.det tydligt förbättrar förutsättningarna för att ska uppnå målet att bidra till ett stabilt och effektivt finansiellt system, eller 2.det, i andra fall än det som anges i 1, finns skäl att ingå avtalet och har godkänt det. Banken för internationell betalningsutjämning 8 § Inom ramen för verksamheten i Banken för internationell betalningsutjämning får ge kredit till eller ingå valuta- återköpsavtal eller andra liknande avtal med Banken för internatio- nell betalningsutjämning. 11 kap. Organisation och ledning 1 § I ska det, utöver fullmäktige och den direktion som avses i 9 kap. 13 § tredje stycket regeringsformen, finnas en intern- revisionsavdelning, en revisionsfunktion som leds av fullmäktige och en personalansvarsnämnd. I övrigt ska det finnas de organisatoriska avdelningar eller enheter som direktionen bestämmer. 2 § får i särskilda fall besluta att endast svenska med- borgare får vara anställda inom . I 6 § första stycket 2 och 3 och andra stycket lagen (1994:260) om offentlig anställning finns bestämmelser om svenskt medborgar- skap som behörighetsvillkor för statlig anställning i vissa fall. 3 § driver verksamhet vid ett huvudkontor i , där också fullmäktige och direktionen har sitt säte. får dessutom driva verksamhet vid de riksbanks- kontor eller andra anläggningar som direktionen bestämmer. I 4 kap. 4 § finns bestämmelser om depåer. Hinder mot att vara ledamot i fullmäktige 4 § I tilläggsbestämmelse 13.21.1 till riksdagsordningen finns bestäm- melser om hinder mot att vara ledamot i fullmäktige. Ordförande och vice ordförande 5 § Fullmäktige väljer inom sig en ordförande samt en vice ordför- ande. 6 § Vid fullmäktiges sammanträden ska protokoll föras. Fullmäktige är beslutsför när minst åtta av ledamöterna är när- I 29 § förvaltningslagen (2017:900) finns bestämmelser om omröstning. Ett beslut om att skilja en ledamot i direktionen från anställningen förutsätter dock att minst åtta av fullmäktiges leda- möter är ense om beslutet. 7 § Fullmäktige ska följa direktionens arbete och verk- samhet i övrigt. Fullmäktige ska hålla finansutskottet underrättat om frågor av större betydelse. Fullmäktige ska regelbundet och på finans- utskottets begäran redovisa sina iakttagelser till utskottet. Fullmäktiges revisionsfunktion ska granska direktionens arbete. Beslut som fattas av fullmäktige 8 § Fullmäktige beslutar om motiv på de sedlar och mynt som Riks- banken ger ut. 9 § Fullmäktige får för räkning lämna remissyttran- den inom sitt ansvarsområde. 10 § Bestämmelser om fullmäktiges uppgifter och beslut som fattas av fullmäktige, utöver vad som anges i 7–9 §§, finns i –9 kap. 13 § tredje och fjärde styckena regeringsformen, –tilläggsbestämmelse 9.17.4 till riksdagsordningen, –11 § andra stycket i fråga om anställningsvillkor, –14–17 §§ i fråga om hur fullmäktige utser direktionen, –18 § i fråga om karenstid, –8 kap. 4 § andra stycket i fråga om resultaträkningen, balans- räkningen och årets resultat, och –8 kap. 14 § om utdelning av medel från balanserade vinstmedel. 11 § I lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom riks- dagen, dess myndigheter och organ finns bestämmelser om ersätt- ning till ledamöter och suppleanter i fullmäktige. Fullmäktige beslutar om lön och andra anställningsvillkor för leda- möter i direktionen. Om direktionen och hur den utses Hinder mot att vara ledamot i direktionen 12 § En ledamot i direktionen får inte 1.vara ledamot av , 3.vara anställd i , 4.vara anställd centralt av ett politiskt parti,