sou · H7B359d8 · 2019-12-12 00:00:00 — Därutöver har det dock varit svårt att hitta bra indikatorer för att bedöma de felaktiga utbetalningarna till samordningsnummer. I vårt huvudscenario antar viatt av utbetalningarna till samordningsnummer (exklusive utbetalningar av intjänad pension) är felaktiga, vilket motsvarar i felaktiga utbetalningar. Om man istället antar uppgår de felaktiga utbetalningarna till 4 respektive . I kapitel 7 redogör vi för en modell för att studera kopplingen mellan svartarbete och felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen. Av 29 tidigare riskbedömda ersättningssystem bedöms svartarbete ha betydelse för 18 system. Detta bedöms ske genom att inkomster inte tas upp vid ansökan av inkomstprövad ersättning eller att svartarbetet innebär att ersättningsmottagaren helt eller delvis inte uppfyller kraven för den utbetalade ersättningen. Med utgångspunkt i tidigare publicerade uppskattningar av svartarbetets omfattning samt redovisade antaganden uppskattar vi att svartarbetet föranleder i felaktiga utbetalningar. Den totala omfattningen av felaktiga utbetalningar med alternativa antaganden landar bedömningen på 2,7 respektive . 8.6.5Samlade resultat av systemöverskridande uppgifter I tabell 8.1 sammanställs resultaten av dessa studier och bedömningar. De samlade felaktiga utbetalningarna som genererats av fel i dessa systemöverskridande uppgifter uppskattas till 3,3–7,med en punktskattning på utgifter. Tabell 8.1 Sammanställning av resultat från studier och bedömningar av felaktiga utbetalningar orsakade av fel i systemöverskridande uppgifter (% av utgifterna) (0,) 877 (1,) (0,) de inkomst (SGI) (0,) (285)137 (0,2 (0,) (2,) 5 900 (2,) (1,) *Det är inte möjligt att ange en total eller andel för de felaktiga utbetalningarna bland de studerade utgifterna, eftersom flera ersättningssystem ingått i minst två studier. 8.7Reducering av vissa uppskattningar på grund av överlappning Inom ramen för de i huvudsak empiriska omfattningsstudierna har felaktiga utbetalningar orsakade av fel i systemöverskridande uppgifter inte undersökts. Resultaten från de studier och bedömningar som presenterades i föregående avsnitt behöver därför adderas till de uppskattade felen i de empiriska omfattningsstudierna som presenterades i avsnitt 8.2.1. När detta sker kan dock vissa fel dubbelräknas. En sådan risk uppstår exempelvis om en person fått 137För studien av folkbokföring (övertäckning) finns inget osäkerhetsintervall. Den totala omfattningen av felaktiga utbetalningar en helt felaktig utbetalning av tillfällig föräldrapenning på grund av att personen inte avstått från arbete, som personens SGI varit för hög. Om estimatet från den empiriska studien av tillfällig föräldrapenning och estimatet av för mycket utbetalt från SGI- studien skulle adderas utan hänsyn till detta skulle alltså delar av de uppskattade felen räknas dubbelt och den totala omfattningen av felaktiga utbetalningar skulle överskattas. I detta avsnitt gör vi därför en bedömning av i vilken utsträckning studiernas estimat av de felaktiga utbetalningarna överlappar varandra. Vi har valt att utgå från estimaten från studierna av de enskilda ersättningssystemen och bedömer därför i vilken grad estimaten från studierna och bedömningarna av de systemöverskridande uppgifterna ska reduceras för att inte riskera att dubbelräknas med estimaten från studierna av de enskilda ersättningssystemen. Ett liknande angreppssätt skulle också kunna göras med utgångspunkt i estimaten från de systemöverskridande studierna. Det centrala är att respektive studie ger så träffsäkra estimat som möjligt och att överlappet beaktas för att felen inte ska dubbelräknas. Till skillnad från de empiriska studierna har uppskattningarna som gjorts med Expert Elicitation beaktat felaktiga utbetalningar orsakade av fel i systemöverskridande uppgifter. Det innebär att de uppskattade felen från kansliets studier av fel i de systemöverskridande uppgifterna varken bör eller behöver adderas till de uppskattningar som experterna genomfört av de fyra ersättningssystemen (se avsnitt 8.3). 8.7.1Reducering av estimat från studien av sjukpenninggrundande inkomst p.g.a. överlappning Studien av sjukpenninggrundande inkomst omfattade utbetalningar från ersättningssystemen föräldrapenning, tillfällig föräldrapenning och sjukpenning. Av dessa system studerades omfattningen av felaktiga utbetalningar av föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning i huvudsak empiriskt. För tillfällig föräldrapenning (TFP) uppskattades de felaktiga utbetalningarna till av utgifterna. Om SGI-felen och felen i vore oberoende av varandra skulle estimatet från reduceras . Men sannolikt är dessa fel relativt starkt korrelerade Den totala omfattningen av felaktiga utbetalningar med varandra, eftersom risken för felaktiga uppgifter från den sökande om årsinkomst kan antas vara korrelerad med risken för felaktiga uppgifter om den sökande avstått arbete för att vårda barn. Estimatet bör därför reduceras mer. Dessa studier bygger dock på olika slumpmässiga kontroller som genomförts av olika ärenden och det är därför inte möjligt att empiriskt undersöka hur stor korrelationen är. Reduktionen behöver därför bygga på ett antagande. En relativt stark korrelation motiverar att estimatet reduceras mer och vi har därför reducerat estimatet från för att undvika en överskattning av den totala bedömningen av felaktiga utbetalningar. När det gäller föräldrapenning uppskattades de felaktiga utbetalningarna till av utgifterna. Om felen vore oberoende skulle estimatet från reduceras . Förutsättningarna för bedömningen av korrelationen mellan SGI-felen och FP-felen är densamma som för tillfällig föräldrapenning. Med motsvarande resonemang som för tillfällig föräldrapenning kan det därför vara rimligt att estimatet från SGI- studien reduceras . När det gäller sjukpenning ingick också fel orsakade av felaktig SGI i dess bedömning. Det innebär att estimatet från reduceras i sin helhet när det gäller sjukpenning. Sammantaget innebär detta att punktestimatet av för mycket utbetalt från reduceras med . För det nedre respektive övre osäkerhetsintervallet reduceras estimaten med 165 respektive . 8.7.2Reducering av estimat från studien av folkbokföring i p.g.a. överlappning Felaktiga utbetalningar orsakade av felaktig folkbokföring i (övertäckning) uppskattas till . Även här föreligger en viss överlappning. Estimatet på felaktiga utbetalningar från barnbidrag bygger i sin helhet på studien om övertäckning, varför estimatet bör reduceras med 54,5 miljoner. I bedömningen av felaktiga utbetalningar från ålderspension har också garantipension ingått. De felaktiga utbetalningarna orsakade av övertäckning inom garantipensionen uppskattades till totalt i detta Den totala omfattningen av felaktiga utbetalningar Sammantaget reduceras estimatet därför med . De övriga systemen reduceras därefter , med totalt . Totalt sett ska estimatet på reduceras med till . Uppräknat till utgifter motsvarar detta . 8.7.3Reducering av estimat från bedömning av samordningsnummer p.g.a. överlappning Som vi har noterat kan inte de felaktiga utbetalningarna till samordningsnummer uppgå till några betydande belopp. Med vårt huvudscenario skulle dessa uppgå till . Utbetalningar till personer med samordningsnummer har också i hög grad utbetalats från ersättningssystem där andelen felaktiga utbetalningar har bedömts vara låg eller mycket låg. Det finns därför ingen anledning att tro att överlappet i dessa estimat skulle föranleda mer än ytterst marginell dubbelräkning. Av denna anledning ser vi inget skäl att reducera de angivna estimaten vad gäller samordningsnummer. 8.7.4Reducering av estimat från bedömning av svartarbete p.g.a. överlappning Svartarbetet har bedömts föranleda i felaktiga utbetalningar. Av 29 tidigare riskbedömda ersättningssystem bedömdes svartarbete ha betydelse för 18 system. Fyra av dessa ersättningssystem har bedömts genom Expert Elicitation. De felaktiga utbetalningar som svartarbete bedöms förorsaka i dessa system ska därför räknas bort för att inte dessa fel ska dubbelräknas. Om vi antar att felen är jämnt fördelade inom respektive kategori som felen uppskattats utifrån (se kapitel 7), ska punktestimatet därför reduceras med . På motsvarande sätt ska det nedre respektive övre osäkerhetsintervallet reduceras med 1,14 respektive . Bland de resterande felaktiga utbetalningar som svartarbetet bedöms föranleda, härrör dessa till primärt till ersättningsystem som Den totala omfattningen av felaktiga utbetalningar har studerats empiriskt. Generellt sett bedöms svartarbete vara av en annan karaktär än de fel som upptäckts i de enskilda omfattningsstudierna. Detta kan tala för att de fel som upptäckts i de enskilda omfattningsstudierna i endast begränsad utsträckning är korrelerade med de fel som svartarbetet bedömts föranleda. Mot denna bakgrund kan det vara rimligt att resterande del av estimatet från svartarbetet reduceras . Detta motsvarar för punktskattningen, för nedre osäkerhetsintervallet och för den övre osäkerhetsintervallet. Sammantaget innebär detta att punktestimatet av felaktiga utbetalningar orsakade av svartarbete reduceras med . För det nedre respektive övre osäkerhetsintervallet reduceras estimaten med 1,37 respektive . 8.7.5Sammanfattande bedömningar hur estimaten ska reduceras för att undvika dubbelräkning I tabell 8.2 sammanfattas resultatet av studier och bedömningar av de felaktiga utbetalningar som fel i systemöverskridande uppgifter leder till. I tabellen har vi också tagit med uppgifter om estimaten efter att reduktion skett för överlappning. Rapport 6Den totala omfattningen av felaktiga utbetalningar Sammanställning av resultaten inklusive reduktion för överlapp inkomst (SGI) Efter reduktion (för (285)* (285)* Efter reduktion (för (behöver ej reduceras) Efter reduktion (för * För studien av folkbokföring (övertäckning) finns inget osäkerhetsintervall. 8.8Metod för att bedöma den totala omfattningen av felaktiga utbetalningar Bedömningen av den totala omfattningen av felaktiga utbetalningar behöver innefatta alla orsaker till felaktiga utbetalningar, även sådana som inte låter sig upptäckas med gängse kontroll- eller mätmetoder. De uppskattningar som genomförts inom ramen för delegationens arbete har inneburit att alla väsentliga orsaker till fel har inkluderats i bedömningen så att den ska bli så användbar som möjligt. Bedömningen av den totala omfattningen av felaktiga utbetalningar baseras olika typer av uppskattningar: – empiriska studier av enskilda ersättningssystem och systemöverskridande uppgifter, –kansliets bedömningar som kompletterat de empiriska studierna, –kansliets bedömningar av enskilda ersättningssystem och systemöverskridande uppgifter, –expertbedömningar av utgiftsmässigt stora ersättningssystem, –schablonmässiga antaganden av enskilda ersättningssystem, samt Den totala omfattningen av felaktiga utbetalningar –bedömning av överlapp mellan uppskattningar av enskilda ersättningssystem och systemöverskridande uppgifter. Underlagen är av varierande karaktär och kvalitet samt innehåller både kvalitativa och kvantitativa inslag. Detta innebär att uppskattningarna innehåller olika mycket osäkerhet och att osäkerheten är av varierande karaktär. I de empiriska studierna av enskilda ersättningssystem som presenterades i föregående rapport är säkerheten i uppskattningarna högre, men här finns en statistisk osäkerhet som presenteras i form av ett konfidensintervall. Felaktiga utbetalningar som har bedömts av kansliet har en annan typ av osäkerhet eftersom dessa bedömningar avser att uppskatta ett mörkertal som av naturliga skäl är svårt att kvantifiera. För att åskådliggöra osäkerheten i dessa bedömningar presenterade vi två alternativa beräkningar för att belysa de underliggande antagandenas betydelse för bedömningen av de felaktiga utbetalningarna. Dessa beräkningar ska inte tolkas som maximi- eller miniminivåer utan snarare som känslighetsanalyser. För att fånga samtliga fel och för att belysa den samlade osäkerheten i uppskattningen i ersättningssystemen har konfidensintervallen och de alternativa beräkningarna slagits samman. Detta osäkerhetsintervall kompletterar punktskattningen för att belysa osäkerheten i uppskattningen. I ersättningssystem som uppskattats med hjälp av Expert Elicitation belyses osäkerheten också genom ett så kallat osäkerhetsintervall.138 Det är ett intervall inom vilket av experternas uppskattningar ligger. Studierna av de systemöverskridande uppgifterna har också olika grad av osäkerhet som också åskådliggörs med osäkerhetsintervall. I huvudsak handlar osäkerheten om de antaganden som ligger till grund för den indikatorbaserade modellen för att skatta antalet personer som felaktigt är folkbokförda i samt de antaganden som ligger till grund för kansliets bedömningar. För att kunna addera de uppskattade felen i de enskilda systemen med de systemöverskridande felen behöver överlappningen beaktas så att 138 De ersättningssystem som bedömts med Expert Elicitation är Ekonomiskt bistånd, Sjukpenning, Sjukersättning, Studiemedel för studier i samt Ålderspensionssystemet (som uppskattades inom ramen för ESV:s samverkansuppdrag). Den totala omfattningen av felaktiga utbetalningar vissa fel inte dubbelräknas. Det uppstår också osäkerhet när denna överlappning beaktas och därefter beräknas. I vissa fall har studier och expertbedömningar baserats på 2016 eller utgiftsnivåer. Då har vi extrapolerat andelarna felaktiga utbetalningar till utgifter för att få enhetlighet. Detta tillför ytterligare osäkerhet. 8.9Sammantagen bild av de felaktiga utbetalningarna Ett viktigt syfte med denna rapport är att bedöma den totala omfattningen av de felaktiga utbetalningarna från välfärdssystemen. Vi har studerat och analyserat enskilda ersättningssystem och en handfull systemöverskridande uppgifter. Om fler sådana uppgifter hade studerats skulle uppskattningen av de felaktiga utbetalningarna sannolikt varit högre. Vi väljer att redovisa totalen inklusive och exklusive ålderspensionssystemet eftersom det utgör hälften av välfärdsutbetalningarna som riskerna för felaktiga utbetalningar bedömts vara mycket små. En samlad bedömning av de felaktiga utbetalningarna är nödvändig för att belysa den ungefärliga storleken av de felaktiga utbetalningarna såväl totalt som i de olika ersättningssystemen samt till följd av fel i olika systemöverskridande uppgifter. Dessutom utgör den samlade bedömningen ett användbart beslutsunderlag för prioritering av åtgärder för att minska de felaktiga utbetalningarna. I tabell 8.3 sammanfattar vi resultaten av dessa studier och analyser. Den totala omfattningen av felaktiga utbetalningarRapport 6 Bedömning av de totala felaktiga utbetalningarna (% av utgifterna) (5,) 6 789 (7,) (4,) (3,) (7,) (1,) (reducerat)* (0,) (0,) (0,) 77 (8,) 122 (13,) (4,) 3 309 (11,) 4 150 (14,) (8,) (4,) (5,) politiska program** (3,) (4,) (2,) uppgifter (reducerat) * (**) (5,) (8,) (3,) 229 (0,) (0,) (0,) 18 083 (2,) 26 739 (4,) 11 337 (1,) *Empiriska studier. **Särskilda studier. De felaktiga utbetalningarna uppskattas till 11–, med en punktskattning på . Som andel av samtliga utbetalningar motsvarar osäkerhetsintervallet mellan knappt 2 och , och punktskattningen uppgår till . Om ålderspensionssystemet exkluderas fördubblas närmast andelarna till mellan 3,5–av utbetalningarna, med en punktskattning på . Ett fåtal ersättningssystem står för en relativt stor del av de uppskattade felaktiga utbetalningarna. Det gäller sjukersättning, sjukpenning, assistansersättning, tillfällig föräldrapenning, lönebidrag och nystartsjobb. Utgifterna i dessa system uppgick till , vilket motsvarade av de totala utgifterna. Dessa sex system står för nästan hälften av de Den totala omfattningen av felaktiga utbetalningar uppskattade felaktiga utbetalningarna. Skulle vi därtill lägga de felaktiga utbetalningar som orsakas av fel i systemöverskridande uppgifter i dessa system, skulle andelen överstiga . Som vi tydliggjort är alla typer av uppskattningar förknippade med en viss grad av osäkerhet. Det är dock viktigt att notera att osäkerheten i uppskattningarna varierar mellan olika system, mycket beroende på vilken typ av metod som ligger till grund för uppskattningen. I de ersättningssystem som studerats empiriskt är osäkerheten i allmänhet mindre än i de som bedömts av kansliet eller expertbedömts. I figur 8.1 nedan illustreras osäkerheten inom de 13 ersättningssystem som vi redogjorde för i Läckaget i välfärdssystemen, del 1. Det finns två uppskattningar som avviker något inom sina respektive grupper, studiemedel för studier i utlandet och ekonomiskt bistånd. Studiemedel för studier i utlandet har ett större konfidensintervall på grund av den varierande karaktären på de fel som upptäckts i studien. Expertbedömningen för ekonomiskt bistånd har sannolikt ett mindre osäkerhetsintervall på grund av att deltagande experter kom ifrån kommuner med ett aktivt arbete att motverka felaktiga utbetalningar. Hade expertbedömningen istället kunnat göras med ett mer representativt urval av experter hade osäkerheten sannolikt varit större. Figur 8.1 Osäkerhet inom empiriskt studerade system samt expertbedömda system Nedre och övre konfidensintervall mätt som andel av punktskattning. Den totala omfattningen av felaktiga utbetalningar I arbetet med att uppskatta de totala felaktiga utbetalningarna ingår flera system som av olika anledningar inte varit möjliga att studera empiriskt. Det rör sig bland annat om sjukersättningen, sjukpenningen, assistansersättningen och ålderspensionssystemet. Inom flertalet övriga ersättningssystem har vi dock kunnat bygga uppskattningen till stor del på resultat från empiriska studier. Uppskattningarna av felaktiga utbetalningar inom det statliga tandvårdsstödet och barnbidraget bedöms vara näst intill heltäckande. Inom bostadstillägg till pensionärer och dagersättning till asylsökande är uppskattningarna till baserade på empiri. Inom ersättning till deltagare i arbetsmarknadspolitiska program har det inte varit möjligt att genomföra en heltäckande omfattningsstudie, men även där utgörs uppskattningen av felaktiga utbetalningar till av en empirisk studie. Bland de systemöverskridande uppgifterna har vi kunnat studera felaktiga utbetalningar på grund av felaktig SGI och felaktig folkbokföring i empiriskt. Bland de systemöverskridande uppgifterna bedöms dock svartarbetet orsaka mest felaktiga utbetalningar. Som andel mätt vilar endast en mindre del, , av de uppskattade felaktiga utbetalningarna orsakade av systemöverskridande uppgifter på empirisk grund. Den totala omfattningen av felaktiga utbetalningar Figur 8.2 Andel av uppskattade felaktiga utbetalningar som studerats empiriskt och bedömts indelat per ersättningsystem Jämfört med tidigare uppskattningar av felaktiga utbetalningar, är osäkerheterna i våra uppskattningar betydligt lägre. De osäkerheter som finns inom de nio empiriskt studerade ersättningssystemen kan härledas framförallt till det statistiska konfidensintervallet, som i sin tur bland annat beror på antalet studerade ärenden och hur stora variationerna är mellan olika observationer av uppmätta felaktiga utbetalningar. Utöver det tillkommer en osäkerhet från de mörkertalsskattningar kansliet genomfört av de risker som myndigheterna inte kunnat studera empiriskt. I expertbedömningarna av sjukpenning, sjukersättning, ekonomiskt bistånd och studiemedel för studier i samt de justerade expertbedömningarna inom ålderspensionen och assistansersättningen är osäkerheten högre. Utgifterna i flertalet av dessa system är mycket höga och i några av dem har förhållandevis stora fel uppskattats. Utöver detta har vi uppskattat att svartarbetet orsakar en stor andel felaktiga utbetalningar. Därför utgör de empiriskt studerade felen en lägre andel av totalen, . Den totala omfattningen av felaktiga utbetalningar empiriska studierna täcker dock ett stort antal ersättningssystem och systemöverskridande uppgifter. Om vi räknar bort de fel som kommer av schablonantagandet blir denna andel något högre, . Figuren nedan beaktar inte heller de överlapp som har reducerats och som också studerats empiriskt, t.ex. studierna inom SGI och folkbokföring. Figur 8.3 Fördelning av totala felaktiga utbetalningar per uppskattningsgrund Flera av de empiriska studierna, däribland våra studier av SGI, felaktiga utbetalningar inom bosättningsbaserade system samt flera av myndigheternas omfattningsstudier är det dessutom första gången som statistiska och registerbaserade metoder används för att uppskatta omfattningen av de felaktiga utbetalningarna på ett samlat sätt. Andelen felaktiga utbetalningar som studerats empiriskt har i tidigare uppskattningar däremot varit närmast obefintlig. Ambitionen att basera uppskattningarna av felaktiga utbetalningar på empiriska studier har därmed medfört att kunskapsläget förbättrats och att osäkerheten inom många system kunnat minskas avsevärt. 9Behov av fortsatt kunskapsuppbyggnad I detta kapitel redogör vi för hur omfattningen av felaktiga utbetalningar skulle kunna studeras för några systemöverskridande uppgifter som det av olika skäl inte varit möjligt att studera inom ramen för delegationens arbete. Det handlar om uppgifter som har stor betydelse för de korrekta utbetalningarna, som tillförlitliga studier saknas. Vi sammanfattar också behovet av fortsatta studier inom några områden som vi har studerat eller bedömt. Dessa skrivningar baseras i hög grad på iakttagelser som presenterats tidigare i denna rapport. 9.1Prioriterade systemöverskridande uppgifter att studera I kapitel 3 redogjorde vi för ett antal systemöverskridande uppgifterna som har stor betydelse för rätten till ersättning respektive ersättningens storlek. Vi har också presenterat empiriska studier och bedömningar rörande några av dessa uppgifter som har betydelse i ett stort antal beslut och som används i flera ersättningssystem. Det har dock inte varit möjligt att undersöka omfattningen av felaktiga utbetalningar orsakade av felaktigheter i samtliga systemöverskridande uppgifter. I det följande redogör vi för behovet av studier inom några av dessa ej studerade uppgifter och hur sådana studier skulle kunna genomföras. Det gäller arbete i (arbetsbaserad försäkringstillhörighet), identitetsrelaterat missbruk samt uppgifter om arbetstid och lön (då lön ges som vissa ersättningar). Behov av fortsatt kunskapsuppbyggnad En grundläggande förutsättning för ett större antal ersättningssystem är att man omfattas av svensk socialförsäkring genom att vara försäkrad för arbetsbaserade försäkringar. sker utbetalningar om i arbetsbaserade försäkringar från Försäkringskassan.139 I många fall är det okomplicerat att fastställa och kontrollera försäkringstillhörighet, men i vissa fall kan detta vara svårt mot bakgrund av att en person t.ex. kan omfattas av både nationella och gränsöverskridande regelverk. Varje förmån har dessutom egna regler som samverkar med . Det kan också vara svårt att inhämta underlag för kontroll från myndigheter och arbetsgivare i andra länder. Med arbete i avses i Socialförsäkringsbalken förvärvsarbete i verksamhet här i landet, om inte särskilt anges.140 Arbete eller näringsverksamhet i åtföljs av obegränsad eller begränsad skattskyldighet i , vilket innebär att arbetsbaserad ersättning i normalfallet föregås av en tidsperiod av arbete eller näringsverksamhet, med deklarerade inkomster i . Det är därför lämpligt att studera risken för felaktig arbetsbaserad FTH där har fastställt inkomster. Uppgifter om fastställda inkomster och tidigare utbetalda ersättningar från välfärdssystemen under studieåret och föregående år kan alltså utgöra en central del i att definiera en grupp av ersättningsmottagare som nästan helt säkert är försäkrade för arbetsbaserade förmåner.