sou · H7B34 · 2019-01-28 00:00:00 — Även om uppgifterna är osäkra förefaller det ändå finnas närmare 1 000 personer som arbetar som studie- och yrkesvägledare utan att ha avsedd utbildning8. Ett sätt att höja andelen utbildade vägledare är att erbjuda de outbildade en utbildning som ger dem möjlighet att nå en studie- och yrkesvägledarexamen. Eftersom dessa personer kan antas ha olika utbildningsbakgrund och olika behov av utbildning skulle en kompletterande utbildning utformas på annat sätt än ovan tecknade upplägg. Inom ett projekt som finansierades av europeiska socialfonden (ESF) i Värmland9 planerade man tillsammans med för en sådan modell, då man hade en hög andel studie- och yrkesvägledare som saknade utbildning. Tanken var att ta fram en uppdragsutbildning där vägledarna skulle ges möjlighet att arbeta och studera parallellt för att nå en examen för studie- och yrkesvägledare. Av olika anledningar startade inte utbildningen, men 8Sveriges officiella statistik, . Av de totalt 2 614 rapporterade studie- och yrkesväg- ledare har en högskoleexamen. 9SYV , ESF-projekt 2007–2013. erfarenheterna kan vara väl värda att ta tillvara för liknande satsningar. En sådan utbildning skulle kunna kan ha ett pedagogiskt upplägg utformat på samma sätt som Vidareutbildning av lärare ().10 vänder sig till verksamma lärare eller förskollärare som saknar examen för den skolform som de är verksamma i. erbjuds vid åtta lärosäten och leder till en lärarexamen. Den omfattar upp till 120 högskolepoäng, där utbildningen är individuellt utformad beroende på tidigare utbildning och lärarerfarenhet, och vilken lärarutbildning som avses. Ett liknande upplägg finns också i en pågående satsning för att underlätta för obehöriga yrkeslärare att minska sin tjänstgöringsgrad de går en behörighetsgivande utbildning. Regeringen uttryckte i budgetpropositionen för 201611 att det är centralt att det finns yrkeslärare med rätt kompetens, och syftet med satsningen är att höja yrkesprogrammens kvalitet och attraktivitet. I satsningen utgår ett ekonomiskt stöd till huvudmän för skolor där yrkeslärare undervisar som de går en utbildning för att få lärarbehörig- het förstärks. Professionsbegreppet diskuteras både i och internationellt, bl.a. inom det europeiska och , ett nätverk av europeiska universitet som utbildar vägledare.13 har utarbetat ett förslag, där vägledningen indelas i fem områden som utgör kärnan i professionen: 3.systemutveckling och systemförändring, 4.styrning och administration, och 10www.lh.umu.se/utbildning/fortbildning-for-larare/valprojektet/ 2015/16:1. 12ELGPN, European lifelong policy network, 2007-2015, 13Nice, Network for innovation in career guidance and counselling in Europe. 14Handbook for the academic training of career guidance and counselling professionals. I Karriärvägledning, forskningsöversikt15 skriver : Frågan om att stärka vägledaryrket som profession har alltmer kommit på agendan i svensk vägledning. I flera sammanhang har kraven på legiti- mation rests, och behovet att ringa in och avgränsa det egna kunskaps- området har ökat . En förklaring kan också vara den kritik som riktas mot vägledningen för bristande måluppfyllelse, där väg- ledarna känner sig utpekade som ansvariga. Utbildningen till vägledare har byggts ut med ett masterprogram, och avsikten är att stegvis bygga upp en forskningsbas. Dessa initiativ har dock kommit direkt från de involverade lärosätena och inte fått något aktivt stöd från statlig nivå. Här följer vägledarna en väg som flera andra yrkesgrupper har valt (t.ex. sjuksköterskor, sjukgymnaster, fritidspedagoger). Syftet har varit att kartlägga de kärn-funktioner/kompetenser som skiljer ut vägledarna från andra professioner. Vad kännetecknar då en profession? Författaren beskriver hur professionsforskningen har blivit mer omfattande och hur olika definitioner av en profession har presen- terats . Han menar att svensk vägledning ännu inte har position som ett eget forskningsområde, något som bedöms vara en av flera punkter som definierar en profession. Däremot är flera andra punkter väl representerade bland vägledare: 1.en professionell förening, 2.etiska riktlinjer, och 3.en egen yrkesutbildning. Forskning om studie- och yrkesvägledning En förutsättning för att utveckla ett yrkesområde är att det bedrivs forskning. I Karriärvägledning, en forskningsöversikt16 konstaterar den engelska professorn att vägledningsforskningen varit central för utvecklingen av vägledaryrket och att den under det senaste århundradet genererat omfattande teoretisk och praktisk kunskap. Bimrose menar att kunskap om hur människor väljer yrke började utvecklas och kallades då för match- ning. Denna kunskap har utvecklats för att snarare benämnas egenskaps- och faktorteori eller matchningsteori och yrkesval och återfinns enligt Bimrose i differentialpsykologin. 15Karriärvägledning, en forskningsöversikt, (red). 16Karriärvägledning, en forskningsöversikt, A. (red.) 2015, kapitel 3. antal teorier som används som grund för yrkesutövningen. Psyko- logiska teorier dominerar internationellt, med stor inspiration från nordamerikanska forskare. Även forskning inom antropologi, socio- logi, ekonomi, statsvetenskap, historia och geografi har bidragit till förståelsen, tillsammans med forskning inom ekonomi och ledarskap. Vägledningsforskningen i betraktas som tvärvetenskaplig och är ofta knuten till akademiska ämnen som pedagogik, antropologi, företagsledning, sociologi och psykologi. I är forskningen framförallt kopplad till de lärosäten som erbjuder studie- och yrkesvägledarutbildningarna, universiteten i , och . har antalet doktorsavhandlingar inom vägledningsområdet ökat, varav den här utredningen kort beskriver sex av dem i kapitel 5. finns också ett forskarnätverk, och erbjuder en mastersutbildning inom karriär- vägledning. och vägledning (KAV) Nätverket är ett nationellt forskarnätverk som verkar med finansie- ring av , Forte och de tre lärosäten som svarar för studie- och yrkesvägledarutbildningen. Det består av cirka 25 seniora och juniora forskare från en rad discipliner och lärosäten. Nätverket leds av professor vid . Det över- gripande syftet är att fungera som en arena för utbyte av forskning mellan närbelägna forskningsfält och forskare avseende karriär- utveckling, att skapa förutsättningar för att bygga upp en forskar- utbildning, övergångar mellan skola och arbete samt karriärväg- ledning från grundskola till arbetsliv.17 Masterprogram i karriärutveckling och vägledning finns ett masterprogram i pedagogik där studenterna kan läsa en studiegång med inriktning mot karriärutveckling och vägled- ning (120 högskolepoäng) vid . Studiegång Karriärutveckling och vägledning syftar bl.a. till att ge fördjupade kunskaper om individers och gruppers karriärprocesser. 17KAV, och vägledning. också bidra till att utveckla förmågan att förstå och kritiskt granska komplexa frågor och fenomen vad gäller karriärprocesser och studie- och yrkesvägledande verksamheter. Programmet omfattar både obliga- toriska och valbara kurser. Det ger en masterexamen i pedagogik och är forskningsförberedande. Möjliga vägar att få fler disputerade lärare och öka möjligheten att anta fler studerande till vägledarutbildningen Det är önskvärt att de som undervisar på vägledarprogrammet har en egen vägledarbakgrund, även om alla inte behöver ha det. Sanno- likt är det bra med en kombination av disputerade lärare med väg- ledarbakgrund, och disputerade lärare som företräder andra för väg- ledarverksamheten relevanta forskningsinriktningar och discipliner, t.ex. utbildningssociologi, arbetslivsforskning, utvecklingspsykologi samt forskning om ungas övergångar. har lärarna på väg- ledarutbildningarna en sådan ämnesmässigt blandad bakgrund. På kort sikt är den mest framkomliga vägen att få fler fram disputerade lärare över huvud taget att rekrytera personer från fält som ligger vägledningsverksamheten nära. På kan man tänka sig flera olika insatser som kan bidra till att få fler disputerade lärare med vägledarbakgrund: Att underlätta för vägledare att söka kurser på avancerad nivå. En förutsättning för att få fler disputerade vägledarutbildade är att det finns goda möjligheter att komplettera med kurser på avan- cerad nivå som ger behörighet att antas till forskarutbildning. Före- trädare för lärosätena som utbildar vägledare menar att det befint- liga utbudet behöver synliggöras bättre, utökas och helst profileras tydligare mot vägledningsområdet. De tre lärosätena skulle kunna utveckla och specialisera sitt samarbete gällande utbildning på avancerad nivå, med vägledningsinriktning som kan ge nödvändig behörighet för forskarnivå och tjäna som kompetens- utveckling för yrkesverksamma. En annan förutsättning för att få fler disputerade lärare i utbild- ningen är att det finns doktorandtjänster att söka. har det totala antalet doktorandtjänster minskat, vilket betyder att få doktorandanställningar utlyses som finansieras av ordinarie fakul- tetsanslag. 3.Skapa en gynnsam lärandemiljö genom att staten initierar forskar- skolor med samarbete mellan ett antal lärosäten. har det förekommit sådana forskarskolor med inriktning mot lärar- och förskollärarverksamhet, men inte rik- tade till studie- och yrkesvägledare.18 Professionsprogam för studie- och yrkesvägledare I Lärarprofessionsutredningen19, som handlar om att utveckla och stärka lärares och rektorers profession beskrivs att för att en lärare eller rektor ska bli verkligt framgångsrik i sin yrkesgärning krävs kontinuerlig kompetensutveckling genom hela yrkeslivet, för läraren primärt inriktad på att utveckla undervisningen och undervisnings- skickligheten. Man föreslår en modell för hur både lärare och rek- torer ska delta i kompetensutveckling i professionsprogram som utformas utifrån tid i yrket. Professionsprogram ska göra det tydligt hur lärare och rektorer kan utforma sin kompetensutveckling för att kunna nå en högre kompetensnivå eller komma ifråga för en förste- lärartjänst. På liknande sätt ser behovet av en mer likvärdig och kontinuerlig kompetensutveckling ut för studie- och yrkesvägledare, särskilt mot bakgrund att de förslag som utredningen lägger och som innebär att studie- och yrkesvägledare får ett större och vidare ansvar, en tyd- ligare roll med identifierade krav och förväntningar. varierar tillgången till kompetensutveckling för studie- och yrkesvägledare mycket, och för att garantera likvärdigheten är det naturligt att också studie- och yrkesvägledare omfattas av en form av professionspro- gram. Möjlighet till kompetens- och professionsutveckling är också ett sätt att göra vägledaryrket mer attraktivt. 18Professor beskriver att kommer en större statlig satsning på forskarskolor att ske, i form av en utlysning från , som syftar till att höja den vetenskapliga kompetensen hos lärarutbildare (adjunkter). Enligt de uppgifter som finns tillgängliga kommer det också vara möjligt att ansöka om inrättande av en nationell forskar- skola för studie- och yrkesvägledarutbildare. Konkurrensen om dessa medel kommer emeller- tid med all sannolikhet att vara mycket stor. 19Med undervisningsskicklighet i centrum – ett ramverk för lärares och rektorers professionella utveckling, SOU 2018:17. 8.2.5Reglering av yrket studie- och yrkesvägledare Det ingår inte i utredningens uppdrag att utreda huruvida studie- och yrkesvägledare ska omfattas av legitimationsreformen och tiden har inte heller medgett att fördjupa sig i frågan. I olika möten med studie- och yrkesvägledare, lärosäten och andra aktörer har utred- ningen ändå mötts av ett intresse för att lyfta frågan om legitimation. Ett perspektiv som lyfts fram är att det är en fråga om status, att en legitimation skulle ge en viktig signal om att studie- och yrkes- vägledare är en betydelsefull yrkesgrupp. Ett annat perspektiv som utredningen mött är att legitimiteten inte finns i legitimationen, utan snarare i en examen från studie- och yrkesvägledarprogrammet. Till det anförs också att respekt och förtroende snarare nås genom att man erövrar och förtjänar den. Enligt regeringen var syftet med lärar- legitimationsreformen att garantera att elever och barn ska mötas av lärare och förskollärare med utbildning för den undervisning de bedriver. Utbildningen till studie- och yrkesvägledare är en samman- hållen utbildning och saknar olika valbara inriktningar av betydelse för var man ska arbeta. Detta skiljer sig således från lärarutbild- ningen där legitimationen beskriver i vilken skolform, årskurser och ämnen man är behörig att undervisa. Några hänvisar också till att legitimationen inte har haft den statushöjande effekten bland lärare som avsetts. Uppställda krav på legitimation eller en studie- och vägledarexamen för att kunna bli tillsvidareanställd som studie- och yrkesvägledare inom skolväsendet skulle troligen, enligt utredningens bedömning, innebära en reglering av yrket. När man inför en ny yrkesreglering måste man ta i beaktande andra regler så som yrkeskvalifikations- direktivet (YKD),20 se vidare i kapitel 12, konsekvensutredning. En förutsättning för att elever och presumtiva elever ska få bättre tillgång till studie- och yrkesvägledning med god kvalitet är att det finns utbildade studie- och yrkesvägledare. råder stor brist på utbildade vägledare och det är svårt för skolans huvudmän att rekrytera. Vägledare har goda möjligheter att arbeta inom andra angränsande 20Europaparlamentets och rådets direktiv /36/EG av om erkännande av yrkeskvalifikationer. yrkesområden, vilket gör att det råder konkurrens om de utbildade vägledare som finns. konstaterar utredningen att det finns ett stort intresse för studie- och yrkesvägledarutbildning, både den ordinarie grund- utbildningen och den kortare utbildningen men antalet platser är begränsat och söktrycket stort. Det är därför utredningens bedöm- ning att antalet platser behöver öka och fler möjligheter att utbilda sig till vägledare behöver utvecklas, t.ex. genom att tillskapa fler platser på den utbildning som riktar sig till personer med annan hög- skoleutbildning. För de personer som arbetar som studie- och yrkesvägledare utan att ha avsedd utbildning, bör det erbjudas komplet- terande utbildning. Vägledare med en studie- och yrkesvägledarexamen behöver också kompetensutvecklingsinsatser, då möjlighet till kompe- tensutveckling är ett sätt att göra vägledaryrket mer attraktivt sam- tidigt som det bidrar till en ökad kvalitet i vägledningen. Härutöver är det utredningens bedömning att grundutbildningen till studie- och yrkesvägledare bör ses över till sitt innehåll. 9Digitala och interaktiva vägledningstjänster I det här kapitlet redogörs för hur olika nätbaserade och interaktiva studie- och yrkesvägledningstjänster tjänster används i och i de nordiska länderna för att underlätta för elever, presumtiva elever och i förekommande fall föräldrar att få information om t.ex. studie- vägar, yrken och arbetsmöjligheter. Utredningen beskriver och ana- lyserar också behovet av ett utvecklat digitalt stöd och hur olika aktörer behöver samverka i syfte att få en samlad och tillförlitlig bild av tänkbara utbildningsvägar och yrkesområden. Digitala verktyg för information och vägledning finns ett stort utbud av nätbaserad information om studie- vägar, utbildningar, yrkesinriktningar och arbetsmarknadsutsikter. De erbjuds av såväl offentliga som privata aktörer med olika grad av interaktivitet. Begreppet interaktivitet är vanligt förekommande i sammanhang där man talar om digitala vägledningstjänster. Enligt är interaktiv i databehandlingssammanhang beteckning på program där människa och dator på ett dialogliknande sätt växelvis bidrar till att den önskade uppgiften utförs. En interaktiv webbplats ger möjlighet till utväxling av innehåll mellan användaren och webbplatsen. Som användare kan man chatta eller ändra innehåll men också ta del av andra användares innehåll. Man kan dela, ladda upp och ladda ner innehåll. Chatt och forum är således vanliga interaktiva mekanismer för webbplatser. I väglednings- sammanhang används även andra begrepp för former av digital kom- munikation, som t.ex. dialog via e-post eller Skype. Begreppet e-vägled- ning är också vanligt förekommande och avser vägledningstjänster Digitala och interaktiva vägledningstjänster på distans via olika digitala kanaler, som t.ex. chatt, e-post, sociala medier, Skype, etcetera. Nationell strategi och handlingsplan för digitalisering inom skolväsendet Regeringen formulerade i budgetpropositionen att målet för är att vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter.1 2017 beslutade regeringen om en samlad digitaliserings- strategi som spänner över flera samhällsområden och ger en samlad vision för regeringens digitaliseringspolitik2. pre- senterade regeringen en digitaliseringsstrategi för skolväsendet3 som utgör en del av den övergripande strategin. I och med digitaliserings- strategin la regeringen grunden för det fortsatta arbetet att med hjälp av digitaliseringens potential bidra till att måluppfyllelsen höjs och likvärdigheten ökar i skolväsendet. I överenskommelse med reger- ingen ansvarar Kommuner och Landsting (SKL) för att ta fram en handlingsplan som bl.a. syftar till att lyfta fram de olika initiativ och aktiviteter som behövs för att nå strategins satta mål. Arbetet med handlingsplanen startade och genomförs i samarbete med Skolverket.4 9.1Tidigare utredningar, rapporter och erfarenheter Flera utredningar och rapporter har lyft fram vikten av att erbjuda heltäckande, tillförlitliga och neutrala nätbaserade tjänster inom utbild- ning- och arbetsmarknadsområdet. föreslog utredningen (U 1999:11) att en nationell kommitté med uppgift att utveckla ett gemensamt it-system för karriärutvecklings- frågor skulle inrättas. fick därefter i uppdrag att utveckla en digital plattform för utbildningsinformation, och finns . Denna plattform uppfattas av många vägledare 2011/12:1, utgiftsområde 22. 2För ett hållbart digitaliserat – en digitaliseringsstrategi, N2017/03643/D. 3Nationell digitaliseringsstrategi för skolväsendet, U2017/04119/S. 4En nationell handlingsplan för digitalisering av skolväsendet. Digitala och interaktiva vägledningstjänster och elever som alltför outvecklad och man efterfrågar fler kopplingar till information om yrkesområden och arbetsmarknadsprognoser liksom möjlighet att chatta och ställa frågor. I en forskningsöversikt6 hänvisas till att i såväl EU:s memorandum för livslångt lärande (2000) som i en rapport från (2004) finns tydligt poängterat vikten av att utveckla kunskapen om hur nätbaserade tjänster kan användas för att göra inte bara information, utan också vägledningen mer tillgänglig i både tid och rum. Av tradi- tion har utbildningarna till vägledare fokuserat på samtal som sker i det ”traditionella rummet” (face to face), och inte belyst de möjlig- heter som finns i användningen av nätbaserade vägledningsstöd eller användningen av sociala medier i vägledningen. Även i Högskole- verkets granskning av vägledarutbildningarna 20067 betonas bristen på nätbaserade vägledningsstöd som kunskapsområde i utbildningen. I ovan nämnda rapport från , en fattare, rekommenderades att nätbaserade tjänster för livslång väg- ledning samordnas mellan utbildnings- och arbetsmarknadssektorn för att inte riskera att tappa viktig information om yrken och utbildningar som människor behöver för att kunna göra medvetna val. Nordiskt nätverk för vuxnas lärande (NVL) framhåller också värdet av att utveckla en gemensam internetportal med opartisk in- formation om yrken och utbildning. (A 2016:03) lyfter i sitt delbetän- kande8 fram påpekande om behovet av att de offentliga vägledningsinsatserna anlägger ett mer långsiktigt och livs- långt perspektiv. Detta med utgångspunkt i att människor gör flera karriärval under sitt liv och att vägledning därför måste finnas till- gänglig för breda målgrupper. I betänkandet föreslår Arbetsmarknads- utredningen att en digital plattform för livslång vägledning ska in- rättas och att den ska drivas av flera myndigheter i samverkan. De beskriver att informationen om yrken, arbetsmarknadsutsikter och utbildningar är fragmenterad med många olika tjänster och bristande samverkan. Också de lyfter fram att det saknas möjlighet att ställa frågor kring dessa områden. 6Karriärvägledning, en forskningsöversikt. A. (red.). 7Utvärdering av studie- och yrkesvägledarutbildningen i . 8Vägledning för framtidens arbetsmarknad. Digitala och interaktiva vägledningstjänster På sidan 126 skriver utredningen: Även för individer med god karriärkompetens som har lätt att ta till sig och sortera information om arbetsmarknadens krav kan det därmed vara svårt att orientera sig och få en opartisk och objektiv överblick över vilken kompetens som efterfrågas och hur individen kan tillägna sig denna. Denna information behöver samlas utifrån ett tydligt användar- perspektiv. För att nå många individer på ett resurseffektivt sätt är det lämpligast att erbjuda informationen genom digitala tjänster. Därefter har Arbetsförmedlingen på uppdrag av regeringen genom- fört och redovisat en förstudie9 med syfte att analysera behoven och undersöka hur en digital plattform för vägledning kan etableras. Förstudiens plattform har inte fokus på någon specifik skolform eller utbildningsnivå. Arbetsförmedlingen betonar dock vikten av ett samlat digitalt system för den kommunala vuxenutbildningen. För- studien definierar ingen primär målgrupp, och menar att ur Arbets- förmedlingens perspektiv är alla invånare med behov av vägledande information målgrupp. Vidare betonar man att en digital tjänst inte kan möta hela målgruppens alla behov av information och väg- ledning men den kan vara en första ingång som kan hänvisa vidare. Enligt förstudien ska tjänsten erbjuda möjlighet att komma i kontakt med en vägledare i chatt eller liknande. Det finns ännu ingen utpekad huvudman för plattformen. Förstudien pekar däremot ut att platt- formen ska vila på ett digitalt ekosystem som möjliggör för flera olika typer av aktörer att skapa tjänster som möter särskilda behov eller målgrupper. Ett tillkännagivande till regeringen I ett tillkännagivande10 anför att regeringen ska låta ta fram och uppdatera en digital plattform för information och vägledning för utbildningsområdet. fattade följande beslut : ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen ska låta ta fram och uppdatera en digital studie- och yrkesväglednings- plattform och att studie- och yrkesvägledarnas roll i skolan måste stärkas 9Digital plattform för livslång vägledning – slutrapport. Dnr: Af 2018/0019 2596. 10Skolväsendet – lärare och elever. betänkande 2016/17: UbU18. Digitala och interaktiva vägledningstjänster och i högre grad integreras i skolans verksamhet och tillkännager detta för regeringen. Av betänkande som ligger till grund för riks- dagens beslut11, framhålls bl.a. vikten av en välfungerande studie- och yrkesvägledning av god kvalitet eftersom väl underbyggda val minskar risken för avhopp och felval och bidrar till att fler unga kan gå vidare till högre studier och arbete. Vidare skriver utskottet att vägledning också är viktigt för att åstadkomma bättre balans mellan utbud och efterfrågan av kompetenser på arbetsmarknaden. Längre fram i betänkandet menar utskottet att en digital tjänst för vägled- ning skulle kunna tillhandahålla information om behörighetsfrågor, redogöra för antagningsprocesser samt att lotsa elever rätt i utbild- ningssystemet, och på så sätt frigöra vägledningsresurser för mer på kvalitativa och vägledande samtal. För att på nationell nivå möta behovet av en oberoende och flexibel nätbaserad vägledningstjänst utvecklades . Den drevs av dåvarande Nätuniversitetet12 med hjälp av en rad verksamma vägledare. De utvecklade en gemensam pedagogik för att på distans bedriva vägledning och svara på frågor. Av rapporten till vägledning13 framgår att de skapade möj- ligheter att göra vägledning mer tillgänglig och att kontinuerligt stödja och uppmuntra individen i sin karriärplanering.