sou · H7B353 · 2019-12-09 00:00:00 — Det bör också framhållas att frågan om vilka av de tidigare förmånerna som ska finnas med i beräkningen av garantipensionen är individuellt, t.ex. torde vissa personer inte få räkna med något pensionstillskott. dom i Zaniewicz- kan inte ge någon direkt ledning för hur denna form av garantipension ska kategoriseras, eftersom syftet med förmånen är ett helt annat än syftet med den förmån som prövades i domen. Vid en helhetsbedömning av förmånen, innefattande förmånens syfte och det sätt på vilken den beräknas, anser vi att det inte kan anses vara fråga om en specifik garanti som har till ändamål att tillförsäkra dem som åtnjuter sociala trygghetsförmåner en minimiinkomst som överstiger storleken på de förmåner som de hade kunnat göra anspråk på enbart med stöd av fullgjorda försäkringsperioder och erlagda avgifter. Förmånen är därför inte en sådan minimiförmån som regleras av artikel 58 i förordning 883/2004. Domens räckvidd och omfattning Änkepension är en efterlevandepension som i vissa fall kan beviljas änkor. Förmånen håller på att fasas ut och kan endast beviljas en änka som var gift med den avlidne vid utgången av (se 83 kap. 4 och 5 §§ socialförsäkringsbalken). En änka har i första hand rätt till omställningspension och garantipension till omställningspen- sion, men kan också ha rätt till en viss del av änkepensionen. Endast den del av änkepensionen som överstiger omställnings- och garanti- pensionen betalas ut (se 77 kap. 11 och 12 §§). En skillnad mellan om- ställningspension och änkepension är att omställningspension endast utges medan änkepension till övervägande del är livsvarig (jfr 77 kap. 18 §). När rätten till omställningspensionen och garantipensionen till omställningspensionen upphör, betalas hela änkepensionen ut. Änkepension består av dels änkepension på grundval av den avlidne makens intjänade pensionspoäng för tilläggspension, dels ett 90-pro- centstillägg, som är ett tillägg motsvarande av det prisbas- belopp som gäller för dödsfallsåret (83 kap. 2 §). 90-procentstillägget lämnas längst till och med månaden före den då änkan fyller (77 kap. 18 §). Som en allmän regel gäller att en änka har rätt till änkepension på grundval av den avlidne makens intjänade pensionspoäng för till- läggspension om den avlidne maken var försäkrad enligt 4 och 6 kap. socialförsäkringsbalken och vid sin död antingen hade rätt till in- komstgrundad ålderspension, eller skulle ha haft rätt till förtids- pension enligt vissa äldre regler i den upphävda lagen (1962:381) om allmän försäkring, om ett sådant pensionsfall hade förelegat vid tid- punkten för dödsfallet (83 kap. 3 § första stycket socialförsäkrings- balken). Det krävs också att det för den avlidne maken kan tillgodo- räknas pensionspoäng för tilläggspension . Därutöver gäller ytterligare villkor som skiljer sig åt för änkor födda eller tidigare respektive för änkor födda eller senare (83 kap. 3 § andra stycket). En änka som är född eller har rätt till änkepension, om hon var gift med den avlidne vid utgången av 1989 och vid tid- Domens räckvidd och omfattning punkten för dödsfallet. Det krävs också antingen att äktenskapet för dödsfallet hade varat och ingåtts senast den dag då den avlidne fyllde , eller att den avlidne efterlämnar barn som också är barn till änkan (83 kap. 4 §). En änka som är född eller senare har rätt till änkepension på grundval av den avlidne makens intjänade pensionspoäng för till- läggspension om hon var gift med den avlidne vid utgången av 1989 och fortlöpande fram till dödsfallet. Det krävs också att äktenskapet vid utgången av 1989 hade varat och ingåtts senast den dag då mannen fyllde eller mannen vid utgången av 1989 hade barn som också var barn till kvinnan. Det är dessutom ett krav att ett av de angivna villkoren var uppfyllt även vid dödsfallet (83 kap. 5 §). Ytterligare krav måste vara uppfyllda för att änkan ska ha rätt till 90-procentstillägget (se 83 kap. 6 och 7 §§). Änkepension får inte lämnas om änkan gifter sig. Upplöses äkten- skapet , lämnas dock änkepension på nytt (83 kap. 8 §). Det finns särskilda bestämmelser om beräkningen av änke- pension. Olika bestämmelser gäller i det avseendet för änkor födda eller tidigare respektive för änkor födda eller . Huvudregeln är dock att änkepensionen ska motsvara eller, om det efter den avlidne finns barn som har rätt till barn- pension efter honom, av antingen hel förtidspension eller inkomstgrundad ålderspension för den avlidne. För änkor födda eller senare ska änkepensionen beräknas som om mannen hade avlidit vid utgången av 1989 och på grundval av den pensionsrätt som han fram till dess tjänat in inom tilläggspensioneringen. Denna ålderskategori har dock också rätt till ett tillägg, det så kallade 90- procentstillägget, som i vissa fall ska minskas eller avkortas. Därtill finns för änkor födda eller senare också bestämmelser om sam- ordning med inkomstgrundad ålderspension. Enligt huvudregeln ska änkepension lämnas endast i den utsträckning den efter eventuell samordning med omställningspension överstiger änkans ålderspen- sion. Regeln har undantag och det finns också särskilda bestämmelser för hur änkans ålderspension ska beräknas (se 84 kap. 12–17 §§). Domens räckvidd och omfattning Garantipension till änkepension infördes som en del av reformeringen av pensionssystemet genom den numera upphävda lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn. Denna form av garantipension är ett grundskydd som i vissa fall lämnas till änkor som får änkepension och som inte har fyllt och vars avlidne man inte haft pensionsgrundande inkomster eller endast haft låga sådana inkomster. Denna garantipension syftade till att ersätta de tidigare änkepensionsförmånerna i form av bosättningsbaserad folk- pension, pensionstillskott och särskilt grundavdrag vid beskattningen. Bestämmelserna utformades i syfte att anpassa regelverket för änke- pension till det reformerade ålderspensionssystemet och ge änkepen- sioneringens grundskydd samma grundkonstruktion som grundskyd- det inom den reformerade ålderspensioneringen. Syftet var också att skapa regler som i möjligaste mån skulle ge ett oförändrat utfall för den enskilde. Skälet till att garantipension till änkepension upphör när änkan fyllt är att hon då omfattas av grundskyddet i ålders- pensioneringen och det inte har ansetts rimligt att hon ska omfattas av dubbelt grundskydd.27 Enligt lagen om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn var det endast änkor som var födda eller tidigare som hade rätt till garantipension till änkepension. Rätten till garanti- pension upphörde också då änkan fyllt (6 kap. 14 §). När socialförsäkringsbalken trädde i kraft hade dessa änkor alla fyllt , vilket innebar att det inte längre kunde lämnas någon sådan garantipension. Några bestämmelser om garantipension till änke- pension togs därför inte in i socialförsäkringsbalken.28 Enligt lagen (2000:462) om införande av lagen om efterlevande- pension och efterlevandestöd till barn gällde dock övergångsbestäm- melser som innebar att även änkor som var födda eller senare kunde ha rätt till garantipension till änkepension, om deras make avlidit (15 och 16 §§). Nya övergångsbestämmelser för dessa änkor togs vid införandet av socialförsäkringsbalken in i lagen om införande av socialförsäkringsbalken (se 7 kap. 20 §). De änkor som får garantipension till änkepension är alltså födda eller senare och var änkor vid utgången av samt 1999/2000:91, s. 195 och 196. 28Socialförsäkringsbalk (prop. 2008/09:200), s. 519. Domens räckvidd och omfattning har ännu inte fyllt . var det enligt Pensions- myndigheten 3 371 kvinnor som fick garantipension till änkepension. En änka har rätt till garantipension endast om en försäkringstid om kan tillgodoräknas för den avlidne (7 kap. 34 § lagen om införande av socialförsäkringsbalken). En änka har inte rätt till garantipension efter en man som hon inte levde tillsammans med vid dennes död, om hon efter det att sammanlevnaden med mannen upp- hörde varit sambo med en annan man som hon varit gift med eller har eller har haft barn med (7 kap. 35 §). Med en änka likställs i fråga om rätt till garantipension en ogift kvinna som är sambo med en ogift man vid hans död, om hon har varit gift med honom, eller har eller har haft barn med honom (7 kap. 36 § första stycket). Garantipension får inte lämnas om änkan gifter sig eller om hon är sambo med en man som hon varit gift med eller har eller har haft barn med. Om äktenskapet upplöses innan det varat eller om samboendet upphör , ska garantipensionen lämnas på nytt, om förutsättningarna i övrigt för rätt till sådan pension fort- farande är uppfyllda (7 kap. 37 §). Beräkningen av garantipension till änkepension är komplicerad. Huvuddragen av beräkningen kan beskrivas enligt följande (se 7 kap. 30–47 §§). Garantipension till änkepension beräknas utifrån en bas- nivå som beräknas som 2,15 prisbasbelopp multiplicerat med en folk- pensionskvot och en 15-delskvot. Basnivån minskas enligt en viss avtrappningsmodell sedan med ett beräkningsunderlag som grundar sig på den änkepension som änkan har rätt till. Med änkepension avses i det sammanhanget även sådan efterlevandepension enligt utländsk lagstiftning som inte är att likställa med garantipension (7 kap. 38 §). För beräkning av folkpensionskvoten gäller olika regler beroende på när dödsfallet inträffade. För kvinnor födda eller senare som beviljats änkepension på grund av dödsfall gäller följande.29 För rätt till oavkortad garantipension till änkepension krävs att den avlidne kunnat tillgodoräknas med försäkringstid för garanti- pension i . än avkortas garanti- pensionen proportionellt. Försäkringstid tillgodoräknas enligt samma regler som gäller för omställningspension. Vid bedömningen av hur med försäkringstid som ska tillgodoräknas den avlidne beaktas även framtida försäkringstid. Änkan är dock alltid berättigad till så stor andel av garantipension till änkepensionen som hon skulle 1999/2000:91, s. 208. Domens räckvidd och omfattning ha haft rätt till i form av folkpension om de tidigare bestämmelserna i lagen om allmän försäkring fortfarande hade tillämpats. Det inne- bär att om en folkpension i form av änkepension beräknad på den avlidne mannens ATP-poäng är förmånligare för änkan så ska en sådan beräkning göras i stället. För kvinnor födda eller senare som beviljats änkepension på grund av dödsfall mot- svarar sålunda folkpensionskvoten den kvot som är högst av kvoten av antalet år med ATP-poäng, dock högst , dividerat med talet 30 och kvoten av antalet bosättningsår i , dock högst , divi- derat med talet 40 (7 kap. 44 § första stycket första meningen). För kvinnor födda eller senare som beviljats änkepension på grund av dödsfall något av åren 1990–2002 beräknas folkpensionskvoten som kvoten av mannens antal år med ATP-poäng t.o.m. , dock högst , dividerad med talet 30 (7 kap. 44 § första stycket andra meningen). 15-delskvoten är en minskning av garantipensionen i 15-delar för änkor som vid dödsfallet var . Minskning med denna kvot ska inte ske om rätten till garantipension grundar sig på samman- boende med barn (7 kap. 40 §).30 Efter att basnivån multiplicerats med folkpensionskvoten och 15- delskvoten sker en avtrappning mot ett beräkningsunderlag. Beräk- ningsunderlaget motsvarar efterlevandepension i form av tilläggs- pension ökat med det så kallade folkpensionstillägget sedan det multiplicerats med folkpensionskvoten och 15-delskvoten. Avtrapp- ning av garantipensionens basnivå mot beräkningsunderlaget görs i fyra intervaller. Skälet för denna komplexa beräkning är att så långt som möjligt åstadkomma ett neutralt utfall för den enskilde, dvs. att pensionen beräknad enligt det reformerade systemet inte ska ge ett sämre nettoutfall än i det tidigare systemet.31 Hur har förordning 883/2004 tillämpats på garantipension till änkepension? I likhet med hur förordningens bestämmelser tillämpats på garanti- pension till omställningspension och garantipension för den som är född eller tidigare är sammanläggningsregeln tillämplig. 31Se Anpassningar med anledning av övergången till reformerade regler för ålderspension (prop. 2001/02:84), s. 87 och 88. Domens räckvidd och omfattning säkringstid i andra medlemsstater beaktas därmed på motsvarande sätt vid bedömningen av om den avlidne uppfyller kravet försäkringstid. I likhet med vad som ovan beskrivits beträf- fande garantipension för den som är född eller tidigare görs – i de fallen försäkringstid i andra medlemsstater kan tillgodoräknas för den avlidne – en andelsberäkning med tillämpning av förordningens pro rata temporis-princip. Efterlevandepension från en annan medlemsstat trappar inte av garantipension änkepension.32 Garantipension till änkepension betalas ut även om den förmåns- berättigade bosätter sig i ett annat EES-land eller (artikel 7 förordningen).33 5.5.2Garantipension till änkepension är inte en minimiförmån Vår bedömning: Garantipension till änkepension är inte en sådan minimiförmån som regleras av artikel 58 i förordning 883/2004. Skälen för bedömningen: Garantipension till änkepension är ett grundskydd till kvinnor som får änkepension och som inte har fyllt . Dessutom krävs att kvinnans make har avlidit före utgången av . Bakgrunden till det sistnämnda kravet är att förmånen håller på att fasas ut. Det bakomliggande syftet med garantipension till änkepension är att ersätta det tidigare grundskyddet inom änkepensioneringen – som bestod av bosättningsbaserad folkpension, pensionstillskott och särskilt grundavdrag vid beskattningen – på så sätt att den enskilda änkan i möjligaste mån ska få ett oförändrat utfall jämfört med tidigare. Garantipension till änkepension uppvisar därför likheter med garantipension för den som är född eller tidigare, som syftar till att förmånstagaren ska få en pensionsförmån som motsvarar de för- måner som han eller hon hade rätt till med stöd av tidigare regler. De tidigare förmåner som ska ersättas av garantipension till änke- pension är – på samma sätt som för garantipension för den som är 1999/2000:91, s. 242–244. 33Ibid., s. 242–244. Domens räckvidd och omfattning född eller tidigare – den bosättningsbaserade folkpensionen, pensionstillskottet och det särskilda grundavdraget. Som närmare redovisats ovan kan folkpensionen och det särskilda grundavdraget inte anses ha varit minimiförmåner medan pensions- tillskottet uppvisar vissa likheter med en minimiförmån. I likhet med garantipension för den som är född eller tidi- gare är garantipension till änkepension enligt vår bedömning en för- mån som kompenserar för ett antal tidigare förmåner med sins- emellan olika konstruktioner och syften. Vid en helhetsbedömning av förmånen, innefattande förmånens syfte och det sätt på vilken den beräknas, gör vi bedömningen att det inte kan anses vara fråga om en specifik garanti som har till ändamål att tillförsäkra dem som åtnjuter sociala trygghetsförmåner en minimiinkomst som över- stiger storleken på de förmåner som de hade kunnat göra anspråk på enbart med stöd av fullgjorda försäkringsperioder och erlagda avgif- ter. Förmånen är därför inte en sådan minimiförmån som regleras av artikel 58 i förordning 883/2004. 5.6Sjukersättning och aktivitetsersättning i form av garantiersättning Allmänt om sjukersättning och aktivitetsersättning Sjukersättning eller aktivitetsersättning kan lämnas till en försäkrad vars arbetsförmåga är långvarigt nedsatt. Båda typerna av förmån lämnas i form av inkomstrelaterad ersättning och garantiersättning (33 kap. 2 och 3 §§ socialförsäkringsbalken). Sjukersättning lämnas tills vidare, medan aktivitetsersättning lämnas (33 kap. 4 §). Enligt huvudregeln har en försäkrad vars arbetsförmåga är ned- satt med minst en fjärdedel på grund av sjukdom eller annan nedsätt- ning av den fysiska eller psykiska prestationsförmågan och som var försäkrad vid försäkringsfallet rätt till sjukersättning eller aktivitets- ersättning. Om försäkringsfallet har inträffat före ingången av det år då den försäkrade fyllde , gäller inte kravet att den försäkrade ska vara försäkrad vid försäkringsfallet (33 kap. 5 §). För rätt till sjukersättning krävs att arbetsförmågan kan anses stadigvarande nedsatt och att medicinsk eller arbetslivsinriktad rehabi- Domens räckvidd och omfattning litering inte bedöms kunna leda till att den försäkrade återfår någon arbetsförmåga (33 kap. 6 §). För rätt till aktivitetsersättning krävs att nedsättningen kan antas bestå under (33 kap. 7 §). Förmånerna kan lämnas enligt fyra förmånsnivåer: hel, tre fjärde- dels, halv eller en fjärdedels sjukersättning eller aktivitetsersättning. Avgörande för vilken förmånsnivå som är tillämplig är storleken av förmånstagarens nedsättning av arbetsförmågan (33 kap. 9 §). När det bedöms hur nedsatt arbetsförmågan är ska beakta den försäkrades förmåga att försörja sig själv genom för- värvsarbete på arbetsmarknaden (33 kap. 10 §). Hel sjukersättning kan lämnas tidigast det år då den försäkrade fyller och längst till och med månaden före den månad då han eller hon fyller . Tre fjärdedels, halv eller en fjärde- dels sjukersättning kan lämnas tidigast från och med den månad då den försäkrade fyller och längst till och med månaden före den månad då han eller hon fyller (33 kap. 16 §). Aktivitetsersättning kan tidigast lämnas det år då den försäkrade fyller och längst till och med månaden före den månad då han eller hon fyller (33 kap. 18 §). I samband med ett beslut om att bevilja en försäkrad aktivitets- ersättning ska undersöka om han eller hon ersättningen ska lämnas kan delta i aktiviteter som kan antas ha en gynnsam inverkan på hans eller hennes sjukdomstillstånd eller fysiska eller psykiska prestationsförmåga (33 kap. 21 §). För den som får tre fjärdedels sjukersättning eller aktivitetsersättning ska särskilda insatser göras för att han eller hon ska kunna få en anställ- ning motsvarande den återstående arbetsförmågan (33 kap. 26 §). En försäkrad har rätt till inkomstrelaterad sjukersättning eller aktivi- tetsersättning, om det för honom eller henne har fastställts PGI (ramtid) närmast före det år då försäkringsfallet inträffade. Ramtiden, som bestäms utifrån förmåns- tagarens ålder, är och högst (se 34 kap. 2 och 3 §§ socialförsäkringsbalken). Den inkomstrelaterade ersättningen beräknas på grundval av en antagandeinkomst som beräknas med ledning av den försäkrades Domens räckvidd och omfattning bruttoårsinkomster inom ramtiden. Med bruttoårsinkomst avses pensionsgrundande inkomst och vissa pensionsgrundande belopp, som sammantagna inte överstiger 7,5 prisbasbelopp, och som beräknas på ett visst sätt. Antagandeinkomsten motsvarar enligt huvudregeln ett genomsnitt inom ramtiden av de tre högsta bruttoårsinkomst- erna, som räknats om med hänsyn till förändringar i prisbasbeloppet (se 34 kap. 4–11 §§). Beräkningen av den inkomstrelaterade ersättningen utgår från en ersättningsnivå för hel sjukersättning respektive aktivitets- ersättning om av den försäkrades antagandeinkomst. Partiell inkomstrelaterad sjukersättning och aktivitetsersättning lämnas för år räknat med så stor andel av hel sådan ersättning som motsvarar den andel av sjukersättning eller aktivitetsersättning som den försäkrade har rätt till (34 kap. 12 och 13 §). Från inkomstrelaterad sjukersättning och aktivitetsersättning ska sådana förmåner räknas av som lämnas till den försäkrade enligt utländsk lagstiftning och som motsvarar sjukersättning eller aktivi- tetsersättning eller som utgör pension vid invaliditet (34 kap. 14 §). Rätt till sjukersättning och aktivitetsersättning i form av garanti- ersättning har en försäkrad som saknar inkomstrelaterad sjukersätt- ning eller aktivitetsersättning, eller vars inkomstrelaterade ersätt- ning understiger en viss nivå (garantinivå). Garantiersättningen är beroende av en särskilt beräknad försäkringstid (35 kap. 2 § social- försäkringsbalken). Garantiersättning lämnas endast till den som kan tillgodoräknas en försäkringstid om (35 kap. 3 §). Som försäkringstid får den försäkrade enligt huvudregeln tillgodoräkna sig faktisk för- säkringstid och framtida försäkringstid (35 kap. 4 §). Som faktisk försäkringstid räknas enligt huvudregeln tid när en person har varit försäkrad på grund av bosättning i enligt 5 kap. socialförsäkringsbalken (35 kap. 6 §). Som framtida försäkringstid räknas tiden från det år då försäk- ringsfallet inträffade till och med det år den försäkrade fyller . Om den faktiska försäkringstiden är mindre än fyra femtedelar av tiden från och med det år då den försäkrade fyllde till och med Domens räckvidd och omfattning året före försäkringsfallet beräknas den framtida försäkringstiden i stället som en så stor andel av tiden för försäk- ringsfallet, till och med det år då den försäkrade fyller , som motsvarar kvoten mellan den faktiska försäkringstiden och fyra femte- delar av tiden från och med det år då den försäkrade fyllde till och med året före försäkringsfallet (35 kap. 12 och 13 §§). Det finns också en specialbestämmelse för försäkringsfall som inträffar . I ett sådant fall får som försäkringstid räknas tiden från och med det år då den försäkrade fyllde till och med det år då han eller hon fyller . Hänsyn ska dock bara tas till tid då den försäkrade efter fyllda har uppfyllt förutsätt- ningarna för tillgodoräknande av faktisk försäkringstid (35 kap. 14 och 15 §§). När det gäller ersättningsnivån så motsvarar garantinivån för hel sjukersättning från och med den månad då den försäkrade fyller , för år räknat, 2,53 prisbasbelopp (35 kap. 18 §). Garantinivån för hel sjukersättning till och med månaden före den månad då den försäkrade fyller samt för hel aktivitetsersättning motsvarar för år räknat en nivå mellan 2,23 och 2,48 prisbasbelopp. Den exakta nivån beror på förmånstagarens ålder (35 kap. 19 §). För den som inte kan tillgodoräknas försäkringstid ska garantinivån avkor- tas till så stor andel av denna som svarar mot kvoten mellan försäk- ringstiden och talet 40 (35 kap. 20 §). Beräkningen av garantiersättning sker enligt följande. För den som inte har inkomstrelaterad sjukersättning eller aktivitetsersätt- ning motsvarar årlig hel garantiersättning garantinivån (35 kap. 23 §). För den vars hela inkomstrelaterade sjukersättning eller akti- vitetsersättning för år räknat understiger garantinivån motsvarar den årliga garantiersättningen differensen mellan garantinivån, efter av- kortning med hänsyn till försäkringstid, och ett beräkningsunderlag (35 kap. 24 §). Beräkningsunderlaget utgörs av den årliga inkomst- relaterade sjukersättning eller aktivitetsersättning som den försäk- rade har rätt till som garantiersättningen avser (35 kap. 21 §). Som inkomstrelaterad sjukersättning och aktivitetsersättning avses även vissa utländska förmåner som inte är att likställa med garantiersättning (35 kap. 22 §). Partiell garantiersättning lämnas för år räknat med så stor andel av hel garantiersättning som motsvarar den andel av sjukersättning eller aktivitetsersättning som den för- säkrade har rätt till (35 kap. 25 §). Domens räckvidd och omfattning Hur har förordningen tillämpats på inkomstrelaterad sjukersättning och aktivitetsersättning? Som framgått i avsnitt 3.4.3 delar förordningen upp förmåner vid invaliditet i två huvudgrupper som benämns typ A-lagstiftning respektive typ B-lagstiftning. Inkomstrelaterad sjukersättning och aktivitetsersättning tillhör de s.k. typ A-lagstiftningarna, vilket inne- bär att de enligt förordningen kan samordnas på olika sätt. Om den försäkrade endast har omfattats av typ A-lagstiftning i de medlems- stater där han eller hon har varit försäkrad, ska samordning ske enligt bestämmelserna i kapitel 4 i förordningen (artikel 44 och 45). Om den försäkrade har omfattats av både typ A-lagstiftning och typ B- lagstiftning ska samordning ske enligt bestämmelserna i kapitel 5 (artikel 46).