sou · H7B319 · 2019-04-29 00:00:00 — Skälen för utredningens bedömning: Frågan är här om våra förslag kräver någon ändring i den dataskyddsreglering som anger ramarna för Kriminalvårdens eller åklagarmyndigheternas personuppgifts- behandling inom dataskyddsförordningens tillämpningsområde. Som framgår av dataskyddsförordningen är behandling av personuppgif- ter som faller under förordningens tillämpningsområde endast tillåten om det finns en rättslig grund för personuppgiftsbehandlingen som är fastställd i nationell rätt (artikel 6.1 och 6.3), se avsnitt 6.4.4. När Kriminalvården och åklagarmyndigheterna behandlar belast- ningsregisteruppgifter i ärenden om anställning och uppdrag som är att jämställa med anställning, har behandlingen stöd i den rättsliga grunden myndighetsutövning enligt artikel 6.1.e. Eftersom myndig- heterna har behov av att bedöma lämpligheten hos den som myndig- heten avser att anställa för att förhindra anställningar som kan skada såväl själva verksamheten som myndighetens anseende och förtro- ende, kan även den rättsliga grunden allmänt intresse tillämpas på behandlingen av registeruppgifter enligt artikel 6.1.e. Myndighet- ernas rätt att ta del av uppgifter i belastningsregistret i ärenden om anställning eller uppdrag, föreslås regleras i lagen om belastnings- register med tillhörande förordning. När Kriminalvården behandlar uppgifter ur belastningsregistret i samband med registerkontroll vid inpassering i anstalt eller häkte utgör behandlingen en del av Kriminalvårdens myndighetsutövning. Myndigheten har därför rätt att behandla uppgifter enligt artikel 6.1.e. Denna rättsliga grund kan även åberopas vid behandling av register- uppgifter i samband med registerkontroll av ledningen i en juridisk person som bedriver verksamhet med halvvägshus eller hem för vård- vistelse. Kriminalvårdens rätt att ta del av uppgifterna föreslås regleras i fängelse- och häkteslagen. Kraven på rättslig grund och att denna ska vara fastställd i nationell rätt får därmed anses uppfyllda. Eftersom Kriminalvården och åklagar- myndigheterna även får behandla uppgifter i fällande domar i brott- mål samt lagöverträdelser som innefattar brott (se avsnitt 6.4.5), inne- bär det att vi sammantaget bedömer att våra förslag är förenliga med dataskyddslagstiftningen. För att företag inom den finansiella sektorn, t.ex. banker, värde- pappersbolag och försäkringsbolag (här benämnda finansiella före- tag), ska få tillstånd av att bedriva verksamhet krävs att personer i ledningen – och i vissa fall även de som annars är ansvariga för verksamheten eller har en central funktion i företagen –är lämpliga för uppdraget. För vissa företag krävs inte tillstånd, men de ska för att få driva viss finansiell verksamhet i stället vara registrerade hos . Registrering får endast beviljas om ledningspersonerna bedöms som lämpliga. ska alltså göra en lämplighetsprövning av ledningen i samband med att ett finansiellt företag ansöker om till- stånd eller registrering. En sådan prövning ska även göras i samband med byte i ledningen hos ett företag som redan har ett tillstånd eller är registrerat. För att kunna göra sin lämplighetsprövning har Finans- inspektionen fått författningsstöd för att begära ut vissa uppgifter ur belastningsregistret. De finansiella företagen har inte något motsvarande författ- ningsstöd för att på egen hand göra en registerkontroll av det slag som gör. Vi har därför fått i uppdrag att över- väga om författningsstödet för registerkontroll bör utökas för före- tag inom den finansiella sektorn. Enligt våra direktiv bör ett even- tuellt författningsstöd för registerkontroll avgränsas till att endast avse kontroll av de personer som omfattas av någon form av krav på led- ningsprövning. Kapitlet inleds i avsnitt 9.2 med en beskrivning av de tidigare över- väganden som gjorts avseende finansiella företags rätt till register- kontroll. Därefter redogörs i avsnitt 9.3 för den lämplighetsprövning som gör av ledning och vissa andra ledande befatt- ningshavare i ett finansiellt företag och vilken rätt inspektionen har till uppgifter i belastningsregistret. I avsnittet beskrivs också de krav på lämplighetsprövning som finns för de finansiella företagen. Våra överväganden och förslag presenteras i avsnitt 9.4. 9.2.1Utredningen om integritetsskydd i arbetslivet Vi har i avsnitt 5.3.3 redogjort för Utredningen om integritetsskydd i arbetslivet. I sitt betänkande med samma namn (SOU 2009:44) har utredningen föreslagit ett förbud för arbetsgivare att utan författnings- stöd begära att en arbetstagare visar upp ett utdrag ur belastnings- eller misstankeregistret. Under remissbehandlingen anförde Bankinstitutens arbetsgivare- organisation (BAO) att förslaget innebär att en mycket viktig faktor för att undvika brott inom betalningssystemen lyfts bort och att för- slaget riskerar att medföra allvarliga negativa konsekvenser för all- mänhetens förtroende för de finansiella systemen. Även framförde att det inom finanssektorn var motiverat att tillåta registerkontroll. För att genomföra det s.k. Solvens II-direktivet1 i svensk rätt tillsatte regeringen en särskild utredning. Utredningen övervägde i sitt betänkande Rörelsereglering för försäkring och tjänstepension (SOU 2011:68) om det borde införas en skyldighet för den som er- bjuds ett uppdrag eller en anställning i ett försäkringsföretag att lämna ett utdrag ur belastningsregistret till företaget. Utredningen fann att det saknades tillräckligt starka skäl för en sådan registerkontroll (s. 298). 1Europaparlamentets och rådets direktiv /138/EG om upptagande och utövande av för- säkrings- och återförsäkringsverksamhet (Solvens II). 9.2.3Utredningen om registerutdrag i arbetslivet Vi har i avsnitt 5.3.3 redogjort för Utredningen om registerutdrag i arbetslivet. Utredningen har i sitt betänkande med samma namn (SOU 2014:48) föreslagit ett liknande förbud som Utredningen om integritetsskydd i arbetslivet, dock endast avseende uppgifter i belast- ningsregistret. Utredningen om registerutdrag i arbetslivet analyserade behovet för finansiella företag att utföra registerkontroll i samband med ny- anställning. Inledningsvis konstaterade utredningen att en intervju- undersökning som genomförts inom ramen för utredningen visade att det var särskilt vanligt att registerkontroll utfördes inom finans- och försäkringsverksamhet i samband med rekrytering av ny perso- nal (). Det viktigaste skälet för registerkontroll inom finans- och försäkringsverksamheten uppgavs vara att inte skada förtroendet för verksamheten. De brott som främst kontrollerades var ekonomiska brott (), men en kontroll gjordes även av våldsbrott (65 pro- cent), sexualbrott () och narkotikabrott ().2 Utredningen konstaterade vidare att den finansiella sektorn utgör en viktig allmän samhällsfunktion och att det är angeläget att olämp- liga personer förhindras att utöva inflytande över finansiell verk- samhet. Mot bakgrund av det systemstabiliserande och konsument- skyddande regelverket som gäller för den finansiella sektorn och det relativt begränsade värdet av registerkontroll, menade dock utred- ningen att det trots allt inte fanns skäl att införa en författnings- reglerad registerkontroll inom den finansiella sektorn (s. 130 f.). För den händelse att lagstiftaren skulle anse det motiverat med registerkontroll inom den finansiella sektorn presenterade utred- ningen ett alternativt förslag om en fakultativ registerkontroll. För- slaget innebar att bemyndigandet för regeringen i 10 § lagen (1998:620) om belastningsregister att föreskriva om en enskilds rätt att få upp- gifter ur belastningsregistret om en annan enskild skulle utvidgas till att även omfatta prövning av anställning eller uppdrag i verksamhet för att skydda det finansiella systemet (s. 133 f. och 279), se bilaga 5. Under remissbehandlingen av betänkandet framförde BAO lik- nande synpunkter som lämnats vid remitteringen av betänkandet Integritetsskydd i arbetslivet. BAO framhöll också att förbudet mot 2Utredningen genomförde en intervjuundersökning per telefon med enkätfrågor till 150 arbets- givare i finans- och försäkringsverksamhet (SOU 2014:48 s. 85, 219, 222, 242 och 243). registerkontroll av anställda även kan omöjliggöra vissa internation- ella transaktioner och medföra att de finansiella företagen inte kan uppfylla de krav som ställer på ett systematiskt säkerhetsarbete. påpekade i sitt remissyttrande att det är av stor vikt att ett finansiellt företag kan säkerställa att en person i före- taget som omfattas av ledningsprövning är lämp- lig för sitt uppdrag och att det därför bör finnas en möjlighet för före- taget att i vart fall begära att ledningspersonen ska uppvisa ett utdrag ur belastningsregistret. anförde under remissbehandlingen att det inom finans- och försäkringsbranschen hanteras egendom till stora värden och för att förebygga brott och upprätthålla förtroendet för verksam- heten finns det behov av att få kännedom om de anställdas brotts- historik. 9.3.1Ett stabilt finansiellt system med högt förtroende Den finansiella sektorn består av banker, värdepappersbolag, försäk- ringsbolag och andra finansiella företag. Gemensamt för dessa före- tag är att de tillhandahåller olika tjänster som har direkt betydelse för samhällsekonomin, såsom betalningar, tillgång till kontanter, centrala betalningssystem, värdepappershandel m.m. Det rör sig alltså om viktiga samhällsfunktioner. Det finansiella systemet måste vara effektivt och stabilt för att ekonomin ska fungera och växa. Det ställer krav på att systemet är motståndskraftigt mot störningar och kan upprätthålla sina grund- läggande funktioner att förmedla betalningar, slussa sparande till finan- siering och hantera risk, även vid en allvarlig kris. För att säkerställa ett stabilt finansiellt system omgärdas därför de finansiella företagen av tillsyn, kontroll och omfattande skyddsregler. Ett exempel på så- dana skyddsregler är i lag föreskrivna krav på lämplighetsprövning av ledningen. Syftet med reglerna är att förhindra att olämpliga personer utövar inflytande över de samhällsviktiga finansiella företagen. De krav som finns på lämplighetsprövning av ledningen, s.k. led- ningsprövning, finns i de finansiella företagens rörelselagstiftningar, t.ex. för banker i lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse, för börser i lagen (2007:528) om värdepappersmarknaden och för försäkringsföretag i försäkringsrörelselagen (2010:2043). Kraven har ofta sin grund i EU-direktiv.3 I några fall finns det direkt tillämpliga EU-förordningar.4 Ledningsprövningen utförs av , som ansvarar för tillsynen, regelgivningen och tillståndsprövningen som rör finan- siella marknader och finansiella företag. Att ledningen bedöms lämp- lig är en förutsättning för att de tillståndspliktiga aktörerna, såsom banker, värdepappersbolag, fondbolag och försäkringsföretag, ska be- viljas tillstånd att bedriva finansiell verksamhet. Ledningsprövningen sker dels i samband med bedömningen om företaget ska få tillstånd att driva verksamhet, dels i samband med att personer i ledningen byts ut. Därutöver kan en löpande ledningsprövning ske inom ramen för tillsyn. Om en person i ledningen brister i lämplighet kan det utgöra grund för återkallelse av företagets verk- samhetstillstånd. För företag som ägnar sig åt valutaväxling eller driver inlånings- verksamhet krävs inte tillstånd, men de ska för att få driva viss finan- siell verksamhet i stället vara registrerade hos , se lagen (1996:1006) om valutaväxling och annan finansiell verksamhet och lagen (2004:299) om inlåningsverksamhet. Registrering får endast beviljas om ledningspersonerna inte har gjort sig skyldiga till allvarlig brottslighet. ska även kontrollera att lämplighets- kravet är uppfyllt vid en förändring i ledningen och därutöver minst en gång . och rådets direktiv /64/EG om betaltjänster på den inre mark- naden och om ändring av direktiven /7/EG, 2002/65/EG, 2005/60/EG och 2006/48/EG samt upphävande av direktiv /5/EG och och rådets direktiv /36/EU av om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kredit- institut och värdepappersföretag, om ändring av direktiv /87/EG och om upphävande av direktiv /48/EG och 2006/49/EG. 4Se EU-förordningarna om centrala motparter och transaktionsregister samt värdepappers- centraler som beskrivs senare i avsnittet. lämplighetsprövning innebär att inspektionen kontrollerar de uppgifter som finns i belastningsregistret beträffande den som ska ingå eller ingår i styrelsen, vara eller är verkställande direktör, eller vara eller är ersättare för någon av dem. Finansinspek- tionen kan i vissa fall även göra en sådan kontroll beträffande den som utan att ingå i ledningen ska vara eller är ansvarig för viss verksamhet eller funktion i företaget, se försäkringsrörelselagen, lagen (2010:751) om betaltjänster och lagen (2011:755) om elektroniska pengar. Vid sin lämplighetsprövning inhämtar inspektionen även andra register- uppgifter, t.ex. från , , Kronofogden och kre- ditupplysningsföretag. I samband med sin tillståndsprövning prövar lämpligheten av den som har eller kan förväntas komma få ett kvali- ficerat innehav i företaget. Denna s.k. ägarprövning omfattas dock inte av våra direktiv och behandlas därför inte ytterligare i betänk- andet. Nedan redogör vi närmare för den reglering som finns om Finans- inspektionens lämplighetsprövning. Valutaväxling och annan finansiell verksamhet Enligt lagen (1996:1006) om valutaväxling och annan finansiell verk- samhet krävs att en fysisk eller juridisk person som avser att ägna sig åt valutaväxling i väsentlig omfattning eller annan finansiell verksamhet registrerar verksamheten hos . Inspektionen ska inför registreringen kontrollera att ledningen i det finansiella insti- tutet inte har gjort sig skyldig till allvarlig brottlighet, eftersom det i så fall föreligger förbud mot att ägna sig åt verksamheten (2 och 3 §§). ska även kontrollera att ledningen upp- fyller vandelskravet vid en förändring i ledningen och därutöver minst en gång . Om vandelskravet inte är uppfyllt får inspektionen förelägga det finansiella institutet att vidta rättelse. Om rättelse inte görs får inspektionen förelägga institutet att upphöra med verksam- heten (9 §). För att ett fondbolag ska få driva fondverksamhet krävs tillstånd av enligt lagen (2004:46) om värdepappersfonder. En förutsättning för tillstånd är att den som ska ingå i styrelsen för bolaget eller vara verkställande direktör, eller vara ersättare för någon av dem, har tillräcklig insikt och erfarenhet för att delta i ledningen av ett fondbolag och även i övrigt är lämplig för uppgiften (2 kap. 1 § 4). har tillsyn över att fondbolagens verksamhet drivs enligt bl.a. lagen om värdepappersfonder (10 kap. 1 §). Om en person i fondbolagets ledning inte uppfyller lämplighetskravet ska återkalla tillståndet. Det får dock bara göras om inspektionen beslutat att anmärka på att personen ingår i ledningen och han eller hon fortfarande finns kvar i ledningen efter en av inspektionen bestämd tid . I stället för att återkalla tillståndet får inspektionen besluta att personen inte längre får ingå i ledningen. Inspektionen får då förordna en ersättare, vars uppdrag gäller till dess att bolaget har utsett en ny ledningsperson (12 kap. 3 §). Bank- eller finansieringsrörelse får enligt lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse som huvudregel endast drivas efter tillstånd av . En förutsättning för att få och behålla till- stånd att bedriva sådan verksamhet som kreditinstitut är att den som ska ingå i styrelsen, vara verkställande direktör, eller vara ersättare för någon av dem, har tillräcklig insikt och erfarenhet för att delta i ledningen av ett kreditinstitut och även i övrigt är lämplig för upp- giften (3 kap. 2 § första stycket 4; se även 13 kap. 2 § tredje stycket). Om någon som ingår i ett kreditinstituts styrelse eller är dess verkställande direktör inte uppfyller lämplighetskraven ska Finans- inspektionen återkalla institutets tillstånd. Det får dock bara göras om personen fortfarande finns kvar i ledningen när en frist har gått sedan anmärkningen. I stället för att återkalla tillståndet får inspektionen besluta att personen inte längre får ingå i ledningen. Inspektionen får då förordna en ersättare, vars uppdrag gäller till dess att institutet har utsett en ny ledningsperson (15 kap. 2 §). Inlåningsverksamhet får enligt lagen (2004:299) om inlåningsverksam- het bara drivas av aktiebolag eller ekonomiska föreningar som är regi- strerade hos (4 §). En förutsättning för registrering är att ledningen i inlåningsföretaget inte har gjort sig skyldig till allvarlig brottlighet. En förändring i ledningen ska anmälas till Finans- inspektionen (6 och 7 §§). ska minst en gång kontrollera att företagets ledning uppfyller vandelskravet (14 §). Om vandelskravet inte är uppfyllt får inspektionen förelägga inlån- ingsföretaget att vidta rättelse. Om företaget inte gör rättelse får inspektionen avföra företaget ur registret (18 §). Värdepappersrörelse, börsverksamhet och clearingverksamhet För att driva värdepappersrörelse, börsverksamhet eller clearingverk- samhet krävs tillstånd av enligt lagen (2007:528) om värdepappersmarknaden. Detsamma gäller för ett aktiebolag som vill tillhandahålla datarapporteringstjänster. En förutsättning för tillstånd är att den som ska ingå i styrelsen för företaget, vara verkställande direktör, eller vara ersättare för någon av dem, har tillräcklig insikt och erfarenhet för att delta i ledningen av ett värdepappersbolag, en börs, en leverantör av datarapporteringstjänster eller en clearingorga- nisation och även i övrigt är lämplig för uppgiften (3 kap. 1 § första stycket 5, 10 kap. 2 § 3, 12 kap. 2 § 4 och 19 kap. 3 § 4). har tillsyn över att ett svenskt värdepappers- institut, en börs, en svensk leverantör av datarapporteringstjänster och en svensk clearingorganisation driver rörelsen enligt tillämpliga regelverk, bl.a. lagen om värdepappersmarknaden (23 kap. 1 §). Om någon som ingår i ledningen inte uppfyller lämplighetskraven ska återkalla företagets tillstånd. Det får dock bara ske om personen fortfarande finns kvar i ledningen när en frist har gått sedan anmärkningen. I stället för att åter- kalla tillståndet får inspektionen besluta att personen inte längre får ingå i ledningen. Inspektionen får då förordna en ersättare, vars uppdrag gäller till dess att företaget har utsett en ny ledningsperson (25 kap. 4 §). Enligt lagen (2010:751) om betaltjänster krävs som huvudregel till- stånd av för att tillhandahålla betaltjänster, med vilket avses bl.a. tjänster som möjliggör överföring av medel i form av t.ex. insättningar och uttag. Förutsättningar för tillstånd är att den som ska ingå i företagets styrelse, vara verkställande direktör eller vara ersättare för någon av dem, eller den som är ansvarig för betal- tjänstverksamheten eller ersättare för denna person, har tillräcklig in- sikt och erfarenhet och även i övrigt är lämplig för uppgiften (2 kap. 6 § första stycket 4 och 5). En fysisk eller juridisk person kan ansöka hos Finansinspek- tionen om att undantas från tillståndsplikten (2 kap. 3 §). En förut- sättning för ett sådant undantag är att den som ska ingå i företagets styrelse, vara verkställande direktör, ansvarig för betaltjänstverk- samheten, eller vara ersättare för någon av dem, har tillräcklig insikt och erfarenhet för att delta i ledningen av företaget eller ansvara för betaltjänstverksamheten och även i övrigt är lämplig för uppgiften. Det anges uttryckligen att den som ska vara styrelseledamot, verk- ställande direktör eller ansvarig för betaltjänstverksamheten inte får ha dömts för brott som rör finansiering av terrorism eller penning- tvätt eller annan ekonomisk brottslighet (2 kap. 3 § första stycket 2 och 5). Dessa krav är även tillämpliga när betaltjänstverksamheten bedrivs som enskild näringsverksamhet och avser då den fysiska person som driver verksamheten (Betaltjänster, prop. 2009/10:220, s. 124). En betaltjänstleverantör som har beviljats ett undantag från tillståndsplikten ska registreras av (2 kap. 4 §). Om ett betalningsinstitut med tillstånd att tillhandahålla betal- tjänster eller en registrerad betaltjänstleverantör vill tillhandahålla betaltjänster genom ombud, ska institutet eller betaltjänstleverantören anmäla ombudet för registrering hos . En förut- sättning för registrering är att den fysiska person som är ombud eller den som ingår i styrelsen för en juridisk person som är ombud eller är dess verkställande direktör är lämplig för uppgiften (3 kap. 17 §). har tillsyn över att bestämmelserna i lagen om betaltjänster följs (8 kap. 1 §). Inspektionen ska återkalla ett betalningsinstituts tillstånd, om någon i ledningen eller den som är ansvarig för betaltjänstverksamheten inte längre uppfyller lämplig- hetskraven. Det får dock bara ske om personen fortfarande finns kvar i sin befattning när en frist har gått sedan anmärkningen. I stället för att återkalla tillståndet får inspektionen besluta att personen inte längre får ingå i ledningen eller vara ansvarig för betaltjänstverksamheten. Inspektionen får då förordna en ersätt- are, vars uppdrag gäller till dess att företaget har utsett en ny befatt- ningshavare (8 kap. 10 §). För att driva försäkringsrörelse krävs tillstånd av Finansinspek- tionen enligt försäkringsrörelselagen (2010:2043). En förutsättning för tillstånd är att den som avses ingå i företagets styrelse, vara verk- ställande direktör, eller vara ersättare för någon av dem, eller den som avses ansvara för en central funktion, har de insikter och den erfarenhet som måste krävas av den som deltar i styrningen av ett försäkringsföretag och även i övrigt är lämplig för uppgiften (2 kap. 4 § första stycket 4). De centrala funktioner som ett försäkrings- företag måste ha är riskhantering, regelefterlevnad, internrevision och aktuariefunktion (10 kap. 4 §). har tillsyn över att försäkringsföretaget upp- fyller lämplighetskraven (17 kap. 2 § tredje stycket). Om någon som ingår i försäkringsföretagets styrelse, är dess verkställande direktör, eller ansvarar för en central funktion, inte uppfyller lämplighets- kraven ska återkalla företagets tillstånd. Det får dock bara ske om personen fortfarande finns kvar i ledningen eller som ansvarig för en central funktion när en frist om högst tre måna- der har gått sedan anmärkningen. I stället för att återkalla tillståndet får inspektionen besluta att personen inte längre får kvarstå i sin befattning. Inspektionen får då förordna en ersättare, vars uppdrag gäller till dess att försäkringsföretaget har utsett en ny lednings- person eller ansvarig för en central funktion (18 kap. 11 §). Utgivning av elektroniska pengar Enligt lagen (2011:755) om elektroniska pengar krävs som huvud- regel tillstånd av för att ge ut elektroniska pengar. Förutsättningar för tillstånd är att den som ska ingå i styrelsen för , vara verkställande direktör, eller vara ersättare för någon av dem, eller den som är ansvarig för verk- samheten med utgivning av elektroniska pengar eller ersättare för denna person, är lämplig för uppgiften. Den verksamhetsansvariga och dennes ersättare ska även ha tillräcklig insikt och erfarenhet (2 kap. 6 § första stycket 4 och 5). En svensk juridisk person kan ansöka hos om att undantas från tillståndsplikten. En förutsättning för ett så- dant undantag är att den som ska ingå i företagets styrelse, vara verk- ställande direktör, ansvarig för verksamheten med utgivning av elek- troniska pengar, eller vara ersättare för någon av dem, har tillräcklig insikt och erfarenhet och även i övrigt är lämplig för uppgiften. Det anges uttryckligen att den som ska vara styrelseledamot, verkställ- ande direktör eller ansvarig för verksamheten med utgivning av elek- troniska pengar inte får ha dömts för brott som rör penningtvätt, finansiering av terrorism eller annan ekonomisk brottslighet (2 kap. 3 § 1 och 4). En utgivare som har beviljats ett undantag från kravet på tillstånd ska registreras av (2 kap. 4 §).