sou · H7B34 · 2019-01-28 00:00:00 — I gymnasieskolan och gymnasiesärskolan kan utbildning vara förlagt till en arbetsplats, s.k. arbetsplatsförlagt lärande. Nationella program i gymnasiesärskolan och nationella program i form av yrkes- program i gymnasieskolan ska innehålla arbetsplatsförlagt lärande76. Inom gymnasieskolan och gymnasiesärskolan finns dessutom gym- nasial lärlingsutbildning där utbildningen i huvudsak ska var förlagd till en eller flera arbetsplatser77. Arbetsplatsförlagt lärande är även möjligt inom vuxenutbild- ningen. Rektorn beslutar om hela eller delar av kurser ska förläggas till arbetsplatser.78 7310 kap. 8 a § och 12 kap. 8 a § skollagen. 7411 kap. 7 § skollagen och 11 kap. 3 § skolförordningen. 2017/18:24 s. 15 f. 7616 kap. 16 § och 19 kap. 18 § skollagen. 7716 kap. 11 § och 19 kap. 10 § skollagen. 782 kap. 26–28 §§ förordningen om vuxenutbildning. 4Vägledningens utveckling och nuläge I det här kapitlet beskrivs den variation av syften med studie- och yrkesvägledning som utredningen har identifierat och de olika per- spektiv som vägledning kan ses utifrån. Här beskrivs också hur statliga utredningar har bedömt situationen när det gäller tillgången till och kvaliteten på den vägledning som erbjuds följt av en genom- gång av utvärderingar, granskningar och andra studier som har haft betydelse för den här utredningen. Avslutningsvis resoneras kring vikten av en oberoende och opartisk vägledning. 4.1Studie- och yrkesvägledningens olika syften Det är ett faktum att vägledning tjänar flera syften och kan ses uti- från olika perspektiv: För individen kan studie- och yrkesvägledning vara en väg till själv- förverkligande, ett stöd i att hitta och utveckla sin fulla potential utan att hämmas av begränsade föreställningar om vad som är lämp- ligt utifrån könstillhörighet, etnisk, kulturell eller social bakgrund. Vägledning underlättar informerade val och kan ge möjlighet att bryta ett socialt mönster, t.ex. när en individ som inte har föräldrar med högskoleutbildning väljer en akademisk inriktning, eller det mot- satta, när en individ väljer ett yrkesprogram trots föräldrars och andras förväntningar på en akademisk karriär. Vägledningens utveckling och nuläge som följer av möjligheten att försörja sig själv, ingå i en arbetsgemen- skap och vara delaktig i ett samhällsliv kan inte nog betonas utifrån individens perspektiv och där skolans vägledning kan ha stor betydelse. Att människor är självförsörjande och bidrar till det allmännas bästa är också viktigt ur ett samhällsperspektiv. Vägledning är därför vik- tig för att visa på olika vägar in på arbetsmarknaden. Det faktum att felval och studieavhopp kostar samhället stora summor är ett skäl i sig för skolan att göra vad den kan för att undvika detta. Med studie- misslyckanden följer också ofta svårigheter att hitta arbete och för- sörjning vilket i sin tur riskerar att leda till flera negativa och för samhället kostsamma konsekvenser. Vägledningens funktion när det gäller att visa på olika vägar in på arbetsmarknaden och förhindra stereotypa utbildningsval kopplade till kön och social eller kulturell tillhörighet är viktig inte bara för individen. Enligt nationalekonomen visar forskning att sådana stereotypa val skapar begräsningar och hinder för största möjliga samhällsnytta. I en forsk- ningsrapport1 lyfter fram utbildningssystemets centrala roll för att utjämna livschanser mellan barn med olika social bakgrund, ur ett strikt nationalekonomiskt perspektiv. Han pekar här särskilt på de möjligheter som finns inom studie- och yrkesvägledningen. Ur ett arbetsmarknadsperspektiv är det viktigt att kompetensför- sörjningen tillgodoses och att olika kompetenser tas tillvara. Att ha medarbetare med rätt kompetens blir allt viktigare för konkurrens- kraften. är det en stor utmaning att matcha arbetslivets krav mot individers kompetens. Förväntningarna på skolans vägled- ning blir då att den bl.a. ska arbeta för att förhindra att elever väljer yrkesinriktning där tillgången till arbete är liten och i stället motivera elever att söka sig till områden där efterfrågan är stor. Utifrån ett arbetsmarknadsperspektiv är det också viktigt att ta tillvara den entreprenöriella förmågorna och en uppgift för vägledningen blir då 1Att välja utbildning – betydelse för individ och samhälle, , . Vägledningens utveckling och nuläge att säkerställa att den som får en bärkraftig affärsidé vet hur man kan gå tillväga för att realisera den. Då arbetsmarknaden förändras allt snabbare ställs också krav på flexibilitet och rörlighet. från detta perspektiv måste vägledning även förbereda för återkommande om- ställningar. Behovet av att stärka studie- och yrkesvägledningen utifrån ett jäm- ställdhetsperspektiv har lyfts fram i många olika sam- manhang, liksom i regeringens jämställdhetspolitiska skrivelse. har en starkt könsuppdelad arbetsmarknad. Endast fyra av landets 30 största yrken har en jämn könsfördelning. Gymnasieskolan präglas av samma tydliga könsuppdelning som den arbetsmarknad som den förbereder eleverna inför. Det är stora skillnader mellan mäns och kvinnors val av utbildning i hela utbildningsväsendet. För att nå målet med en jämställd utbildning samt i förlängningen ett jäm- ställt arbetsliv är det avgörande att elever har kunskaper om vilka kon- sekvenser utbildnings- och yrkesval kan ha vad gäller bl.a. karriär- och löneutveckling. Det är därför viktigt att studie- och yrkesvägledar- funktionen har kunskaper inom jämställdhetsområdet. Även OECD2 pekar på vikten av att förhindra stereotypa val och menar att skolan har en viktig roll att spela. Det kan t.ex. handla om att säkerställa att infor- mationen om utbildnings- och yrkesval är könsneutral, att visa på icke- traditionella exempel och att involvera näringsliv och arbetsplatser för att göra det möjligt för eleverna att skaffa sig egna erfarenheter inom yrkesområden som de av egen kraft inte skulle skaffa sig. Socioekonomiska faktorer har stor betydelse för elevers val av utbildning och yrke. När det gäller rekrytering till högre utbildning är det fortsatt så att unga vars föräldrar har en längre eftergymnasial utbildning i större utsträckning läser vidare på universitet och hög- skolor än de vars föräldrar saknar detta3. Många skolor saknar ett 2Working it out – Career guidance and employer engagement, for Economic Co-operation and Development (). 3Årsrapport för universitet och högskolor, 2015:8. Vägledningens utveckling och nuläge målinriktat arbete för att motverka socialt reproducerade mönster i elevernas val. har här en viktig roll, sär- skilt för de elever som kommer från studieovana miljöer. Det är ange- läget att i vägledningen identifiera den begåvning, kapacitet och kom- petens som finns, även hos dem som av tradition eller andra skäl inte själva ser sin potential. Att motivation och tilltro till den egna förmågan har betydelse för en individs skolresultat är belagt i olika studier, bl.a. i , höga prestationer och undervisningen4. Att satsa på studie- och yrkesvägledning kan vara ett medel för att påverka elevernas motivation och på så sätt öka resultaten. I Skol- verkets stödmaterial5, Fem inspirationsexempel från gymnasieskolan och gymnasiesärskolan beskriver man att när läraren vet något om ele- vens intressen, ambitioner och framtidsdrömmar kan det användas för att motivera och lyfta fram vad eleven kan behöva utveckla för att nå sina mål. Om eleven kan se ett samband mellan en skoluppgift och världen utanför skolan kommer dess inre motivation att påverkas i positiv riktning. Det beskriver bland andra två utbildningsforskare i en översikt av utbildningsvetenskaplig och psykologisk forskning och teorier om motivationsfrämjande arbete i skolan.6 I Öppna jäm- förelser 20147, som presenteras av Kommuner och Landsting (SKL), visade att även om många elever är nöjda med är det en stor utmaning att utveckla undervisningen så att eleverna känner sig motiverade. I perspektivet av att motivation påverkar skolresultat och att en väl använd studie- och yrkesvägledning i undervisningen kan bidra till att öka motivationen blir vägledningen ett viktigt verktyg både i arbetet för att höja kvaliteten i skolan generellt men också för att öka elevers möjligheter att prestera bättre. Listan över perspektiv kan göras ännu längre. Flera av perspek- tiven är överlappande. Det som är gott för individen kan 4Högpresterande elever, höga prestationer och undervisningen. Rapport nr 379. 5Studie- och yrkesvägledning i undervisningen – Fem inspirationsexempel från gymnasieskolan och gymnasiesärskolan, . 6Motivational strategies to enhance effective learning in teaching struggling students. M., och J. , . kommuner och landsting (SKL). Vägledningens utveckling och nuläge vara gott för samhället och det som är viktigt ur ett jämställdhets- perspektiv kan också vara angeläget för individet osv. Några av per- spektiven kan stå i motsats till varandra och det är inte helt tydligt vilka som ska betraktas som över- respektive underordnade. Helt klart är dock att det inte är någon enkel uppgift att som vägledare navigera mellan olika förväntningar och krav. Många vägledare vittnar om svårigheterna att balansera samhällets behov av kompetensför- sörjning och individens rätt till självförverkligande. Vägledarna själva menar att de hanterar detta genom att inta en objektiv och icke råd- givande roll. Det är dock inte heller oproblematiskt då vägledarna har ett tydligt uppdrag att påverka elever, utmana deras föreställningar och därmed motverka stereotypa val grundade på kön eller social bakgrund. Sammanfattningsvis kan konstateras att studie- och yrkesväg- ledning är en verksamhet som efterfrågas utifrån olika behov, syften och intressen. Det som dock förenar är vetskapen om att val som är väl underbyggda ger barn, ungdomar och vuxna större möjligheter att hamna rätt utifrån sina intressen och förutsättningar och att eta- blera sig på arbetsmarknaden. Därmed minskas både den enskildes och samhällets ekonomiska och sociala kostnader. 4.2Tidigare utredningar, utvärderingar och studier Under de senaste 15–20 åren har ett stort antal utredningar, utvär- deringar och studier lyft fram vikten av att utveckla och förbättra studie- och yrkesvägledningen. Den problembild som tecknas är ofta densamma; kunskapen om studie- och yrkesvägledningens möjligheter är låg, styrningen och ledningen svag och tillgången är inte tillräcklig. Därtill konstateras att låga krav och förväntningar leder till en otydlig vägledningsverksamhet. Det finns också erfarenheter av att en väl fungerande studie- och yrkesvägledning bidrar till goda och hållbara val av utbildning och inriktning. I detta avsnitt redogör utredningen för några av de mest centrala utredningarna, utvärderingarna och studierna som tidigare behandlat studie- och yrkesvägledningen och som har haft betydelse för den här utredningen. Vägledningens utveckling och nuläge Nedan redogörs sammanfattat för bedömningar och förslag gällande studie- och yrkesvägledning som presenterats av tio statliga utred- ningar. 1.1991 års läroplanskommitté (U 1991:02) föreslog i Skola för bild- ning8 att skulle avsättas för orientering om utbildning, arbetsliv etc. Vissa remissinstanser ställde sig kritiska och i den tim- plan som senare fastställdes fanns ingen tid avsatt till orientering om utbildning och arbetsliv. föreslog i stället att timmarna skulle fördelas på olika ämnesgrupper i syfte att ge de enskilda skolorna möjlighet att planera in sin arbetslivsorientering inom ramen för den tid som timplanen gav eller av skoldagen. Idén om att ansvaret för arbetslivsorienteringen skulle delas av alla var tydlig. 2.I betänkandet Karriärvägledning.se.nu9 framfördes syn- punkten att benämningen studie- och yrkesvägledning var för snäv och inte längre relevant. Utredningen (U 1999:11) föreslog i stället begreppet karriärvägledning. Karriär skulle förstås i bety- delsen individens samlade meriter och erfarenheter av såväl utbild- ning i alla dess former som arbete och annan kompetensgivande verksamhet. Härutöver la utredningen en rad förslag, bl.a. att en it-baserad vägledningstjänst skulle tas fram, att kommunernas sam- ordnande ansvar för karriärvägledningen skulle förtydligas och en så kallad plattform skulle skapas som en hemvist för kom- munens anställda karriärvägledare. Plattformen skulle vara obero- ende och neutral i förhållande till arbetsgivare, arbetsliv och utbildningsanordnare och stödja samverkan mellan olika myndig- heter, organisationer och intresseinriktningar. Utredningen före- slog även att ett nationellt råd för vägledning skulle inrättas med uppgiften att samordna vägledningsverksamheter på alla nivåer. Vidare föreslogs att utbildningen till karriärvägledare skulle för- längas och leda till en yrkesexamen. En sådan yrkesexamen skulle krävas för att få anställas i det offentliga skolväsendet. Också en för- stärkning av forsknings- och utvecklingsarbetet föreslogs för att bidra till fördjupad kunskap inom området karriärvägledning och för att höga vägledaryrkets status och attraktionskraft. 8Skola för bildning. Vägledningens utveckling och nuläge 3.I (U 2000:06) betänkande 2002, Åtta vägar till kunskap10, gjordes bedömningen att formerna för samverkan mellan skolan och arbetslivet ofta kommit att stå i fokus medan innehållet hamnat i bakgrunden. Utredningen pekade också på att många ansatser och ansträngningar har gjorts för att utveckla vägledningen men att dessa alltför ofta haft karaktären av en- gångsinsatser. 4.2008 års gymnasieutredning (U 2007:01) förde i betänkandet – en reformerad gymnasieskola11 fram vikten av en stärkt studie- och yrkesvägledning. Man konstaterade att många unga inte har tillräckliga kunskaper om vare sig arbetsmarknad eller vilka yrkesval som blir möjliga efter högskolestudier. Utred- ningen menade att sådana bristande kunskaper bäddar för att unga gör traditionella val och därmed ökar risken för social segregation. Man pekade vidare på som strategiskt viktig i och med valet av gymnasieutbildning. En förstärkt studie- och yrkes- vägledning skulle kunna bidra till färre programbyten och studie- avbrott, vilket i sin tur skulle innebära färre problem för individen och lägre kostnader för samhället. 5.I betänkandet Välja yrke12 argumenterade (U 2014:01) utförligt för hur viktig en väl fungerande studie- och yrkesvägledning är för elevers möjligheter att göra väl underbyggda val. Man pekade också på vikten av att öka elevers kunskaper om arbetslivet och om yrkesutbildningarna så att dessa blir kända och därmed valbara alternativ. I enlighet med det före- slog utredningen att läroplan och kursplaner skulle förtydligas när det gäller kunskaper om arbetslivet. Utredningen föreslog även att alla elever i och specialskolan skulle ges möjlighet att genomföra praktisk arbetslivsorientering (prao). 6.Även gymnasieutredning (U 2015:01) betonade i betän- kandet En gymnasieutbildning för alla13 vikten av studie- och yrkes- vägledning. Om vägledningen i vid bemärkelse skriver man bl.a. att det inte är den enskilda studie- och yrkesvägledarens uppgift att axla hela ansvaret för skolans vägledning även om vägledaren 10Åtta vägar till kunskap – en ny struktur för gymnasieskolan. 11Framtidsvägen – en reformerad gymnasieskola. 13En gymnasieutbildning för alla – åtgärder för att alla unga ska påbörja och fullfölja en gymnasie- utbildning. Vägledningens utveckling och nuläge har särskild kompetens inom området. Man menade att den möj- lighet som lärare har att integrera vägledningsfrågorna i under- visningen, kopplat till delar av kursplaners och ämnesplaners cen- trala innehåll, inte utnyttjas i tillräcklig utsträckning varför detta behöver tydliggöras som en del av studie- och yrkesvägledningen. Utredningen lyfte särskilt fram att studie- och yrkesvägledningen som en strategisk resurs i det förebyggande arbetet när det gäller att förhindra studieavbrott och utgöra ett stöd när elever inte når utbildningens mål. Utredningen föreslog att en främjandeinsats för kompetenssamverkan mellan elevhälsa, studie- och yrkesväg- ledning samt lärare skulle genomföras. 7.I betänkandet Saknad14, betonar utredningen (U 2015:11) studie- och yrkesvägledningens roll när det gäller att främja när- varo och att förebygga och åtgärda frånvaro. Utredningen lyfter fram att studie -och yrkesvägledningen har en viktig uppgift när det gäller att stödja elever och att den kan bidra till att skapa ökad motivation hos eleverna att nå kunskapsmålen. I en enkät som utredningen genomförde framkom att motivationen hos eleverna att närvara och sköta studierna skulle kunna öka om de fick mer information om utbildningar och yrken och mer utbildning om arbetsmarknad och arbetsliv. Utredningen lyfte fram exempel på skolor som tar ansvar för att elever i alla stadier får tillgång till studie- och yrkesvägledare och menade att detta har bidragit till att fler elever motiveras till studier. Utredningen pekade också på goda exempel bland kommuner som använder studie- och yrkes- vägledaren som en resurs i arbetet för att öka närvaron. 8.I (A 2016:03) delbetänkande Väg- ledning för framtidens arbetsmarknad15 2017 anförde utredningen att stärkt vägledning behövs därför att arbetslivet förändras, kom- petenskraven höjs, matchningsproblemen på arbetsmarknaden ökar och människor därför löpande kommer att behöva ställa om och uppdatera sina kompetenser. Man menade att vägledning är ett viktigt instrument som kan bidra till att rusta den enskilde att hantera återkommande val och omställningar. Utredningen läm- nade tre förslag. Först föreslogs utveckling av en digital plattform Uppmärksamma elevers frånvaro och agera. 15Vägledning för framtidens arbetsmarknad. Vägledningens utveckling och nuläge för stärkt vägledning som skulle drivas av flera myndigheter i samverkan och innehålla allmän information, orienterande vägled- ning och information om studiefinansiering och validering. I det andra föreslogs att Arbetsförmedlingen i samverkan med Insti- tutet för arbetsmarknads- och utbildningspolitisk utvärdering (IFAU) skulle utveckla metoder eller arbetssätt för utvärdering av vägledningsinsatser. Det tredje föreslaget handlade om att Arbetsförmedlingen skulle ta fram en genomförandeplan för hur förmedlingens vägledning ska stärkas. 9.Delegationen för unga och nyanlända till arbete (Dua) (A 2014:06) betonade i sitt delbetänkande Samverkan16 vikten av att olika berörda myndigheter tillsammans genomför fortbildningsinsatser inom studie- och yrkesvägledningsområdet på gymnasieskolan. Inriktningen bör vara hur de etableringssvårigheter som unga med funktionsnedsättning möter på arbetsmarknaden kan minskas. I delbetänkandet föreslogs också att i sitt fortsatta arbete ska pröva förutsättningarna för att samordna Arbetsförmedlingens vägledning med kommunernas studie- och yrkesvägledning så att en fungerande ansvarsfördelning uppnås. I de dialogmöten som delegationen har haft med kommunerna har man särskilt lyft fram studie- och yrkesvägledning, sömlösa övergångar samt motiverande och självstärkande insatser som viktiga delar i arbetet med individer ur målgruppen. Många kom- muner ser ett behov av att öka ungas kunskap om arbetsmark- naden och att utveckla och förstärka studie- och yrkesvägled- ningen. Inte minst påtalas behovet av att utveckla studie- och yrkesvägledningen och att tidigare och tydligare få in arbetslivs- kunskap i skolans undervisning. I flera överenskommelser mellan kommuner och Arbetsförmedlingar kopplas vikten av god studie- och yrkesvägledning också samman med behovet av att skapa ett närmare samarbete mellan skolan, Arbetsförmedlingen och arbets- livet. 10.För att få kunskap om hur vägledningen fungerar beslutade riks- dagens utbildningsutskott att följa upp studie- och yrkes- vägledningen i grund- och gymnasieskolan. 16Uppdrag: Samverkan 2018 – Många utmaningar återstår. Vägledningens utveckling och nuläge och yrkesvägledning i och gymnasieskolan – en upp- följning17, fortsättningsvis kallad uppfölj- ning, konstateras att det ställs större krav på skolans väg- ledningsverksamhet i och med att elevernas behov av stöd och studie- och yrkesvägledning har ökat. Dessa ökade krav har skolan haft svårt att leva upp till. Bristande styrning och ledning pekas ut som en av de viktigaste förklaringsfaktorerna och man menar att den statliga regleringen inte ger tydlig vägledning för huvud- män och rektorer. Vidare slås det i rapporten fast att tillgången till vägledning är begränsad vilket i första hand drabbar nyanlända elever som ofta är i stort behov av studie- och yrkesvägledning och elever i de lägre årskurserna. I rapporten konstateras också att det finns behov av fler utbildningsplatser för att säkra till- gången till utbildade vägledare liksom kompetensutvecklingsmöj- ligheter för de som verkar som studie- och yrkesvägledare utan att ha examen från studie- och yrkesvägledarprogrammet. 4.2.2Utvärderingar, granskningar och andra studier Utöver de statliga utredningar som redogjorts för ovan finns en rad utvärderingar, granskningar och studier som lyft fram behovet av att utveckla och förbättra skolans studie- och yrkes- vägledning. Här redogörs sammanfattat för några av dem. I en studie som presenterade 2016 Investing in youth, Sweden18 rapporteras om diskrepansen mellan arbetskraftens utbild- ning och arbetsgivarnas behov och man pekar på studie- och yrkes- vägledningens roll för att komma till rätta med dessa problem. rekommenderar att insatser görs för att förbättra tillgången till och kvaliteten på karriärrådgivningen för unga som varken arbetar eller studerar och för elever i gymnasieskolan. I en annan rapport19, Working it out: Career Guidance and Employer Engagement, som publicerades lyfter fram att när karriär- vägledningen är effektiv kan den förväntas ha ett positivt inflytande på ungdomars utbildnings- och sysselsättningsresultat. 17Studie- och yrkesvägledning i grund- och gymnasieskolan – en uppföljning. 2017/18:RFR24. 18Investing in youth, , . 19”Working it out: Career Guidance and Employer Engagement”. Education Working Papers, No. Vägledningens utveckling och nuläge redogörs för PISA-data som visar att det ofta är de elever med störst behov som har minst tillgång till karriärvägledning och att flickor och elever från socioekonomisk ogynnsamma förhållanden ofta får mindre vägledning än andra grupper. Vidare beskrivs att den analys man gjort av deltagandet i olika vägledningsaktiviteter visar att elever från socioekonomiskt gynnsamma förhållanden deltar i högre utsträck- ning såväl i vägledningsaktiviteter i skolan som i aktiviteter utanför skolan, t.ex. jobbskuggning eller olika utbildningsmässor. betonar hur central skolans roll är för tillgång till vägled- ning men också vikten av att den är formaliserad. Man menar att styr- kan i den skolförlagda karriärvägledningen ligger i möjligheten att nå många unga på ett systematiskt sätt. Vidare hänvisar man till den kon- sensus som finns bland forskare om att karriärvägledning av god kvali- tet kräver inblandning både av kvalificerade vägledare och, i det vidare perspektivet, av lärare och skolpersonal – inklusive skolledare. sammanfattar vad tillgänglig forskning visar är viktigt när det gäller studie- och yrkesvägledning och ger följande rekommendationer: 1.Börja tidigt och fortsätt, på olika sätt på olika nivåer. 2.Förbered särskilda insatser vid viktiga övergångar. 3.Säkerställ att eleverna har tillgång till välutbildade, oberoende och opartiska vägledare. 4.Involvera lärare i karriärvägledning i det vida perspektivet. 5.Komplettera arbetet med de möjligheter som digitala verktyg och information om arbetsmarknaden kan ge. 6.Försäkra att insatserna är situationsanpassade och personliga. 7.Fokusera på de grupper som är i störst behov. Under de senaste 10–15 åren har och Skolinspektionen och även den dåvarande Myndigheten för Skolutveckling genomfört utvärderingar, granskningar och rapporter för att belysa studie- och yrkesvägledningen.