sou · H7B349 · 2019-11-26 00:00:00 — •Den meddelade Østre Landsret dom i ett mål mot en 17-årig kvinna för försök till terroristbrott genom bl.a. mord bestående i att hon av extremistiska skäl försökt utöva terro- rism genom att spränga egentillverkade bomber på två skolor. Av olika skäl fullbordades inte brotten. I underrättens dom uttalades att bombattentat mot skolor av den karaktär som planerades är ägnande att allvarligt skrämma befolkningen och medföra för- störelse och destabilisering av grundläggande samhälleliga struk- turer. Gärningarna var därför att bedöma som försök till terrorist- brott. Straffet bestämdes av landsreten till fängelse . Den finska straffrättsliga lagstiftningen mot terrorism återfinns i 34 a kap. strafflagen. Regleringen infördes för att genomföra EU:s terrorismrambeslut och och innehöll bl.a. bestämmelser om brott som begåtts i terroristiskt syfte, förberedelse till brott som begås i terroristiskt syfte, ledande av terroristgrupp, främjande av en terroristgrupps verksamhet och finansiering av terrorism. Nordisk och europeisk utblick Lagstiftningen har efterhand kompletterats med ytterligare bestäm- melser om brott avseende radiologiska vapen som begåtts i terroris- tiskt syfte, meddelande av utbildning för ett terroristbrott, deltagande i utbildning för ett terroristbrott, rekrytering för ett terroristbrott och finansiering av terroristgrupp, resa i syfte att begå ett terrorist- brott och främjande av en sådan resa. Utöver den nämnda regler- ingen finns även bestämmelser om definitioner, åtalsrätt och straff- ansvar för juridiska personer.4 Av bestämmelsen om åtalsrätt följer att beslut om åtal för de brott som ingår i 34 a kap. strafflagen fattas av riksåklagaren. Brott som begåtts i terroristiskt syfte I 34 a kap. 1 § strafflagen som handlar om brott som begåtts i terro- ristiskt syfte anges flera brott för vilka straffskalan höjs om de har begåtts i terroristiskt syfte.5 Brottsförteckningen ska motsvara för- teckningen i EU:s terrorismdirektiv6 och omfattar bl.a. olaga hot och straffbar användning av kärnenergi (punkt 1), uppsåtligt framkallande av fara, brott mot bestämmelserna om farliga föremål och offentlig uppmaning till brott (punkt 2), grov skadegörelse (punkt 3), grov dataskadegörelse eller grov systemstörning (punkt 4), brott mot förbudet mot kemiska vapen och uppsåtlig grov miljöförstöring (punkt 5), grov misshandel, grov människhandel, tagande av gisslan, grovt sabotage, kärnladdningsbrott och kapning (punkt 6), dråp (punkt 7) samt mord. Straffskalorna är olika för de brott som om- fattas av regleringen. För grovt sabotage som begås i terroristiskt syfte är straffskalan fängelse och högst , medan straffskalan för mord i terroristiskt syfte är fängelse på livstid. För att en gärning ska kunna bedömas som brott som begås i terroristiskt syfte krävs att gärningspersonen haft ett sådant syfte med gärningen och att – med undantag för om gärningen utgörs av mord – den är ägnad att allvarligt skada ett land eller en internationell organisation. En gärningsperson har haft ett terroristiskt syfte om avsikten varit att 4Förarbetena till lagstiftningen återfinns i propositionerna RP 43/2002 rd, RP 188/2002 rd, RP 81/2007 rd, RP 18/2014 rd, RP 93/2016 rd och RP 30/2018 rd. 5Bestämmelsen om brott i terroristiskt syfte är inte en egen brottstyp och innebär inte att det har införts ett terroristbrott i finsk rätt. I förarbetena till lagstiftningen uttalas att EU:s terro- rismrambeslut inte kräver detta (se RP 188/2002 rd s. 32). 6RP 188/2002 rd s. 16 och RP 30/2018. Nordisk och europeisk utblick •injaga allvarlig fruktan hos en befolkning, •obehörigen tvinga regeringen eller någon annan myndighet i en stat eller en internationell organisation att göra, tåla eller under- låta att göra något, •obehörigen upphäva eller ändra en stats konstitution eller allvar- ligt destabilisera en stats rättsordning eller tillfoga statsekonomin eller de grundläggande samhällsstrukturerna i en stat synnerligen stor skada, eller •tillfoga en internationell organisations ekonomi eller de övriga grundläggande strukturerna i en sådan organisation synnerligen stor skada (6 §). Det finns en särskild bestämmelse om brott avseende radiologiska vapen som begåtts i terroristiskt syfte (1 a §). Finsk rätt innehåller också en särskild reglering om förberedelse till brott som begås i terroristiskt syfte (2 §) som omfattar den som i avsikt att begå ett brott som begåtts i terroristiskt syfte (1 eller 1 a §) bl.a. med någon annan kommer överens om att begå ett sådant brott (punkt 1), till- verkar, innehar eller använder explosiva varor, kemiska eller biolo- giska vapen, skjutvapen eller farliga föremål eller ämnen (punkt 2), eller skaffar anordningar, ämnen, formler eller ritningar som behövs för att tillverka en kärnladdning eller ett kemiskt eller biologiskt vapen (punkt 3). Den finska lagstiftningen innehåller två särskilda straffbestämmelser om terroristgrupper; ledande av terroristgrupp (3 §) och främjande av en terroristgrupps verksamhet (4 §). Av 6 § följer att med terro- ristgrupp avses en strukturerad grupp, inrättad för , bestå- ende av minst tre personer, som handlar i samförstånd för att begå brott som begåtts i terroristiskt syfte enligt 1 eller 1 a §. Enligt förbudet mot ledande av terroristgrupp ska den som leder en sådan grupp i vars verksamhet det har begåtts brott i terroristiskt syfte eller ett försök till ett sådant brott eller förberedelse till ett brott i terroristiskt syfte dömas för ledande av terroristgrupp till fängelse i lägst två och högst . Nordisk och europeisk utblick Regleringen om främjande av en terroristgrupps verksamhet om- fattar den med avsikt eller vetskap om att han eller hon främjar en terroristgrupps brottsliga verksamhet bl.a. utrustar eller försöker ut- rusta en terroristgrupp med explosiva varor eller vapen (punkt 1), skaffar eller försöka skaffa lokaler, fordon eller andra hjälpmedel (punkt 2), skaffar eller försöka skaffa, förmedla eller överlåta infor- mation som, om den kommer till terroristgruppens kännedom, är ägnad att allvarligt skada ett land eller en internationell organisation (punkt 3), eller att ta hand om en terroristgrupps viktiga ekonomiska angelägenheter (punkt 4). Straffet är fängelse i lägst och högst . I samband med tillträdet till terrorismkonvention in- fördes i 34 a kap. strafflagen en särskild straffbestämmelse om med- delande av utbildning för ett terroristbrott. Däremot infördes inte något förbud mot offentlig uppmaning till terroristbrott eftersom den allmänna bestämmelsen i strafflagen om offentlig uppmaning till brott även avsåg terroristbrott. Enligt 34 a kap. 4 a § strafflagen är det straffbart som meddelande av utbildning för ett terroristbrott att i avsikt att främja brott i terro- ristiskt syfte (1 §), brott avseende radiologiska vapen som begåtts i terroristiskt syfte (1 a §) eller förberedelse till sådan brottslighet (2 §), eller med vetskap om att man främjar sådan brottslighet, ordna, för- söka ordna eller meddela utbildning i tillverkning eller användning av sprängämnen, skjutvapen eller andra vapen, skadliga eller farliga sub- stanser, eller på något annat motsvarande sätt ordna, försöka ordna eller meddela utbildning. Det är också straffbart enligt 4 b § att utbilda sig (dvs. även själv- utbildning) i avsikt att begå ett brott som begåtts i terroristiskt syfte (1 eller 1 a §) eller förberedelse till sådan brottslighet (2 §) liksom att rekrytera någon för ett terroristbrott (4 c §). Den sistnämnda bestämmelsen gör det straffbart att i avsikt att främja brott i terro- ristiskt syfte (1 §), brott avseende radiologiska vapen som begåtts i terroristiskt syfte (1 a §) eller förberedelse till sådan brottslighet (2 §) 7RP 81/2007 rd s. 9 f. Däremot fogades offentliga uppmaning till brott till de brott som tas upp i 1 §, brott som begåtts i terroristiskt syfte, se RP 81/2007 rd s. 13). Nordisk och europeisk utblick grunda eller organisera en terroristgrupp eller annars värva personer för att begå sådan brottslighet. Straffet för meddelande av utbildning och rekrytering är fängelse i lägst och högst . För deltagande i utbildning är straffet böter eller fängelse i högst . I 5 b § finns reglerat ett särskilt straffansvar för resa i syfte att begå ett brott som avses 1–4 c, 5 eller 5 a §, dvs. bl.a. brott som be- gåtts i terroristiskt syfte, utbildning, rekrytering och finansiering av terrorism. Straffet är böter eller fängelse i högst . Bestämmel- sen om resa infördes för att genomföra FN:s säkerhetsråds resolu- tion 2178 (2014).8 I 5 c § finns en bestämmelse som gör det straff- bart att främja en resa i syfte att begå terroristbrott. Den regleringen infördes för att genomföra terrorismdirektivet.9 En reglering om finansiering av terrorism infördes i finsk rätt i sam- band med tillträdet till . Enligt 34 a kap. 5 § strafflagen är det straffbart att finansiera dels vissa i bestämmel- sen uppräknade brott som är avsedda att motsvara brotten i konven- tionerna i bilagan till finansieringskonventionen (första stycket)10, dels brott enligt 34 a kap. 1–4, 4 a–4 c, 5 b eller 5 c §, dvs. bl.a. brott i terroristiskt syfte, främjande av en terroristgrupps verksamhet samt utbildning, rekrytering och resa (andra stycket). Enligt 34 a kap. 5 § första stycket är det således straffbart att finansiera •tagande av gisslan eller kapning, •sabotage, grovt sabotage eller förberedelse till allmänfarligt brott, när de ska anses som sådana brott som avses terroristbombnings- konventionen, 8RP 93/2016 rd. 9RP 30/2018 rd. 10Som skäl för denna lagstiftningsteknik – att hänvisa till brott enligt finska straffbestäm- melser när de även är sådana brott som avses i de utpekade konventionerna – har anförts att man vill undvika en hänvisningsteknik betecknande för s.k. straffbestämmelser in sam- tidigt som det straffbara beteendet begränsas till sådana gärningar som avses i konventionen (se RP 43/2002 rd s. 25 f och RP 188/2002 s. 54 f.). Nordisk och europeisk utblick •sabotage, trafiksabotage, grovt sabotage eller förberedelse till all- mänfarligt brott, när de ska anses som sådana brott som avses i Montrealkonventionen, tilläggsprotokollet till Montrealkonven- tionen, eller plattformsprotokollet, •kärnladdningsbrott, äventyrande av andras hälsa, grovt äventy- rande av andras hälsa, straffbar användning av kärnenergi eller en annan straffbar gärning som riktar sig mot ett kärnämne eller som utförs med hjälp av ett kärnämne, när de ska anses som sådana brott som avses i konventionen om fysiskt skydd av kärnämne, eller •mord, dråp, dråp under förmildrande omständigheter, grov miss- handel, frihetsberövande, grovt frihetsberövande, grov männi- skohandel, tagande av gisslan eller grovt brott mot offentlig frid eller hot om dem, när gärningen riktar sig mot en person som avses i diplomatskyddskonventionen. Straffet för finansiering av terrorism är fängelse och högst . Enligt 5 a § är det också straffbart att finansiera en terroristgrupp med vetskap om gruppens karaktär som terroristgrupp. Straffet är böter eller fängelse i högst . •Egentliga dömde en man till livstids fängelse för två mord och åtta försök till mord, samtliga begångna i terroristiskt syfte, i . Brotten hade begåtts med kniv under kort sammanhängande och mannen fortsatte med sitt dåd tills en polispatrull stoppade honom. Enligt tingsrätten hade mannen beslutat att genomföra ett brott enligt det sätt som terroristorganisationen förespråkar och lyfte bl.a. fram ett videomanifest som mannen hade spelat in strax före dådet. Manifestet visade enligt rätten att mannen ville koppla ihop sina gärningar med terrordåd som gjorts Daesh namn. Med tanke på hur många och våldsamma brotten var det enligt tingsrätten moti- verat att anse att dådet injagade allvarlig fruktan i befolkningen. Nordisk och europeisk utblick Bestämmelser om straffansvar för terroristhandlingar och terrorism- finansiering infördes i norsk rätt 2002 i huvudsak för att uppfylla kraven i . Lagstiftningen har efterhand kompletterats med flera bestämmelser och i den nya norska straff- lagen, straffeloven, som trädde i kraft återfinns regleringen om straffansvar för terroristhandlingar och terrorism- relaterade handlingar i kapitel 18.11 Regleringen innehåller bestämmelser om straffansvar för terrorist- handlingar (131 §) och grova terroristhandlingar (132 §). Vidare finns det särskilda bestämmelser om straffansvar för terroristförbindelser (133 §), hot om terroristhandlingar (134 §), terroristfinansiering (135 §) uppmaning, rekrytering och utbildning till terroristhandlingar (136 §), deltagande i en terroristorganisation (136 a §), resa i terro- ristsyfte (136 b §) och medverkan till undkommande av straff för terroristhandlingar (137 §). I samma kapitel finns också särskilda be- stämmelser om straffansvar för terroristbombning (138 §), kapning av luftfartyg och fartyg (139 §), ingrepp i en säker drift av luftfartyg och fartyg (140 §), utsläpp av farliga ämnen från fartyg (141 §), far- ligt användande av luftfartyg och fartyg (141 b §), olovlig befattning med farliga material (142 §), gisslantagning i terroristsyfte (143 §), angrepp på en internationellt skyddad person (144 §), deltagande i militär verksamhet i väpnad konflikt utomlands (145 §) och rekry- tering till militär verksamhet (146 §). Enligt de allmänna bestämmelserna om straffansvar i kapitel 3 i strafflagen omfattar en straffbestämmelse även den som medverkar till en gärning (15 §). Även försök är straffbart beträffande gärningar som kan medföra fängelse . För försök straffas den som 11Förarbetena till lagstiftningen återfinns i huvudsak i Ot.prp. 61(2001–2002) Om lov om endringer i straffeloven og straffeprosessloven mv. (lovtiltak mot terrorisme – gjennomføring av FN-konvensjonen 9. desember 1999 om bekjempelse av finansiering av terrorisme og FNs sikkerhetsråds resolusjon 1373 28. ), Ot.prp. 8 (2007–2008) Om lov om endringer i straffeloven 20. mai 2005 nr. (skjerpende og formildende omstendigheter, folkemord, rikets selvstendighet, terrorhandlinger, ro, orden og sikkerhet, og offentlig myn- dighet), Prop. 131 L (2012–2013) Endringer i straffeloven 1902 og straffeloven 2005 mv. (for- beredelse av terror m.m.), Prop. 44 L (2015–2016) Endringer i straffeloven mv. (militær virk- somhet i væpnet konflikt m.m.) och Prop. 100 L (2018–2019) Endringer i straffeloven mv. (terrorelaterte folkerettslige forpliktelser m.m.). Nordisk och europeisk utblick med uppsåt att fullborda ett brott företar en handling som leder direkt mot utförandet (16 §). Huvudregeln enligt norsk rätt är att förbere- delse till ett brott inte är straffbart.12 Med terroristhandling (terrorhandlinger) enligt 131 § avses hand- lingar i samma kapitel –141, 142 första stycket, 143 och 144 §§ samt brotten angrepp mot infrastrukturen, allmänfarlig smittsprid- ning, allmänfarlig förgiftning, allvarlig miljökriminalitet, grovt fri- hetsberövande, människohandel, grov misshandel, mord och fram- kallande av fara för allmänheten om gärningarna har begåtts med terrorismsyfte.13 Med terrorismsyfte avses att •allvarligt störa en funktion av grundläggande betydelse i samhället, som till exempel lagstiftande, verkställande eller dömande myndig- het, energiförsörjning, säker försörjning av mat eller vatten, bank- och penningväsende eller hälsovård, •skapa allvarlig fruktan hos en befolkning, eller •otillbörligen tvinga offentliga myndigheter eller en mellanstatlig organisation att göra, tolerera eller avstå från att göra något av väsentlig betydelse för landet eller organisationen, eller för ett annat land eller en mellanstatlig organisation. Beträffande terroristhandlingar finns en särskild bestämmelse om straffansvar för försök som omfattar den som med uppsåt att begå terroristhandlingar vidtar åtgärder som underlättar och pekar mot ett genomförande av brottet (131 § tredje stycket). Straffet för terroristbrott är fängelse i högst eller om brottet är grovt (132 §). 12Beträffande terroristhandlingar finns en särskild bestämmelse om straffansvar för försök som omfattar den som med uppsåt att begå terroristhandlingar vidtar åtgärder som underlättar och pekar mot ett genomförande av brottet (131 § tredje stycket). 13För att en gärning ska kunna betraktas som en terroristhandling krävs därutöver inte att den kan medföra en viss skada för en stat eller en mellanfolklig organisation. I förarbetena uttalas att ett sådant objektivt rekvisit är vanskligt rättsligt och bevismässigt eftersom det främst är av säkerhetspolitisk karaktär. Det finns inte heller något stort behov av en sådan avgränsning i norsk lagstiftning eftersom definitionen av terrorismhandling i norsk rätt är mer inskränkt än t.ex. i EU:s terrorismrambeslut, t.ex. omfattas inte ödeläggelse av egendom eller hot om terroristhandlingar (se Ot.prp. nr.8 (2007–2008) s. 179). Nordisk och europeisk utblick Den norska lagstiftningen innehåller också särskilda förbud mot terroristförbindelser (133 §) och hot om terroristhandlingar (134 §). Enligt bestämmelsen om terroristförbindelser är det straffbart att planlägga eller förbereda en terroristhandling eller sådana brott som avses i 138–144 §§ genom att ingå en överenskommelse om att begå en sådan handling med någon annan. Straffet för de flesta fall av terro- ristförbindelser och hot om terroristhandlingar är fängelse i högst . Finansiering, offentlig uppmaning, rekrytering, utbildning och resa Förbud mot finansiering av terrorism infördes i norsk rätt för att genomföra . Enligt bestämmelsen om terroristfinansiering (135 §) är det bl.a. straffbart att finansiera ut- förandet av en terroristhandling som avses i 131 §, ett hot om terro- risthandlingar enligt 134 §, en resa i terroristsyfte enligt 136 b §, sådana handlingar som avses i 137–144 §§, eller en person eller grupp som har till syfte att begå handlingar som avses i 131 §, 134 §, 136 b § eller 137–144 §§ när personen eller gruppen med olagliga medel har vidtagit åtgärder för att förverkliga syftet. Det är också straffbart att ställa banktjänster eller andra finansiella tjänster till förfogande för sådana personer. Straffet för terroristfinansiering är fängelse i högst . I 136 § finns en bestämmelse om offentlig uppmaning, rekrytering och utbildning avseende terroristhandlingar. Enligt den är det straff- bart med fängelse i högst att •offentligt uppmana någon att genomföra en terroristhandling enligt 131 §, ett hot om terroristhandlingar enligt 134 §, terroristfinansier- ing enligt 135 § eller sådana handlingar som avses i 137–144 §§, •rekrytera någon till att begå sådana handlingar, •utbilda i metoder eller tekniker som är särskilt ägnade för att ut- föra eller bidra till utförandet av sådana handlingar om avsikten är att färdigheterna ska användas för detta, och Nordisk och europeisk utblick •själv utbilda sig i metoder eller tekniker som är särskilt ägnade att utföra eller bidra till utförandet av sådana handlingar om avsikten är att färdigheterna ska användas för detta eller med insikt om att utbildningen ges med det syftet. Ett förbud mot resa i terroristsyfte finns i 136 b §. Enligt den be- stämmelsen är det straffbart med fängelse i högst att resa till ett annat land med avsikt att begå, planera eller förbereda en hand- ling som avses i 131, 134, 135, 136 eller 137–144 §§. Deltagande i en terroristorganisation och i en väpnad konflikt I den norska lagstiftningen finns en särskild straffbestämmelse om deltagande m.m. i en terroristorganisation (136 a §). Enligt bestäm- melsen är det straffbart att bilda, delta i, rekrytera medlemmar till eller ge ekonomiskt eller annat materiellt stöd till en terroristorgani- sation, när organisationen med olagliga medel har vidtagit åtgärder för att förverkliga sitt syfte. Straffet för brott mot den bestämmelsen är fängelse i högst . Medverkan till deltagande i en terrorist- organisation är inte straffbart. I strafflagens kapitel om terrorism har det också införts straff- bestämmelser som omfattar den som rättsstridigt deltar i militär verk- samhet i en väpnad konflikt utomlands (145 §). Straffet för brott mot den bestämmelsen är fängelse i högst . För brottet finns en särskild reglering om försök som bl.a. omfattar den som påbörjar en resa till det område där konflikten pågår (145 § andra stycket). Det är också straffbart med högst tre års fängelse att rekrytera någon till att delta i militär verksamhet på sätt som avses i 145 § (146 §). I 138–144 §§ finns särskilda straffbestämmelser om terrorismbomb- ning, kapning av luftfartyg och fartyg m.m., ingrepp i en säker drift av luftfartyg och fartyg m.m., utsläpp av farliga ämnen från fartyg m.m., farligt användande av luftfartyg och fartyg, olovlig befattning med farliga material m.m., gisslantagning i terrorismsyfte och angrepp på en internationellt skyddad person. Bestämmelserna genomför inter- nationella förpliktelser om kriminalisering i olika Nordisk och europeisk utblick på terrorismområdet, t.ex. terroristbombningskonventionen, gisslan- konventionen och diplomatskyddskonventionen. Regleringen inför- des i huvudsak när lagstiftningen mot terrorism reviderades i samband med framtagande av den nya strafflagen. hade dessa kon- ventioner i huvudsak genomförts genom hänvisningar till olika straff- bestämmelser på andra ställen i strafflagen. Som skäl för den valda lagstiftningstekniken anfördes bl.a. att införandet av särskilda straff- bestämmelser bidrar till ett lojalt och tydligt genomförande av kon- ventionsåtagandena som lagstiftningen blir mer systematisk och översiktlig.14 •Den dömde tingsrett en man till för- varing15 för att ha begått en terroristhandling genom att han dels mördat åtta personer och skadat nio genom att spränga en bomb i regeringskvarteren i , dels med skjutvapen mördat 69 personer och skadat ytterligare 33 på ett politiskt ung- domsläger på ön . Tingsrätten fann att brotten begåtts med syfte att allvarligt störa en funktion av grundläggande betydelse i samhället (sprängningen) och skapa allvarlig fruktan hos en be- folkning (sprängningen och morden med skjutvapen). Brotten var därför att bedöma som en terroristhandling. •Den dömde tingrett en man till fängelse för att ha planlagt eller förberett en terrorhandling genom att ingå terrorförbund med personer knutna till Daesh och/eller Jabhat al-Nusra, samt för deltagande i en terrororganisation. •Den dömde Høyesterett en man född till fäng- else och för deltagande i en terrororgani- sation och för försök till att bidra med ekonomiskt eller annat materiellt stöd till en terrororganisation. En man född döm- des till fängelse och för deltagande i en terrororganisation. En man född dömdes till fängelse för försök till att bidra med ekonomiskt eller annat materiellt stöd till en terrororganisation. 8 (2007–2008) s. 168 f. och 179 f. 15Denna tid kan sedan förlängas av domstolen med fem i taget på begäran av åklagare (43 § straffeloven). Nordisk och europeisk utblick •Den dömde tingrett en man född till fäng- else och för försök till deltagande i terror- organisationen . En man född dömdes till fängelse för deltagande i terrororganisationen , för ekono- miskt och materiellt stöd till Daesh innefattande olika former av bistånd till kända ”fremmedkrigere” samt rekrytering av mannen född . Domen mot mannen född överklagades till lag- mannsretten som fastställde det av tingretten utdömda straffet på fängelse . •Den dömde Borgarting Lagmannsrett en man född till fängelse och för att ha ingått terror- förbund med Daesh och för deltagande i en terrororganisation. En man född frikändes från åtalet om att ha ingått terror- förbund men dömdes för deltagande i Daesh till fängelse . •Den dömde Borgarting Lagmannsrett en man född för ingående av terrorförbund och deltagande i Daesh till fängelse och . •Den dömde Borgarting Lagmannsrett en man född för ingående av terrorförbund och deltagande i Daesh till fängelse och . Den straffrättsliga terrorismregleringen i återfinns i artik- larna 137–141ter i avdelning 1ter i den belgiska strafflagen, Code pénal.