sou · H7B360 · 2019-12-13 00:00:00 — Om ett samtycke inte lämnas, ska ärendet hänskjutas till eller Euro- peiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten (Eiopa). Innehållet i direktivet: Av artikel 21a.8 framgår att i de fall den samordnande tillsynsmyndigheten är en annan än den behöriga myndigheten i den medlemsstat där det finansiella holdingföretaget eller det blandade finansiella holdingföretaget är etablerat ska de båda myndigheterna samarbeta i fullständigt samråd när de fattar beslut om godkännande och undantag från godkännande. Den samordnande till- synsmyndigheten ska utarbeta en bedömning och överlämna den till den behöriga myndigheten i den medlemsstat där det finansiella hol- dingföretaget eller det blandade finansiella holdingföretaget är etable- rat. De två myndigheterna ska göra allt som står i deras makt för att nå fram till ett beslut från mottagandet av den bedömningen. Det gemensamma beslutet ska vara vederbörligen dokumenterat och motiverat. Den samordnande tillsynsmyndig- heten ska meddela det finansiella holdingföretaget eller det blandade finansiella holdingföretaget det gemensamma beslutet. Vid oenighet ska myndigheterna avstå från att fatta ett beslut och hänskjuta ärendet till i enlighet med artikel 19 i förordning (EU) nr 1093/2010. ska fatta sitt beslut inom en månad från mot- tagandet av hänskjutandet till . De berörda behöriga myndig- heterna ska sedan anta ett beslut i överensstämmelse med beslut. Ärendet får inte hänskjutas till efter det att tvåmånaders- perioden har löpt ut eller efter det att ett beslut har fattats. När det gäller blandade finansiella holdingföretag krävs enligt artikel 21a.9 samtycke av den samordnare som utsetts i enlighet med artikel 10 i konglomeratdirektivet, om denna är någon annan än den samordnande tillsynsmyndighet eller den behöriga myndigheten i den medlemsstat där det blandade finansiella holdingföretaget är etablerat. När samordnarens samtycke krävs ska tvister lösas av eller, Eiopa. Varje beslut som fattas i enlighet med denna punkt ska inte påverka skyldigheterna enligt direktiv /87/EG eller 2009/138/EG. Skälen för utredarens förslag: Den samordnande tillsynsmyn- digheten har anförtrotts huvudansvaret när det gäller den grupp- baserade tillsynen enligt kapitaltäckningsregelverket. Det har därför i skälen bakom förfarandet med godkännande bedömts nödvändigt att den samordnande tillsynsmyndigheten är involverad på lämpligt sätt i godkännandet av och tillsynen över finansiella holdingföretag och blandade finansiella holdingföretag. Om den samordnande till- synsmyndigheten är en annan än den behöriga myndigheten i den medlemsstat där holdingföretaget är etablerat bör därför godkän- nande beviljas genom ett beslut som dessa myndigheter har kommit överens om (se skäl 6 i kapitaltäckningsdirektivet). Direktivets krav i artikel 21a.8 på att den samordnande myndig- heten och den behöriga myndigheten i den medlemsstat där företa- get är etablerat, när denna är annan än den samordnande myndig- heten, ska vara överens om ett beslut bör framgå av lag. Av kraven följer att ska, när inspektionen är samordnande myndighet, lämna sin bedömning av ansökan till den behöriga myn- digheten i den medlemsstat där företaget är etablerat. Finansinspek- tionen ska därefter från det att den behöriga myndigheten mottagit inspektionens bedömning komma överens om ett beslut med den behöriga myndigheten. Det innebär att myn- digheterna ska komma överens om en ansökan ska avslås eller bifallas och hur beslutet ska motiveras. Om en överenskommelse inte kan nås, ska ärendet hänskjutas till . Ett beslut ska därefter fattas i överensstämmelse med beslut. får dock inte hänskjuta ett ärende till efter det att löpt ut eller ett beslut har fattats. Detta bör framgå av lag. I fråga om blandade finansiella holdingföretag följer av arti- kel 21a.9 att, samordnaren av den särskilda tillsynen enligt konglo- meratdirektivet dessutom ska samtycka till beslutet. Av direktivet framgår inte de närmare formerna för att inhämta samtycket. Det är dock lämpligt att inte heller i dessa fall får hän- skjuta ett ärende till eller Eiopa efter det att har löpt ut eller ett beslut har fattats. Utredarens förslag: När är samordnande myndighet ska inspektionen övervaka att finansiella holdingföre- tag och blandade finansiella holdingföretag uppfyller förutsätt- ningarna för godkännande eller för att undantas från kraven på godkännande. Om ett finansiellt holdingföretag eller ett blandat finansiellt holdingföretag som omfattas av kravet på godkännande enligt 1 a kap. inte uppfyller förutsättningarna för det, får Finans- inspektion dessutom ingripa genom att besluta att företaget inte får företräda sina aktier i dotterinstitut vid stämman eller före- lägga företaget att begränsa eller minska riskerna i något avseende, begränsa eller helt underlåta utdelning eller ränte- betalningar eller lämna in en plan som visar hur företaget utan dröjsmål ska efterleva kraven. Föreläggandet får riktas mot någon som ingår i holdingföretagets styrelse eller är dess verkställande direktör eller ersättare för någon av dem. Om annan myndighet inom EES också är behörig ska ingripande ske i överenskommelse med den behöriga myndigheten enligt de bestämmelser som till- lämpas vid en ansökan om godkännande och undantag från kraven på godkännande. Innehållet i direktivet: Den samordnande tillsynsmyndigheten ska enligt artikel 21a.5 kontinuerligt övervaka efterlevnaden av villkoren för godkännande och undantag från kravet på godkännande. Finan- siella holdingföretag och blandade finansiella holdingföretag ska förse den samordnande tillsynsmyndigheten med de uppgifter som krävs för att kontinuerligt övervaka gruppens organisationsstruktur och efterlevnaden av dessa villkor. Den samordnande tillsynsmyndigheten ska dela de uppgifterna med den behöriga myndigheten i den med- lemsstat där det finansiella holdingföretaget eller det blandade finan- siella holdingföretaget är etablerat. Av artikel 21a.6 framgår att när den samordnande tillsynsmyndig- heten har fastställt att de villkor som fastställs för godkännande inte är uppfyllda eller är uppfyllda ska det finansiella holding- företaget eller det blandade finansiella holdingföretaget bli föremål för lämpliga tillsynsåtgärder för att säkerställa eller återställa, beroende på vad som är tillämpligt, kontinuitet och integritet i den gruppbaserade tillsynen och säkerställa efterlevnaden av de krav som föreskrivs i direktivet och tillsynsförordningen på gruppnivå. När det gäller ett blandat finansiellt holdingföretag ska tillsynsåtgärderna i synnerhet ta effekterna på det finansiella konglomeratet i beaktande. De tillsynsåtgärder som avses i första stycket får omfatta: a)Upphävande av rösträtter som är knutna till de aktier eller andelar i dotterinstituten som innehas av det finansiella holdingföretaget eller blandade finansiella holdingföretaget. b)Utfärdande av förelägganden eller sanktioner gentemot det finan- siella holdingföretaget, det blandade finansiella holdingföretaget eller medlemmar i ledningsorganet och den verkställande led- ningen, om inte annat följer av artiklarna 65–72. c)Utfärdande av instruktioner eller anvisningar till det finansiella holdingföretaget eller blandade finansiella holdingföretaget om att till sina aktieägare överföra ägarintressena i sina dotterinstitut. d)Tillfälligt utseende av ett annat finansiellt holdingföretag, blandat finansiellt holdingföretag eller institut inom gruppen som ansva- rigt för att säkerställa efterlevnaden av de krav som föreskrivs i direktivet och tillsynsförordningen på gruppnivå. e)Begränsning av eller förbud mot utdelningar eller räntebetal- ningar till aktieägare. f)Krav på att finansiella holdingföretag eller blandade finansiella holdingföretag ska avyttra eller minska sina innehav i institut eller andra enheter i finansiella sektorn. g)Krav på att finansiella holdingföretag eller blandade finansiella holdingföretag ska lägga fram en plan på hur de utan dröjsmål ska återgå till att efterleva kraven. Om den samordnande tillsynsmyndigheten har fastställt att de vill- kor som anges för att undantas från kravet på godkännande är uppfyllda ska enligt artikel 21a.7 det finansiella holding- företaget eller det blandade finansiella holdingföretaget ansöka om godkännande. Av artikel 21a.8 framgår att i de fall den samordnande tillsyns- myndigheten är en annan än den behöriga myndigheten i den medlemsstat där det finansiella holdingföretaget eller det blandade finansiella holdingföretaget är etablerat ska de båda myndigheterna samarbeta i fullständigt samråd när de fattar beslut om tillsyns- åtgärder. Det redogörs i bestämmelsen också för det förfarande som myndigheterna ska tillämpa, vilket motsvarar det förfarande som gäller i fråga om gemensamma beslut avseende en ansökan om god- kännande eller undantag från kraven på godkännande (vilket beskrivs i avsnitt 7.1.6). Skälen för utredarens förslag: Det bör av 4 kap. tillsynslagen uttryckligen framgå att ansvar för tillsynen på gruppnivå enligt 1 § även omfattar att löpande övervaka så att finan- siella holdingföretag och blandade finansiella holdingföretag upp- fyller förutsättningarna för godkännande eller för att undantas från kravet på godkännande. Redan av 6 kap. 1 § 1 tillsynslagen framgår att aktuella holding- företag är skyldiga att lämna de upplysningar om sin verksamhet och därmed sammanhängande omständigheter som inspektionen begär för tillsynen (se prop. 2013/14:228 s. 195). Enligt 6 kap. 3 § ska vidare i sin tillsynsverksamhet samarbeta och utbyta information med andra behöriga myndigheter i den utsträck- ning som följer av medlemskap i . Övervakningen i fråga om holdingföretagens efterlevnad av villkoren för godkännande och undantag från kravet på godkännande får anses vara en del av Finans- inspektionens tillsyn. Det innebär att med stöd av 6 kap. 3 § kan dela information med andra behöriga myndigheter på det sätt som artikel 21a.5 föreskriver. Det krävs därför inte några särskilda åtgärder för att genomföra kraven i direktivet i denna del. Direktivet kräver att ska kunna ingripa mot ett finansiellt holdingföretag eller ett blandat finansiellt holding- företag när det inte längre uppfyller de krav som ställs för ett god- kännande. I 8 kap. tillsynslagen finns bestämmelser som ger Finans- inspektionen möjlighet att förelägga ett finansiellt holdingföretag eller ett blandat finansiellt holdingföretag som inte uppfyller kraven i lagen att vidta åtgärder för att göra rättelse. Föreläggandet kan också förenas med vite. Då detta inte fullt ut motsvarar direktivets krav i artikel 21a.6 bör gällande rätt kompletteras med de möjlig- heter som anges i direktivet. ska därför ges befogenhet att i aktuella fall besluta att företaget inte får företräda sina aktier i dotterinstitut vid stämman och att förelägga företaget att begränsa eller minska riskerna i något avseende, begränsa eller helt underlåta utdelning eller räntebetalningar eller lämna in en plan som visar hur företaget utan dröjsmål ska efterleva kraven. Ett föreläggande bör också kunna riktas mot någon som ingår i holdingföretagets styrelse eller är dess verkställande direktör eller ersättare för någon av dem. Möjligheterna att ingripa får anses omfatta kraven enligt artikel 21a.6. Vid valet av tillsynsåtgärd ska beakta vad som är lämpligt för att säkerställa eller återställa, beroende på vad som är tillämpligt, kontinuitet och integritet i den gruppbaserade tillsynen och säkerställa efterlevnaden av de krav på gruppnivå som föreskrivs kapitaltäckningsdirektivet och tillsynsförordningen. Om ett finansiellt holdingföretag eller ett blandat finansiellt hol- dingföretag inte uppfyller förutsättningarna för undantag från kravet på godkännande bör vidare återkalla det tidigare meddelade beslutet om undantag. har med stöd av 37 § förvaltningslagen möjlighet att ändra ett tidigare beslut, bland annat om inspektionen i samband med beslutet med- delat att beslut kan ändras om förutsättningarna ändrats. Det behövs därmed inte någon särskild reglering om återkallelse av beslut. Det är underförstått att beslutet innebär att holdingföretaget är skyldig att i stället ansöka om godkännande enligt tillsynslagen. Vad som anges i artikel 21a.7 behöver därför inte komma till uttryck i lag. Även i fråga om beslut om ingripande kräver direktivet att den samordnande myndigheten och den behöriga myndigheten i den medlemsstat där det finansiella holdingföretaget eller det blandade finansiella holdingföretaget är etablerat ska samarbeta och komma överens om ett ställningstagande samt, i förekommande fall, inhämta samtycke från samordnaren av den särskilda tillsynen enligt konglo- meratdirektivet. Motsvarande förfarande som gäller vid beslut om godkännande och undantag från kravet på godkännande bör därför också gälla vid ett beslut om ingripande. 7.2Krav på ett intermediärt moderföretag inom EU för grupper i tredjeland Utredarens förslag: En grupp från tredjeland som har två eller fler institut i EU ska ha ett intermediärt moderföretag etablerat i EU, om det totala värdet av tillgångarna för gruppen i EU uppgår till eller mer. Det ska i lag anges hur det totala värdet av tillgångarna ska beräknas. Gruppen i tredjeland kan emellertid ha två intermediära moder- företag inom EU om det är oförenligt med ett tvingande krav på åtskillnad av verksamheterna i det tredjeland där det yttersta moderföretaget från gruppen har sitt huvudkontor att endast ha ett intermediärt moderföretag inom EU eller den behöriga resolutionsmyndigheten för det intermediära moderföretaget i bedömt att ett resolutionsförfarande annars blir mindre effektivt. Ett intermediärt moderföretag ska som utgångspunkt antingen vara ett i EU auktoriserat kreditinstitut eller ett i EU godkänt finansiellt holdingföretag eller blandat finansiellt holdingföretag. Om det i gruppen från tredjeland inte ingår ett kreditinstitut inom EU får det intermediära moderföretaget dock vara ett inom EU auktoriserat värdepappersbolag som omfattas av krishanterings- direktivet. Om ett andra moderföretag har etablerats får även det vara ett sådant värdepappersbolag. Med grupp från tredjeland ska avses en grupp enligt arti- kel 4.1.137 i tillsynsförordningen där moderföretaget är etablerat i ett tredjeland. Utredarens bedömning: Kraven i artikel 21b om att behörig myndighet ska säkerställa så att varje institut under deras juris- diktion som ingår i en grupp från tredjeland ska ha ett inter- mediärt moderföretag också har det och på underrättelse till kräver inte några särskilda åtgärder. Innehållet i direktivet: Genom artikel 21b, som är ny, har det införts krav på att etablera ett intermediärt moderföretag i när två eller fler institut som är etablerade i EU har samma moderföretag i ett tredjeland. De behöriga myndigheterna får dock enligt arti- kel 21b.2 tillåta institut att ha två intermediära moderföretag inom EU om etableringen av ett enda sådant moderföretag inom EU skulle a)vara oförenlig med ett obligatoriskt krav om åtskillnad av verk- samheterna som fastställs i reglerna eller av tillsynsmyn- digheterna i det tredjeland där det yttersta moderföretaget från gruppen från tredjelandet har sitt huvudkontor, eller b)leda till att möjligheterna till resolution blir mindre effektiva än med två intermediära moderföretag inom EU enligt en bedöm- ning som utförs av den behöriga resolutionsmyndigheten för det intermediära moderföretaget inom EU. Enligt artikel 21b.3 ska ett intermediärt moderföretag inom EU vara ett kreditinstitut som är auktoriserat enligt direktivet, eller ett finan- siellt holdingföretag eller blandat finansiellt holdingföretag som har beviljats godkännande. Om inget av de institut som är etablerade i EU, men har samma moderföretag i ett tredjeland, är ett kreditinstitut eller om ett andra intermediärt moderföretag inom EU måste etable- ras i samband med investeringsverksamhet, får det intermediära moderföretaget inom EU respektive det andra intermediära moder- företaget inom EU vara ett värdepappersföretag som är auktoriserat i enlighet med artikel 5.1 i och rådets direktiv /65/EU av om marknader för finansiella instru- ment och om ändring av direktiv /92/EG och av direktiv /61/EU (MiFID II) och som omfattas av krishanteringsdirek- tivet. Kravet på att etablera ett intermediärt moderföretag i gäller enligt artikel 21b.4 dock inte om det totala värdet av tillgångar i EU för gruppen från tredjeland är lägre än . Det totala värdet av tillgångar i unionen för gruppen från tredjeland ska enligt artikel 21b.5 anses vara summan av a)värdet av de totala tillgångarna hos varje institut i unionen för gruppen från tredjeland enligt dess konsoliderade balansräkning eller deras individuella balansräkning om institutets balansräk- ning inte är konsoliderad och b)värdet av de totala tillgångarna hos varje filial för gruppen från tredjeland som är auktoriserad i unionen i enlighet med detta direktiv, direktiv /65/EU eller och rådets förordning (EU) nr 600/2014. Av artikel 21b.6 framgår den information som behöriga myndig- heter ska lämna till . Det anges vidare i artikel 21b.7att behöriga myndigheter ska säkerställa att varje institut under deras jurisdiktion som ingår i en grupp från tredjeland uppfyller ett av följande villkor: a)Det har ett intermediärt moderföretag inom EU. b)Det är ett intermediärt moderföretag inom EU. c)Det är det enda institutet i unionen för gruppen från tredjeland. d)Det ingår i en grupp från tredjeland med totala tillgångar i unionen som är lägre än . I artiklarna 21b.7, 21b.9 och 21b.10 finns ytterligare bestämmelser som riktar sig till och kommissionen. Skälen för utredarens förslag och bedömning: En grupp i tredje land definieras i artikel 3.1.64 som en grupp vars moderföretag är etablerat i ett tredjeland.3 Det finns inte några bestämmelser i svensk rätt med krav på att grupper i tredjeland, som har två eller fler institut inom EU, ska ha ett intermediärt moderföretag etablerat inom EU. Bestämmelser som motsvarar direktivets krav bör därför införas i tillsynslagen. I likhet med direktivet bör skyldigheten endast omfatta grupper där värdet av tillgångarna för gruppen i EU uppgår till eller mer. Direktivets bestämmelser om hur värdet av tillgångar ska beräknas bör uttryckligen framgå av lag. Det ska också anges att en grupp i vissa fall får tillåtas ha två intermediära moderföretag etable- rade inom EU. Det bör av lag även framgå att ett intermediärt moderföretag som utgångspunkt ska vara ett auktoriserat kreditinstitut i EU eller ett i EU godkänt finansiellt holdingföretag eller blandat finansiellt hol- 3I artikel 4.1.138 i tillsynsförordningen definieras grupp som en grupp av företag, varav minst ett är ett institut och som består av ett moderföretag och dess dotterföretag, eller av företag som är knutna till varandra genom ett sådant förhållande som avses i artikel 22 i och rådets direktiv /34/EU av om årsbokslut, koncernredovisning och rapporter i vissa typer av företag, om ändring av och rådets direktiv /43/EG och om upphävande av rådets direktiv /660/EEG och 83/349/EEG. Om ingen verksamhet i EU drivs som kreditinstitut får det intermediära moderföretaget dock vara ett i EU auktoriserat värdepappersbolag som omfattas av krishanteringsdirektivet. Att värdepappersbolaget också ska omfattas av krishanteringsdirektivet innebär att bolaget ska ha ett startkapital på (se artikel 1.1 a, 2.3 och 2.23 i krishanteringsdirektivet). När en grupp från tredjeland tillåts etablera två intermediära moderföretag får också det andra etablerade intermediära moderföretaget vara ett sådant värdepappersbolag. är enligt 6 kap. 1 § tillsynslagen skyldiga att lämna de upplysningar om sin verksamhet och därmed samman- hängande omständigheter som inspektionen begär. Om ett institut, som är etablerat i men ingår i en grupp från tredjeland, inte uppfyller kraven enligt lagen på att ha ett, eller i undantagsfall två, intermediära moderföretag kan enligt 8 kap. 1 § förelägga institutet att vidta åtgärder för att komma till rätta med situationen. Föreläggandet får enligt 8 kap. 3 § förenas med vite. har också möjlighet att ingripa genom bestäm- melserna om ingripande i de lagar som reglerar institutens verk- samhet, det vill säga 15 kap. LBF och 25 kap. LVM. Det innebär att i förlängningen kan återkalla ett tillstånd om institutet inte följer ett föreläggande om att komma till rätta med situationen (se 15 kap. 1 § LBF och 25 kap. 1 § LVM). De aktuella bestämmelserna ger alltså möjlighet att säker- ställa att varje institut under deras jurisdiktion som är del av en grupp från tredjeland efterlever kraven. Det behövs därför inte införas några särskilda bestämmelser för att uppfylla kraven i denna del. Av 1 kap. 9 § förordningen om bank- och finansieringsrörelse följer att ska underrätta i den utsträckning som följer av kapitaltäckningsdirektivet. Det behöver därför inte införas några särskilda bestämmelser i fråga om kraven i artikel 21b.6 i denna del. har med stöd av bemyndigandet i 16 kap. 1 § 16 LBF och 23 kap. 15 § 1 LVM möjlighet att meddela föreskrifter om vilka upplysningar som kreditinstitut och utländska kreditinstitut som inrättat filial i ska lämna till inspektionen för dess tillsynsverksamhet. Bestämmelser om information som kreditinstitut ska lämna till finns i huvudsak i föreskrifter (se bland annat FFFS 2014:14 och FFFS 2016:6). Gällande rätt ger därmed de verk- tyg som inspektionen behöver för att kunna begära in information från verksamma institut i som tillhör grupp från tredje land. I den del artikel 21b riktar sig till och kommissionen krävs inte heller några nationella genomförandeåtgärder. Utredarens bedömning: Direktivets justeringar i fråga om kra- ven på tillsynens utövande omfattas av gällande rätt. Innehållet i direktivet: I artikel 97–99, som innehåller bestäm- melser om metoder för att utvärdera instituten, har vissa justeringar och tillägg gjorts. Till följd av att det inte längre medges någon möjlighet att beakta systemrisker som instituten ger upphov till inom ramen för det särskilda kapitalbaskravet (se avsnitt 10.4.1) tas vissa krav i artikel 97.1, 98.1 och 99.2 bort. I artikel 97.4 görs vidare ett tillägg om att behöriga myndigheter när de genomför en översyn och utvärdering ska tillämpa propor- tionalitetsprincipen. I artikel 97.4a, som är ny, anges vidare att de behöriga myndigheterna får skräddarsy metoderna för sådan över- syn och utvärdering för att ta hänsyn till institut med liknande risk- profil samt den närmare omfattningen av sådana metoder. Det framgår vidare att ska underrättas om skräddarsydda metoder som används och att ska övervaka tillsynsmetoderna och utfärda riktlinjer för tillsynsmetoder. Av artikel 97.6 framgår vidare att om behöriga myndigheter har rimlig anledning att misstänka att institutet har en koppling till på- gående eller genomförd penningtvätt eller finansiering av terrorism, eller försök till detta, eller att det finns en ökad risk för detta, ska den behöriga myndigheten underrätta och den myn- dighet eller det organ som utövar tillsyn över institutet efterlever och rådets direktiv (EU) 2015/849 av om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism, om ändring av och rådets förordning (EU) nr 648/2012 och om upphävande av och rådets direktiv /60/EG och kommissionens direktiv /70/EG, det så kal- lade fjärde penningtvättsdirektivet. Om det finns en potentiell ökad risk för penningtvätt och finansiering av terrorism ska den behöriga myndigheten och den som har att övervaka att fjärde penningtvätts- direktivet efterlevs underrätta om sin gemensamma bedömning. Den behöriga myndigheten ska vid behov vidta åtgärder i enlighet med direktivet. I artikel 98.5 har regleringen om justeringar gjorts om när till- synsbefogenheterna ska utövas i fråga om institutens exponering för ränterisk som följer av verksamhet utanför handelslagret.