sou · H7B359d4 · 2019-12-12 00:00:00 — har återrapporteringskrav gällande den instruktionsreglerade uppgiften att säkerställa att felaktiga utbetalningar inte görs och motverka bidragsbrott. Myndigheten ska särskilt redovisa hur de säkerställer korrekta utlandsbetalningar. har också i uppdrag att redovisa hur kontroller integreras och automatiseras i handläggningen samt ett uppdrag om att följa upp och redovisa insatser vid felaktiga utbetalningar gällande myndighetens fordringsverksamhet (återkrav). finns ett återrapporteringskrav gällande den instruktionsreglerade uppgiften att säkerställa att felaktiga utbetalningar inte görs och motverka bidragsbrott. finns ligger samma krav som ett särskilt uppdrag. Detta uppdrag kvarstår i regleringsbreven för åren 2013–2015. –2017 har ett övergripande mål som bland annat innebär att rätt person ska få rätt ersättning och att verksamheten ska präglas av hög kvalitet. –2015 specificeras uppdraget om felaktiga utbetalningar i myndighetens regleringsbrev. Specificeringen innebär bland annat att myndigheten ska redovisa den instruktionsenliga uppgiften i en särskild rapport. Rapporten ska innehålla åtgärder som myndigheten har vidtagit för att minska oavsiktliga fel från handläggare och sökande. Myndigheten ska också redovisa hur de arbetar med att stärka kontrollperspektivet i handläggningen och hur de arbetar med att utveckla smarta kontrollsystem. I regleringsbreven –2018 ger regeringen mål, återrapporteringskrav eller uppdrag avseende assistansersättning. Vissa skrivningar har direkt koppling till arbetet med att motverka fel och överutnyttjande. har ett tillägg att redovisa samverkan med andra myndigheter inom assistansersättningen. Uppdrag avseende tillfällig föräldrapenning ges och det statliga tandvårdsstödet . I dessa uppdrag ska myndigheten återrapportera åtgärder för att förhindra fel och missbruk inom förmånerna. finns ett uppdrag avseende fastställande av tillämplig lagstiftning i gränsöverskridande situationer. I uppdraget anges att ska redovisa vilka kontroller myndigheten gör i handläggningen av tillämplig Regeringens mål för och myndigheternas återrapportering av felaktiga utbetalningar lagstiftning för att motverka fusk och fel. fick också i uppdrag att redovisa utvecklingen av kvaliteten i handläggningen. I denna redovisning ingick att beskriva hur myndigheten säkrar rätt beslut och rätt utbetalning, samt hur myndigheten arbetar för att minska de oavsiktliga felen. I regleringsbrevet för finns ett uppdrag gällande föräldraförsäkringen kring informationsinsatser för att öka individers kunskap om regelverk. –2018 har haft ett uppdrag med bäring på uppgiften att säkerställa korrekta utbetalningar och motverka bidragsbrott i sitt regleringsbrev. Uppdraget för innebar att myndigheten ska ta fram en plan för hur den interna styrningen och kontrollen ska utvecklas för att säkerställa att risken för felaktiga utbetalningar minimeras. I regleringsbreven finns mål för att säkerställa att inga felaktiga utbetalningar av ersättningar till asylsökande förekommer och att arbeta för att motverka bidragsbrott. finns bara ett återrapporteringskrav om att redovisa hur myndigheten arbetar för att upptäcka missbruk av regler. specificerar regeringen att dagersättningen till asylsökande ska anpassas till den asylsökandes vistelsetid i myndighetens mottagande så att risken för missbruk minskar. ska myndigheten också säkerställa att felaktiga utbetalningar inte görs och motverka bidragsbrott. Myndighetens ska återrapportera insatser för att upptäcka missbruk av regler. tillkommer ett återrapporteringskrav angående vilka insatser som gjorts för att säkerställa god intern styrning och kontroll. I regleringsbrevet för fick myndigheten i uppdrag att ta fram en plan för hur den interna styrningen och kontrollen skulle utvecklas för att bland annat säkerställa risken för att felaktiga utbetalningar minimeras. Regeringens mål för och myndigheternas återrapportering av felaktiga utbetalningar –2018 saknas mål och återrapporteringskrav avseende arbete med att motverka felaktiga utbetalningar och bidragsbrott. I regleringsbrevet för anges att ska redovisa hur myndigheten lever upp till den instruktionsreglerande uppgiften att säkerställa att felaktiga utbetalningar inte görs och att motverka bidragsbrott. Myndigheten ska också redovisa hur de säkerställer korrekta utbetalningar. finns bara mål avseende återkravsärenden. finns ett uppdrag avseende kontrollverksamheten. –2015 får myndigheten omfattande uppdrag när det gäller arbetet med att motverka felaktiga utbetalningar. utvidgas uppdraget till att redovisa en kartläggning av vilka fel som görs och orsakerna till felen samt redovisa en plan för hur felen ska motverkas. I regleringsbrevet för saknas mål, återrapportering och uppdrag avseende att säkerställa att felaktiga utbetalningar inte görs och att motverka bidragsbrott. I regleringsbreven för ska myndigheten redovisa kvaliteten i handläggningen av ärenden samt vilka åtgärder som har vidtagits för att förbättra kvaliteten. Myndigheten ska även redovisa hur man arbetar för att minska de oavsiktliga felen. tillkommer att myndigheten ska minska felaktiga utbetalningar i bostadstilläggsärenden. I regleringsbrev för åren 2013–2017 finns även krav om att öka kvaliteten i handläggningen av ärenden om bostadstillägg till pensionärer och återkravsärenden. 4.4Myndigheternas återrapportering av felaktiga utbetalningar är utspridd i årsredovisningarna I detta avsnitt redogör vi för de fem utbetalande myndigheternas återrapportering angående arbetet med att motverka felaktiga utbetalningar i årsredovisningen. Regeringens mål för och myndigheternas återrapportering av felaktiga utbetalningar I inledningen av Arbetsförmedlingens årsredovisning för redogör Arbetsförmedlingen för sina instruktionsenliga uppgifter. Arbetsförmedlingen lyfter fram att myndigheten ska samverka med berörda parter för att säkerställa att felaktiga utbetalningar inte görs och motverka bidragsbrott. Arbetsförmedlingen beskriver myndighetens verksamhetsutveckling. En del i utvecklingsarbetet är att myndigheten ska värna om välfärdssystemet. Förebyggande arbete för att stödja rätt direkt, riskbaserade åtgärder och kontroller samt effektivare kontrollarbete genom samverkan är tre inriktningar som ligger till grund för åtgärder som myndigheten arbetar med. Arbetsförmedlingen har ett särskilt kapitel om myndighetens hantering av felaktiga utbetalningar. I kapitlet redogör Arbetsförmedlingen för hanteringen av misstänkt felaktiga utbetalningar och kontrollutredningar. Myndigheten redovisar också inkomna återkravsärenden, vem som har orsakat återkravet samt återkravsbeslut. I kapitlet redovisas slutligen uppgifter om fordringshanteringen och polisanmälningar som har gjorts. I slutet av årsredovisningen ligger Arbetsförmedlingens bedömning av arbetet med intern styrning och kontroll. I årsredovisningen redovisas att myndigheten har utvecklat processen för intern styrning och kontroll och att en modell för självskattning av intern styrning och kontroll har tagits fram. Myndigheten beskriver också vidtagna åtgärder inom myndighetens systematiska kontrollarbete för att säkerställa korrekt ärendehandläggning. Arbetsförmedlingen lyfter fram att de har arbetat med myndighetens värdegrund, kompetensförsörjning, riskbaserade åtgärder och kontroller samt regelefterlevnad. I ett övergripande avsnitt i CSN:s årsredovisning för beskriver CSN hur myndigheten arbetar för att förhindra felaktiga utbetalningar. CSN har också ett eget kapitel i resultatredovisningen som mer detaljerat beskriver myndighetens arbete med att motverka bidragsbrott och felaktiga utbetalningar. Regeringens mål för och myndigheternas återrapportering av felaktiga utbetalningar Kapitlet berör bland annat myndighetens kontrollarbete, effektivt informationsutbyte, automatiserade handläggningssystem och myndighetens arbete för att de studerande ska kunna göra rätt från början. I kapitlet redogör CSN också för måluppfyllelsen när det gäller målet om felaktiga utbetalningar och bidragsbrott som fanns i regleringsbrevet. CSN gör också bedömningen att myndigheten har väl fungerande handläggningsrutiner och effektiva kontroller för att säkerställa att utbetalningar av studiestöd bara sker till de som har rätt till stöd. CSN redovisar hur mycket myndigheten har återkrävt vad gäller felaktiga utbetalningar. Myndigheten rapporterar också belopp och antal polisanmälningar om misstänkt bidragsbrott. Slutligen redogör CSN för uppgifter om hur stora belopp felaktiga utbetalningar myndigheten har kunnat förhindra i arbetet med att motverka bidragsbrott. CSN har även ett särskilt kapitel som beskriver kvaliteten i ärendehanteringen utifrån målet i regleringsbrevet. I detta kapitel redogör myndigheten bland annat för andelen korrekta beslut och de insatser som genomförts . CSN gör också en bedömning av målet. I kapitlen som beskriver resultatet för CSN:s hantering av olika stöd redogör myndigheten bland annat för CSN:s interna mål om att ”kunden får rätt studiestöd”. Målet är formulerat utifrån målet i regleringsbrevet om att verksamheten ska säkerställa att studerande kvinnor och män på ett snabbt och rättssäkert sätt får det stöd som de har rätt till. I CSN:s redogörelse för att kunden ska få rätt studiestöd beskrivs myndighetens kvalitetsarbete och arbete för att motverka felaktiga utbetalningar. CSN gör hänvisningar till respektive kapitel i årsredovisningen. I avsnittet redovisas också bland annat antal återkrav och överklaganden. I slutet av årsredovisningen ligger CSN:s bedömning av arbetet med intern styrning och kontroll. I årsredovisningen pekar CSN på att arbetet med intern styrning och kontroll är en del i arbetet med att förhindra felaktiga utbetalningar eftersom intern styrning och kontroll fokuserar på risker för att bland annat ekonomiska värden går förlorade. Dessa värden är centrala delar i myndighetens mål och i den löpande verksamheten. Ett exempel som CSN lyfter fram är att myndigheten gör kontinuerliga ansträngningar för att förhindra uppkomsten av felaktiga utbetalningar. Exempel på åtgärder som myndigheten har vidtagit för att minska strategiska risker som Regeringens mål för och myndigheternas återrapportering av felaktiga utbetalningar identifierats, är förbättrat systemstöd för kontroller av studier inom studiemedel i samt aktiviteter för att förbereda leveransen och mottagandet i linjeorganisationen från pågående systemförnyelse. I inledande beskrivning i årsredovisningen avseende av myndighetens uppgifter beskriver hur ansvaret för att motverka felaktiga utbetalningar och brott mot socialförsäkringen är fördelat inom organisationen. Under resultatredovisningsdelen i årsredovisningen beskriver bland annat myndighetens modell för systematisk kvalitetsutveckling. Myndigheten lyfter att risker för felaktiga utbetalningar är en del av kvalitetsanalyserna eftersom risker för felaktiga utbetalningar oftast är risker för rättsliga kvalitetsbrister i förmånerna. Riskanalyserna beskriver de risker som finns, trots att kontroller görs i handläggningen och som kan leda till felaktiga beslut eller utbetalningar. Kvalitetsbedömningen görs separat utifrån aspekterna rättssäkerhet, service och produktivitet. Bedömningen av rättssäkerheten görs utifrån kvalitetsuppföljningar av handlagda ärenden som följs upp på individ- eller teamnivå, antal/andel upptäckta felutbetalningar som orsakats av , intern försäkringskontroll, omprövningar, överklaganden, skadestånd, JO-anmälningar, rättsliga kvalitetsuppföljningar, uppföljningar av applikationskontroller samt interna och externa granskningar. Bedömningen av rättssäkerheten görs för som helhet samt för förmånerna sjukpenning, sjukersättning, aktivitetsersättning, assistansersättning, föräldrapenning, tillfällig föräldrapenning, barnbidrag, bostadsbidrag, aktivitetsstöd och utvecklingsersättning, bostadsersättning och etableringsstöd/tillägg samt statligt tandvårdsstöd. har ett kapitel i årsredovisningen som handlar om att säkerställa korrekta utbetalningar och motverka bidragsbrott där beskriver vilka åtgärder som vidtagits. Exempel på åtgärder är och maskinella kontroller före eller efter utbetalning, riskbaserade kontroller av ärenden med förhöjd risk för felaktiga utbetalningar, polisanmälan av misstänkta brott Regeringens mål för och myndigheternas återrapportering av felaktiga utbetalningar och återkrav av felaktiga utbetalningar. Efter utbetalning sker kontroll för att säkerställa tillförlitligheten i utbetalningsprocessen. redovisar bland annat antal avslutade kontrollåtgärder och åtgärder, återkravsbelopp och förhindrade felaktiga utbetalningar inom kontrollutredningen samt polisanmälningar. redogör också för myndighetens samverkan mot organiserad brottslighet. I återrapportering av mål enligt regleringsbrevet ska myndigheten inom sjukförsäkringen bland annat verka för att rätt ersättning ges till rätt person. beskriver sitt interna arbete för att stärka sjukförsäkringshandläggningen. Myndigheten redogör bland annat för insatser i syfte att öka kvalitet i utredningar och bedömningar. redogör för sin bedömning om myndigheten ger rätt ersättning till rätt person. Även inom assistansersättning finns målet om att rätt person ska få rätt ersättning. har också ett mål om att myndigheten ska säkerställa en god kontroll för att motverka överutnyttjande och brottsligt nyttjande inom assistansersättning. I årsredovisningen redogör myndigheten för det arbete som har gjorts. Under avsnittet övrig återrapportering redovisar insatser som myndigheten vidtagit inom området rättssäkerhet i syfte att öka förtroendet för myndigheten. har genomfört insatser inom bostadsbidrag, föräldrapenning och statliga tandvårdsstödet i syfte att motverka felaktiga utbetalningar och att rätt person ska få rätt ersättning. Inom området produktivitet lyfts myndighetens arbete med att ta fram ett analysbaserat system för beslutsstöd i syfte att minska felaktiga utbetalningar. I slutet av årsredovisningen ligger bedömning av arbetet med intern styrning och kontroll. I årsredovisningen lyfter fram att myndigheten har reviderat alla styrdokument och därmed har riskhanteringen förtydligats. Riskhantering ska göras inför alla väsentliga administrativa beslut. I avsnittet redovisar identifierade förbättringsområden gällande bland annat kvaliteten i samordningsuppdraget och assistansersättningen samt handläggningstiderna för omprövningsärenden. Regeringens mål för och myndigheternas återrapportering av felaktiga utbetalningar I inledningen av årsredovisningen för redogör för uppgifterna i instruktionen och mål i regleringsbrevet. Enligt instruktionen ska motverka missbruk av regler och säkerställa att felaktiga utbetalningar inte görs och motverka bidragsbrott. När det gäller rättslig kvalitet lyfter uppgiften i instruktionen om att myndigheten ska ha ett beslutsfattande med en hög rättslig kvalitet. Dessutom har myndigheten ett mål i regleringsbrevet för att de ska ha definierade och kvantifierade mål för rättslig kvalitet. Därefter följer en sammanfattning av utfallet. har ett eget kapitel i resultatredovisningen som beskriver myndighetens arbete med att tillsyn och kontroll. Kapitlet innehåller en redogörelse för myndighetens arbete med att motverka missbruk av regler och att säkerställa korrekta utbetalningar och motverka bidragsbrott samt myndighetens utvecklingsarbete för intern styrning och kontroll. Under avsnittet ”Motverka missbruk av regler” redovisar bland annat myndighetens utredning av misstankar om oegentligheter, verksamhetsgranskningar för att motverka korruption samt efterkontroller i arbetsmarknadsärenden. Under avsnittet ”Säkerställa korrekta utbetalningar och motverka bidragsbrott” redovisar förebyggande insatser för att motverka felaktiga utbetalningar. I avsnittet redogör myndigheten också för felaktiga utbetalningar rörande ersättningar till asylsökande. Myndigheten redovisar felaktiga utbetalningar uppdelat på antal och belopp. Myndigheten redovisar också uppgifter om brottsanmälan och misstanke om bidragsbrott. I årsredovisning finns även ett eget kapitel om rättslig kvalitet i verksamheten. I kapitlet redogör myndigheten bland annat för vilka kvalitetsuppföljningar som har gjorts . Under avsnittet ”Intern styrning och kontroll” anger att processen för intern styrning och kontroll har utvecklats. Arbetet med att ta fram en verksamhetsriskanalys har enligt myndigheten förbättrat stödet för enhetscheferna i arbetet med intern styrning och kontroll och möjliggjort sammanställningar och analyser av resultat på regional och nationell nivå. Regeringens mål för och myndigheternas återrapportering av felaktiga utbetalningar I slutet av resultatredovisningen i årsredovisningen för sammanställer myndighetens återrapportering enligt regleringsbrev och instruktion. I den sammanställningen uppger att arbetet med att motverka bidragsbrott och att säkerställa att inga felaktiga utbetalningar görs redovisas i avsnittet ”Utbetalning”. I avsnittet beskrivs myndighetens löpande utbetalningskontroll. hänvisar också bland annat till att uppgifter om kvalitet i utbetalningsprocessen redovisas under respektive förmån. Under respektive förmån redogör för kvaliteten i ärendehandläggningen. I årsredovisningen redogör också för de efterkontroller som gjorts inom förmånen bostadstillägg. Myndigheten rapporterar andelen felaktigt utbetalt belopp . redovisar också kontroller avseende taxerad inkomst inom förmånen. Kontrollerna visar inkomstavvikelser och genom dessa kontroller identifieras felaktiga utbetalningar. I ett särskilt kapitel i resultatredovisningen redogör för kvaliteten i verksamheten. Redovisningen är kopplat till målet i regleringsbrevet avseende kvalitet i handläggningen och vilka åtgärder som vidtagits för att förbättra kvaliteten. I redovisningen ingår också arbetet med att minska oavsiktliga fel. I återrapporteringen av kvaliteten i verksamheten bedömer kvaliteten för de olika förmånerna. bedömer att samtliga kvalitetsbrister som identifierats är oavsiktliga. Därför görs ingen separat redovisning av arbetet för att minska de avsiktliga felen. redovisar även återrapporteringen av mål angående mörkertal inom bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd. Bland annat redovisar myndigheten aktiviteter för att öka kunskapen bland pensionärer som har rätt till förmånerna men inte har ansökt. redogör också för avslutade återkravsärenden, kontrollutredningar vid misstanke om brott samt uppgifter om omprövningar och överklaganden. Under avsnittet ”Intygande om intern styrning och kontroll” anger att myndigheten har en etablerad Regeringens mål för och myndigheternas återrapportering av felaktiga utbetalningar modell och process för intern styrning och kontroll samt för riskhantering. I avsnittet redovisas bland annat implementeringsarbete avseende kvalitetsmodellen. Förbättringsområden som identifierats är bland annat att integrera det datadrivna arbetet i modellen och förtydliga den interna ansvarsfördelningen. Under avsnittet lyfter också problem inom förmånen bostadstillägg. Myndigheten redovisar bland annat en planerad åtgärd i form av ett automatiserat systemstöd för att minska felkällorna i handläggningsprocessen. 4.5Sammanfattning av regeringens styrning av myndigheterna Utgångspunkten för regeringens styrning av myndigheterna är uppgifter i myndigheternas instruktioner. Instruktionen är det huvudsakliga styrdokumentet för den långsiktiga och förutsebara styrningen. För merparten myndigheter är även den lagstiftning som finns inom ett verksamhetsområde av stor betydelse för hur myndigheten utformar och bedriver sin verksamhet. Om regeringen bedömer att det finns behov av att styra myndigheterna eller mer detaljerat, bör detta ske i regleringsbrevet som komplement till instruktionen. Uppgifter som är angivna i myndigheternas instruktioner behöver och bör inte upprepas i regleringsbrevet. Alla myndigheter har en tydlig uppgift att säkerställa korrekta utbetalningar och motverka bidragsbrott. och fick uppgiften 2008, Arbetsförmedlingen och fick uppgiften 2010 och CSN fick det inskrivet . CSN hade dock formuleringen i regleringsbrevet –2017. Myndigheternas uppgift avseende samverkan skiljer sig åt i instruktionen. Arbetsförmedlingen och ska enligt sin instruktion samverka specifikt vad gäller arbetet med att säkerställa korrekta utbetalningar och motverka bidragsbrott. och ska samverka men det finns ingen specifik koppling till arbetet med att säkerställa korrekta utbetalningar och motverka bidragsbrott. CSN saknar helt skrivningar kring samverkan i sin instruktion. Regeringens mål för och myndigheternas återrapportering av felaktiga utbetalningar Utöver uppgiften i instruktionen använder regeringen regleringsbrevet för att styra myndigheternas arbete med att säkerställa korrekta utbetalningar och motverka bidragsbrott, eller mer detaljerat. Perspektiven har i princip varit med i myndigheternas regleringsbrev under hela den studerade perioden. Arbetsförmedlingen saknar dock helt mål, återrapporteringskrav och uppdrag för fyra av de nio åren och för två av de nio åren. Perspektiven felaktiga utbetalningar och bidragsbrott får ungefär samma tyngd i de olika myndigheternas respektive regleringsbrev. och har dock inte haft några mål, återrapporteringskrav eller uppdrag avseende bidragsbrott för åren 2016–2018. Samverkansaspekten i samband med att säkerställa korrekta utbetalningar och motverka bidragsbrott är begränsad i myndigheternas regleringsbrev . Samverkan berörs i regleringsbrev. De mål, återrapporteringar och uppdrag i regleringsbreven som regeringen har gett myndigheterna har varierat något över åren. Hur detaljerad återrapportering regeringen efterfrågar har varierat över åren. Regeringen har formulerat flest krav i regleringsbrev. har minst antal krav. Återrapporteringskraven är generellt färre för alla myndigheter för . Alla myndigheter förutom har ett särskilt avsnitt i resultatdelen i sina årsredovisningar som avser återrapportering av arbetet med att motverka felaktiga utbetalningar och bidragsbrott. utpekar avsnittet ”utbetalning” som det avsnitt där myndighetens återrapportering sker. Det finns också återrapportering avseende arbetet med att motverka felaktiga utbetalningar under flera avsnitt i årsredovisningarna. Exempelvis återfinns återrapportering under avsnitten ”intern styrning och kontroll”, ”myndigheternas återrapportering av kvalitet” och ”återrapportering av enskilda förmåner, åtgärder och bidrag”. Kartläggning av myndigheternas arbete med att motverka felaktiga utbetalningar De övergripande förutsättningarna för den statliga verksamheten sätts av riksdag och regering i form av lagar, förordningar och ekonomiska ramar. Regeringen utformar också mål och särskilda uppdrag för myndigheternas verksamhet. Regeringen beslutar dessutom om myndighetens ledningsform och vem som ska styra myndigheten.48 I har myndigheterna stor frihet att utforma sin verksamhet. Beslutsfattande och befogenheter är delegerat. Den svenska förvaltningsmodellen utgår från att de som är närmast verksamheten har bäst kunskap om hur den bör bedrivas. Jämfört med andra länder har svenska statliga myndigheter relativt stor frihet gentemot regeringen.49 Utifrån de övergripande förutsättningarna får myndigheterna själva utforma styrningen av sin verksamhet. I denna del beskriver vi hur de fem utbetalande myndigheterna har utformat sitt arbete med att säkerställa korrekta utbetalningar och motverka bidragsbrott. 48ESV (2014): Att få rätt saker att hända, s. 26. 49Ibid., s. 19. Arbetsförmedlingen hade cirka 13 700 anställda. Myndighetens verksamhet är organiserad i tre geografiskt indelade regioner. Det finns 238 arbetsförmedlingskontor över hela landet. Av dessa ska 132 läggas ned –2020.