sou · H7B366 · 2019-12-18 00:00:00 — Enligt ramdirektivet för vatten ska medlemsstaterna se till att de olika vattenanvändningsverksamheterna, uppdelade på åtminstone industri, hushåll och jordbruk, adekvat bidrar till kostnadstäck- ningen för vattentjänster, med utgångspunkt i den ekonomiska analys som utförts och med beaktande av principen om att förorenaren betalar.50 Vattenmyndigheterna har i åtgärdsprogrammen –2021 gjort en gemensam nationell fördelningsanalys, där kostnader har fördelats på dels kommuner och respektive berörda statliga myndig- heter, dels verksamhetsutövare respektive enskild (hushåll, konsu- menter och privatpersoner som är fastighetsägare och som berörs av åtgärdsprogrammen). Kostnader har enligt vattenmyndigheterna inte kunnat uppskattas för alla åtgärder, och dessutom finns en osäkerhet i angivna kostnader. 49Vattenmyndigheten (2016), del 4 Åtgärdsprogram 2016–2021. 50Artikel 9, punkt 1. Källa: Vattenmyndigheternas förvaltningsplaner. Se bland annat (2016) del 4 Åtgärdsprogram 2016–2021. Källa: Vattenmyndigheternas förvaltningsplaner 2016–2021. Vattenmyndigheterna har även genomfört en mer detaljerad fördel- ningsanalys för såväl administrativa kostnader som kostnader för fysiska åtgärder. Denna analys indikerar att som grupp bär enskilda en större andel av kostnaderna än verksamhetsutövare för såväl admi- nistrativa som fysiska åtgärder. 51I denna siffra ingår inte ersättning för försvårad markanvändning, som enligt uppgift kan uppgå till mycket betydande belopp (se exempelvis MÖD:s dom M 9276-17). *De fysiska åtgärdskostnaderna som förväntas finansieras med olika åtgärdspotter ingår i posten Staten övergripande. Källa: Vattenmyndigheternas förvaltningsplan 2016–2021 samt utredningens omräkning av årlig kostnad för fysiska åtgärder till kostnad per förvaltningscykel (årlig kostnad × 6). I vattenmyndigheternas åtgärdsprogram ska det finnas en samhälls- ekonomisk konsekvensanalys. Enligt vattenförvaltningsförordningen ska en sådan analys av åtgärdsprogrammets konsekvenser från all- män och enskild synpunkt innehålla en bedömning av såväl de eko- nomiska som de miljömässiga konsekvenserna av åtgärderna, varvid kostnader och nytta ska kvantifieras.53 Vattenmyndigheterna har i åtgärdsprogrammen –2021 gjort en sammanvägd analys på 52Vattenmyndigheterna har beräknat kostnaderna för fysiska åtgärder kopplade till miljögifter (pontoner och barriärer) och fysisk påverkan (omläggning av vägtrummor). 536 kap. 6 § vattenförvaltningsförordningen (2004:660). nationell nivå som är gemensam för de fem vattendistrikten. Den sammanvägda analysen innehåller en övergripande beskrivning av nyttan med att följa miljökvalitetsnormerna och en beskrivning av kostnaderna för administrativa och fysiska åtgärder per miljöpro- blem. Syftet med konsekvensanalysen är att ge en bild av de kostnader och nyttor som uppkommer av att genomföra de förslagna åt- gärderna. Analysen ska vara ett stöd för de myndigheter som om- fattas av åtgärdsprogrammet i deras val av styrmedel. Analyserna utgår från ett exempelscenario och de slutliga samhällsekonomiska konsekvenserna, kostnaderna och nyttorna av genomförandet av åt- gärdsprogrammet kan variera utifrån vilket styrmedel som myndig- heterna väljer att tillämpa och vilka krav på fysiska åtgärder som slutligen ställs. Berörda myndigheter kan exempelvis göra en annan bedömning av vilka styrmedel som är mest effektiva för att nå miljö- kvalitetsnormerna eller bedöma att föreslagen finansiering inte är möjlig.54 I åtgärdsprogrammen anges att vattenmyndigheterna inte har genomfört några egna studier för att bedöma det ekonomiska värdet av en god vattenstatus, varför det inte är möjligt att i detalj beräkna värdet av de förbättringar av vattnets status som uppkommer när åtgärdsprogrammen genomförs. Nyttorna som följer av åtgärdspro- grammet bedöms dock som stora även om de är svåra att uppskatta, delvis på grund av brist på underlag. Vattenmyndigheterna ska genomföra en samhällsekonomisk ana- lys för att kunna besluta om korrekta miljökvalitetsnormer och rele- vanta åtgärdsprogram. Från vattenmyndigheternas kanslier har framförts att man behöver vägledning för att klara alla sina arbets- moment.55 Det har också framförts som ett problem att de ekonomiska analyserna ligger sist i cyklerna. Man menar att den ekonomiska analysen måste komma in tidigare i arbetet, särskilt eftersom den förändrade lagstiftningen innebär att kriterierna för förlängd tids- frist och mindre stränga kvalitetskrav ska beaktas i normsättningen.56 54Se bl.a. (2016), del 4 Åtgärdsprogram 2016–2021. 55Länsstyrelsen , vattenmyndighetens kansli och beredningssekretariat, intervju . 56Länsstyrelsen , vattenmyndighetens kansli, intervju . 13.7Finansiering av administrativa åtgärder Finansieringen av statliga myndigheters och kommuners verksam- het och styrmedel sker inom ramen för ordinarie budgetprocesser för anslag, avgifter och inomstatliga bidrag från andra myndigheter och följer i övrigt bemyndiganden och regleringsbrev från reger- ingen. I åtgärdsprogrammen för perioden –2021 diskuterar vatten- myndigheterna tänkbara finansieringsalternativ för åtgärderna i en underlagsrapport och finansieringsfrågan tas upp i kapitlet om sam- manvägda konsekvenser av åtgärdsprogrammet.57 Ivattenmyndigheternas åtgärdsprogram –2021 framförs att det för statliga myndigheter och kommuner är framförallt tillsyn, tillståndsprövning och vattenskyddsområden som bedöms vara under- finansierade. 13.8Finansiering av fysiska åtgärder I detta avsnitt behandlas principer för kostnadstäckning och olika sätt att finansiera fysiska åtgärder. Verksamhetsutövare inom till exempel jordbruk, skogsbruk, industri och vattenkraftsproduktion är viktiga aktörer för att genomföra fysiska åtgärder för att miljökvalitetsnormerna ska kunna följas. Dessutom kan hushåll och fastighetsägare genomföra åtgärder, till exempel vad gäller förbättringar av enskilda avlopp. Fysiska åtgärder kan genomföras som ett resultat av genomförda åtgärder i åtgärds- program men mycket av arbetet med fysiska åtgärder genomförs utanför åtgärdsprogrammen. De åtgärder som genomförs av verksamhetsutövarna i anslutning till de berörda verksamheterna är centrala för att uppnå de fastlagda miljökvalitetsnormerna. För att ge en bild av omfattningen på fysiska åtgärder som genomförs av verksamhetsutövarna beskrivs ett urval av åtgärder som relaterar till olika branscher och verksamhetsutövare i kapitel 10. 57Se bl.a. (2016) del 4 Åtgärdsprogram 2016–2021. 13.8.2Principen att förorenaren eller användaren betalar Enligt ramdirektivet för vatten ska medlemsstaterna beakta princi- pen om kostnadstäckning för vattentjänster. Finansiering av fysiska åtgärder ska enligt ramdirektivet bland annat bygga på principen att förorenaren betalar (Polluter Pays Principle, PPP). Principen inne- bär att den som är ansvarig för en förorening som orsakar skada i miljön också ska betala för att åtgärda skadan. En annan närliggande princip är att användaren ska betala för de åtgärder som krävs (User Pays Principle, UPP). Vattenmyndigheterna har i sina förvaltningsplaner pekat på att även om en grundläggande tanke i ramdirektivet är att förorenare/ användare ska betala för de åtgärder som krävs, används principen om att förorenaren betalar inte strikt i alla situationer, utan hänsyn ska också tas till om det är rimligt med ett enskilt kostnadsansvar. För diffus och långväga påverkan kan PPP vara svår att tillämpa, då sådan påverkan ofta är resultatet av de samlade utsläppen från många enskilda verksamheter. Vattenmyndigheterna lyfter även upp att staten får ta ansvar för att finansiera åtgärder som orsakas av historisk påverkan eller påverkan från verksamheter i andra länder.58 Flera aktörer har pekat på att det finns prak- tiska problem med att genomföra PPP-principen, till exempel när ett miljöproblem har orsakats av en längre tids påverkan där det inte längre går att hitta de ursprungliga förorenarna eller användarna. Principen kan även vara svår att genomföra när det gäller mindre aktörer som saknar ekonomiska medel för att genomföra miljöför- bättrande åtgärder. Inom områden där ingen ansvarig verksamhetsutövare kan knytas till åtgärdsobjektet, såsom för kalkning och efterbehandling av för- orenad mark, har staten tagit på sig delar av det finansiella ansvaret. Åtgärder för att komma till rätta med miljöproblem orsakade av över- gödning och fysisk påverkan finansieras i stor utsträckning med hjälp av bidrag. Dessa finansieringskällor är dock enligt flera aktörer inte tillräckliga för det behov som finns. 58Se t.ex. (2016), del 5 2016–2021. Strate- giska vägval för vattenförvaltningen i vattendistrikt kommande år. Regeringen har beslutat att en särskild utredare ska föreslå hur övergödningen effektivt kan minskas genom stärkt lokalt åtgärds- arbete. Utredaren ska bland annat utarbeta förslag till finansiering av föreslagna insatser. Uppdraget ska redovisas (se kapitel 4). Vattenmyndigheternas redovisning av åtgärdsfinansieringen När det gäller finansiering av fysiska åtgärder som följer av åtgärds- programmen uppger vattenmyndigheterna att PPP-principen inte används strikt, utan hänsyn tas bland annat till om det är skäligt. Exempelvis står staten genom landsbygdsprogrammet för en stor del av kostnaden för åtgärder relaterade till jordbruk och övergödning. Man pekar på att EU-medel kopplade till Jordbruksfonden för lands- bygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden kan för- stärka finansiering av framförallt olika fysiska åtgärder. Medfinan- sieringen är en förutsättning för att ska kunna tillgodogöra sig medel från de flesta av fonderna i EU-budgeten. Ramprogram- men för forskning kan bidra till att nya och förbättrade åtgärder tas fram.59 För vissa fysiska åtgärder, t.ex. relaterat till avlysta flottleder och markavvattning, saknas helt eller delvis finansiering. Finansiering av fysiska åtgärder sker enligt vattenmyndigheterna genom någon av följande mekanismer: •PPP-principen att förorenaren betalar med full, delvis eller ingen överföring av kostnaden på konsumenten eller fastighetsägaren •Medel från EU-fonder som utbetalas som bidrag med olika grad av medfinansiering från statliga myndigheter •statliga anslag som utbetalas som bidrag med olika grad av med- finansiering •medel från ideella fonder. Vattenmyndigheterna har gjort en kartläggning av nuvarande finan- siering av vattenvårdande åtgärder. Den visar att det läggs på sådana åtgärder. I denna summa ingår 59Se bl.a. (2016), del 4 Åtgärdsprogram 2016–2021. inte miljöskyddskostnader för jordbruk, jakt, fiske och vattenbruk eller försvarets efterbehandling av förorenade områden medräknade på grund av brist på tillgänglig statistik. Vattenmyndigheterna beto- nar att redovisningen inte gör anspråk på att vara komplett eller i alla delar jämförbar. Det är enligt vattenmyndigheterna svårt att hitta specifika uppgifter om finansiering av vattenrelaterade fysiska åtgär- der. Enligt vattenmyndigheternas bedömning är det va-kollektivet som står för den största delen av finansieringen av åtgärder.60 För en närmare beskrivning av de olika komponenterna i finan- sieringen av det fysiska åtgärdsarbetet enligt vattenmyndigheternas åtgärdsprogram se bilaga 13. Även statliga myndigheter kan vara verksamhetsutövare varvid statliga medel via myndighetens anslag kan komma att betala för åt- gärder som anses falla under PPP-principen. Statliga medel kan bidra till fysiska åtgärder Det finns flera möjligheter till statlig finansiering vad gäller fysiska åtgärder, även om respektive källa är begränsad till vissa typer av åt- gärder inom specifika områden. I det följande beskrivs ett urval av de möjliga finansieringskällorna. Vad gäller åtgärder som rör kulturmiljöfrågor kan anslaget 7:2 Bidrag till kulturmiljövård inom utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid användas inom vattenförvaltningen för att finansiera kulturhistoriskt motiverade kostnader, tillgängliggörande samt kunskapsunderlag.61 Länsstyrelserna beslutar om bidragsgiv- ningen och vad som inom förordningens ramar ska prioriteras. I prio- riteringen ska länsstyrelserna väga av en rad olika områden, till exempel vård av byggnadsminnen, bebyggelse i kulturreservat och i områden av riksintresse för kulturmiljövården samt vård och skötsel av kulturpräglade kulturlandskap m.m.62 Inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård finns flera anslag med från vilka det kan vara möjligt att ansöka om bidrag till arbetet med vattenrelaterade frågor däribland till sådana fysiska åt- gärder i vatten som avses i vattenförvaltningsförordningen. 60Se bland annat (2016), del 4 Åtgärdsprogram 2016–2021. 61Förordning (2010:1121) om bidrag till förvaltning av värdefulla kulturmiljöer. 62Riksantikvarieämbetet (2014). Vad gäller satsningar på våtmarker finns anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur som bland får användas för sådana satsningar. Det finns även möjlighet att ansöka om bidrag till lokala vattenvårds- åtgärder (LOVA) som finansieras genom anslag 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö. Detta arbete tar sikte på problem som rör övergödning och bidraget får bland annat användas till åtgärder som enligt vattenförvaltningsförordningen syftar till att nå en god eko- logisk status. Bidrag kan även ges genom den lokala naturvårds- satsningen () som ska stimulera kommuners och ideella före- ningars långsiktiga naturvårdsengagemang bland annat gällande gälla våtmarksåtgärder.63 Bidraget finansieras genom anslaget 1:3 Åtgär- der för värdefull natur. Bidrag med syfte att ge länsstyrelserna möjlighet att genomföra ett begränsat antal större och fleråriga projekt för att stimulera regionalt åtgärdsarbete, så kallade särskilda åtgärdsprojekt (SÅP), finansieras genom anslaget 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö. Inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel får anslaget 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur an- vändas för utgifter för nationell medfinansiering av åtgärder i enlighet med landsbygdsprogrammet för –2020. Anslaget 1:18 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur får användas för utgifter motsvarande EU:s finansiering av åtgärder i enlighet med landsbygdsprogrammet för . Ansla- gen uppgick till respektive . Landsbygdsprogrammet beskrivs närmare i bilaga 13. Anslaget 1:19 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket anslags- post 1 får användas för försöks- och utvecklingsverksamhet i syfte att bidra till uppfyllelse av för jordbruket relevanta miljökvalitets- mål. I den mån dessa medel används till utvecklingsprojekt om vattenkvalitet eller fysisk påverkan i vatten utgör det endast en marginell del. 63http:///Stod-i-miljoarbetet/Bidrag/Lokala-naturvardssatsningen/ (avläst ). Åtgärder kan även finansieras genom olika bidrag från EU. Havs- och vattenmyndigheten har pekat på att ett effektivt sätt att öka takten i det havs- och vattenrelaterade åtgärdsarbetet är att skapa förutsättningar för aktörer att söka stöd från EU:s olika fonder genom att garantera en flerårig medfinansiering av EU-projekt. Myn- digheten bedömer de berörda medlen från anslag 1:11 har växlats upp med 50–för det svenska åtgärdsarbetet. EU-projekt som handlar om att förbättra havs- och vattenmiljön kan få medfinansiering från anslaget 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö. Bidrag kan sökas till projekt inom de EU-program som bidrar till en förbättrad havs- och vattenmiljö. Enligt Havs- och vattenmyndigheten är följande program relevanta: •Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF).64 Enligt uppgift från Havs- och vattenmyndigheten betalades ca ut för medfinansiering av Interreg- och LIFE-projekt, inklusive skrivarbidrag. Havs- och vattenmyndighe- ten uppskattar att dessa medel från anslaget 1:11 har växlats upp med 50–för det svenska åtgärdsarbetet.65 Det finns dock även andra program som omfattar åtgärder som rör vattenrelaterade frågor såsom landsbygdsprogrammet och Hori- sont 2020. För en beskrivning av de program som är av särskilt in- tresse se bilaga 13. Otillräcklig finansiering hinder för åtgärdsprogrammen i () tog fram en rapport där bland annat EU-länders finansiering av vattenförvaltningen jämförs.66 Rapporten bygger på olika dokument från Europeiska kommissionen. 64www.havochvatten.se/hav/vagledning--lagar/anslag-och-bidrag/havs--och- vattenmiljoanslaget/medfinansiering-av-eu-projekt.html (avläst ). 65Havs- och vattenmyndigheten (2018c). 66Vattenmyndigheterna/Länsstyrelserna (2017). I rapporten konstateras att otillräcklig finansiering framstår som det vanligaste hindret i genomförandet av åtgärdsprogram. Det lyfts fram att kommissionen menar att det är nödvändigt att använda de fem europeiska struktur- och investeringsfonderna (ESI-fonderna)67 väl för att nå målsättningarna för vattenförekomsterna och integrera dem i andra politikområden. Vidare lyfts det fram att även andra instrument – till exempel Horizon 2020, Lifeprogrammet och Euro- peiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) – kan användas för att stödja genomförandet och spridningen av goda exempel. I rapporten konstateras vidare att medlemsstaterna har identi- fierat landsbygdsprogrammen som en huvudsaklig finansieringskälla för jordbruksrelaterade vattenåtgärder. har medlemsstaterna framfört att finansieringsstöden till jordbrukare för att genomföra vatten- och näringsämnesåtgärder uppfattas som otillräckliga. Privata och andra finansieringskällor Enligt principen om att den som påverkar vattnet ska bekosta åtgär- derna bidrar de enskilda verksamhetsutövarna genom att finansiera åtgärder i anslutning till den egna verksamheten. Inom den privata finansieringen inryms även vissa för verksamhetsutövarna gemen- samma finansieringskällor. Här bidrar verksamhetsutövarna gemen- samt med vissa finansieringsmöjligheter utöver de åtgärder som den individuella verksamhetsutövaren ska genomföra och finansiera i anslutning till den egna verksamheten. Tre finansieringskällor på detta område är bygdeavgiftsmedel och fiskeavgiftsmedel samt vatten- kraftens miljöfond. Det finns även andra finansieringskällor såsom NEFCO (Nor- diska miljöfinansieringsbolaget) och NIB (Nordiska Investerings Ban- ken). Dessa båda institutioner administrerar (BSAP-fonden). För en närmare beskrivning av finansieringskällorna se bilaga 13. 67Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf), Sammanhållningsfonden, Europeiska social- fonden (ESF), Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) och Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF). 13.9Kostnader och finansiering för kommunernas vattenvårdande arbete 13.9.1Kommunernas kostnader för administrativa och fysiska åtgärder I vattenmyndigheternas åtgärdsprogram –2021 konstateras att kommunernas åtgärdskostnader i huvudsak är av administrativt slag. Administrativa kostnader har beräknats för sex åtgärder kopp- lade till miljögifter, fysisk påverkan och otillräckligt dricksvatten- skydd. Två av dessa åtgärder rör tillsyn. Vattenmyndigheterna har lyft att behovet av ökad tillsyn av olika verksamheter leder till ökade kostnader för länsstyrelser och kommuner. Tillsyn ska vara en själv- finansierad verksamhet genom att tillsynsavgifter tas ut och tillsynen hos kommunerna är till viss del skattefinansierad. Tillsyn är till- sammans med tillståndsprövning och vattenskyddsområden de tre områden vattenmyndigheterna pekar ut som underfinansierade för myndigheter och kommuner.68 Övriga åtgärder omfattar att ta fram strategier för dagvattenhan- tering, inrättande samt revidering och översyn av vattenskyddsom- råden och att uppdatera översiktsplanerna med regionala vatten- försörjningsplaner. Nära hälften av de administrativa kostnaderna utgörs enligt vattenmyndigheterna av kostnader för att revidera och se över vattenskyddsområden. Totalt summerar de administrativa åtgärder till en administrativ kostnad på för förvaltningsperioden, vilket ger en kostnad per kommun på . Kostnader för åtgärder kopplade till vattenskyddsområden utgör av kommunernas totala administrativa kostnader. De administrativa kostnaderna är beräknade för sex av åtta åtgärder i åtgärdsprogrammen. Total kostnad för fysiska åtgärder uppgår till 27 miljoner kronor.69 68Vattenmyndigheten (2016) del 4 Åtgärdsprogram 2016–2021. 69Vattenmyndigheten (2016), del 4 Åtgärdsprogram 2016–2021. Källa: Vattenmyndigheterna (2016): Förvaltningsplan 2016–2021 . Del 4 Åtgärdsprogram 2016–2021. ÖP = översiktsplaner, VSO = vattenskyddsområden. Källa: Vattenmyndigheterna (2016): Förvaltningsplan 2016 –2021 . Del 4 Åtgärdsprogram 2016–2021. Enligt vattenmyndigheter kommer kostnaderna för många av de kost- nadsdrivande åtgärderna som är riktade till kommunerna antingen direkt eller via administrativa åtgärder exempelvis riktade till läns- styrelserna att betalas av enskild exempelvis via va-kollektivet eller fastighetsägare. Vattenmyndigheterna påpekar att det finns osäker- heter förknippade med hur kommunerna i förlängningen finansierar en del av sina kostnader för såväl fysiska som administrativa åt- gärder.70 Exempel på kommunernas kostnader för vattenförvaltningsarbetet Utredningen har ställt frågor till sju kommuner rörande deras kost- nader för vattenförvaltningsarbetet. De kontaktade kommunerna är , , , kommun, kommun och kommun. Flera kommuner pekar på att det är svårt att särskilja kostnaderna för vatten- förvaltningen eftersom detta arbete är integrerat i det dagliga arbetet med annan verksamhet. Detta innebär att tid eller kostnad för olika arbetsuppgifter ofta baseras på uppskattningar. Utredningen har därmed inte kunna dra några slutsatser kring kommunernas kost- nader för att vattenförvaltningsarbetet. Beskrivningarna nedan bygger på delar av kommunernas svar. bedömer att kommunens kostnad för arbete med planering och genomförande för att uppnå miljökvalitetsnor- merna för vatten motsvarar cirka 18–19 årsarbetskrafter. Beroende på ambitionsnivå bedömer kommunen att det saknas ytterligare 5–7 tjänster. Arbetet finansieras via avgifter, kommunbidrag (kommu- nala skatteintäkter) samt olika statliga bidrag. lade stads miljöförvaltning 1,25 årsarbets- krafter på området stadsmiljö och 2,8 årsarbetskrafter på miljötillsyn. Därutöver lades på kostnader för miljöövervak- ning på området stadsmiljö. lade 2018 och på tillsyn, tillståndsprövning, samhällsplanering, va-planering, dricks- vattenförsörjning, direkta miljöåtgärder och planeringsarbete. Kom- munen bedömde att arbetet med vattenmyndigheternas åtgärdspro- gram faller inom ramen för den dagliga verksamheten och därmed 70Vattenmyndigheten (2016), del 4 Åtgärdsprogram 2016–2021. inte särskilds från denna. Kommunens tid och kostnad för att delta i vattenförvaltningens planeringsarbete bedömdes som obefintlig i sammanhanget. Arbetet finansieras av skatter, avgifter, statliga stöd samt till en mindre dela exploatörer. Befintliga resurser bedömdes som tillräckliga för att finansiera åtgärdsarbetet. Vad gäller kommunernas deltagande i planering av vattenförvalt- ningen har detta enligt kommun inte inneburit så mycket mertid. Mertiden ligger inom befintlig budget och har inte fått några extra medel. kommun angav att 2018 lade kommunen 14,4 årsarbets- krafter på miljötillsyn, miljöåtgärder, planering, tillståndsprövning, övervakning och lokalsamverkan samt 10 årsarbetskrafter på va- området. Kommunen lägger uppskattningsvis 0,4 årsarbetskrafter och på planeringsfasen, vilket i huvudsak avser arbete i vattenråd. Finansieringen utgörs i huvudsak av projektbidrag från olika aktörer och program samt egna lönekostnader och tillsynsav- gifter. Kommunen bedömer att det finns resurser att delta i planer- ingsarbetet men att det saknas resurser att genomföra åtgärder. i kommun lade 2018 cirka 4,4 miljo- ner kronor på bättre vattenmiljöer, hållbar samhällsbyggnad, förore- nad mark samt remisser (planer, bygglov, vattenskyddsdispenser). 13.9.2Kommunernas arbete med dricksvatten och avlopp Kommunerna är producenter och distributörer av dricksvatten.