sou · H7B314 · 2019-03-27 00:00:00 — 2.För barn som är under ar- ton år, handling som styrker upp- gift om vem som är vårdnads- havare, om denna uppgift inte framgår av för passmyndigheten tillgängliga uppgifter. 3.Vårdnadshavares medgivan- de, om sådant ska lämnas enligt 7 § 2 passlagen (1978:302). Den sökande är skyldig att på ett tillförlitligt sätt styrka sin iden- titet i samband med ansökan. För barn som är under ar- ton år, handling som styrker upp- gift om vem som är vårdnads- havare, om denna uppgift inte framgår av för passmyndigheten tillgängliga uppgifter. Vårdnadshavares medgivan- de, om sådant ska lämnas enligt 7 § 2 passlagen (1978:302). Om en sökande inte har en statlig fysisk identitetshandling kan sökanden, trots det som anges i 6 § tredje stycket passlagen (1978:302), i stället styrka sin identitet med ett EU-pass utfärdat eller pass utfärdat av , , eller . Om sökanden vare sig har en statlig identitetshandling eller en sådan handling som avses i 1 a § kan identiteten styrkas genom att någon som känner sökanden väl (intygsgivare) vid ansökningstill- fället skriftligen intygar att sökan- dens uppgifter om identiteten är riktiga. Ett skriftligt intyg ska vara undertecknat av intygsgivaren. Intygsgivaren ska i relation till sökanden vara 1. vårdnadshavare, 3.barn eller barnbarn , 4.hel- eller halvsyskon , 5.mor- eller farförälder, 6.make eller maka, 10.god man eller förvaltare, 11.arbetsgivare som sökanden har varit anställd hos , eller 12.tjänsteman vid en myndig- het som har en yrkesmässig rela- tion till sökanden. En intygsgivare som avses i 1 b § ska vara närvarande vid identitetskontrollen av sökanden och styrka sin egen identitet med en statlig fysisk identitetshandling. Om intygsgivaren inte har en sådan handling kan han eller hon i stället styrka sin identitet med ett EU-pass utfärdat eller pass ut- färdat av , , eller . Intygsgivaren ska på begäran styrka sin relation till sökanden. Om sökanden vare sig har en statlig fysisk identitetshandling eller en sådan handling som avses i 1 a § och inte heller kan styrka sin identitet genom en intygsgivare enligt 1 b § får passmyndigheten godta att identiteten styrks på något annat tillförlitligt sätt. En passmyndighet utom riket kan i fråga om provisoriskt pass medge att inställelse sker hos ett ombud för myndigheten eller, om det finns särskilda skäl, efterge kravet på personlig inställelse. Det som föreskrivs i 1 och Det som föreskrivs i 1 och 3 §§ gäller även i fråga om pro- 3 §§ gäller även i fråga om pro- visoriskt pass med följande undan- visoriskt pass med det undantaget att passmyndigheter utom riket inte behöver begära kontroll som inte ges in vid ansökan. avses i 3 § första stycket. 2.Passmyndigheter utom riket behöver inte begära kontroll som avses i 3 § första stycket. () får, för passmyndig- heter utom riket, meddela föreskrifter om att den sökande ska skriva sitt namn i passformuläret i samband med att passet lämnas ut och i närvaro av den som lämnar ut passet. får meddela motsvarande föreskrifter när det gäller pass som utfärdas inom riket. Föreskrifterna får dock inte avse den som inte kan skriva sitt namn. passregister och ett register över register som avses i 35 § passlagen omständigheter som avses i 20 § 1 (1978:302). och 3 passlagen (1978:302). ska på begäran lämna ut ett fotografi av en enskild från passregistret till Säkerhetspolisen, Ekobrottsmyndig- heten, svensk ambassad, svenskt lönat konsulat, Försvarsmakten, Kust- bevakningen, , och . 10Senaste lydelse 2014:1130. 11Senaste lydelse 2014:1130. En passmyndighet ska maku- En passmyndighet ska maku- lera ett gällande pass 1. om passet har återkallats 1. om passet har återkallats eller dragits in, eller dragits in, eller 2. när innehavaren ansöker om 2. när ett nytt pass av annan typ ett nytt pass av annan typ än pro- än provisoriskt pass eller extra visoriskt pass eller extra pass eller, pass lämnas ut. om han eller hon av särskilda skäl har behov av det tidigare passet nya passet lämnas ut. 1.Denna förordning träder i kraft . 2.Vid tillämpningen av 1 c § ska med en statlig fysisk identitets- handling jämställas nationellt identitetskort och identitetskort för folkbokförda i samt, om ansökan görs före , svenskt körkort och SIS-märkt identitetskort. 3.Bestämmelserna om makulering gäller även pass som utfärdats före ikraftträdandet. 12Senaste lydelse 2014:1130. 1.7Förslag till förordning om ändring i förordningen (1997:691) om avgifter vid utlandsmyndigheterna Härigenom föreskrivs att bilagan13 till förordningen (1997:691) om avgifter vid utlandsmyndigheterna ska ha följande lydelse. Denna förordning träder i kraft . 13Senaste lydelse 2018:322. 1.8Förslag till förordning om ändring i förordningen (2009:92) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism Härigenom föreskrivs att 18 § förordningen (2009:92) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism ska ha följande lydelse. När det gäller lagen (2017:630) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism får , Spelinspektionen, Fastighetsmäklarinspektionen samt länsstyrelserna i , och län, för de verksamhetsutövare som står under respektive myndighets tillsyn, meddela föreskrifter om 1.innehållet i och omfattningen av den allmänna riskbedömningen enligt 2 kap. 1 § och om faktorer som kan tyda på låg eller hög risk för penningtvätt eller finansiering av terrorism, 2.undantag från kravet på dokumenterade riskbedömningar en- ligt 2 kap. 2 §, 3.riskklassificering av kunder enligt 2 kap. 3 §, inbegripet fakto- rer som kan tyda på låg eller hög risk för penningtvätt eller finan- siering av terrorism, 4.innehållet i och omfattningen av interna och gemensamma ru- tiner enligt 2 kap. 8 och 9 §§, 5.innehållet i rutiner för lämplighetsprövning enligt 2 kap. 13 §, 6.dokumentation av genomförda utbildningar och vilken infor- mation och utbildning som ska tillhandahållas anställda enligt 2 kap. 14 §, 7.nödvändiga åtgärder och rutiner för att skydda anställda och andra företrädare enligt 2 kap. 15 §, 8. åtgärder för identitetskon- 8. åtgärder för identitetskon- troll enligt 3 kap. 7 och 8 §§, troll enligt 3 kap. 7 och 8 §§, med undantag för situationer som avses i 3 kap. 7 § tredje stycket, 9.vad som avses med förenklade åtgärder för kundkännedom och ivilka situationer förenklade åtgärder är tillåtna enligt 3 kap. 15 §, 14Senaste lydelse 2018:1484. 10.vad som avses med skärpta åtgärder för kundkännedom och i vilka situationer skärpta åtgärder ska vidtas enligt 3 kap. 16 och 17 §§, 11.system för uppgiftslämning enligt 4 kap. 7 §, 12.bevarande av handlingar och uppgifter enligt 5 kap. 3 §, 13.förutsättningarna för förlängt bevarande av handlingar och uppgifter enligt 5 kap. 4 §, 14.innehållet i och omfattningen av rutiner för intern kontroll och modellriskhantering enligt 6 kap. 1 §, 15.kriterierna för när funktioner som avses i 6 kap. 2 § första stycket ska inrättas samt de krav som ska gälla i fråga om funktion- ernas organisation, befogenheter och oberoende, och 16.det särskilda rapporteringssystemet enligt 6 kap. 4 §. Tillsynsmyndigheterna ska samråda med varandra innan de med- delar föreskrifter enligt första stycket. Denna förordning träder i kraft . 1.9Förslag till förordning om ändring i förordningen (2009:315) om samtjänst vid medborgarkontor Härigenom föreskrivs att 3 § förordningen (2009:315) om samtjänst vid medborgarkontor ska ha följande lydelse. En arbets- eller uppdragstagare som omfattas av ett särskilt avtal enligt 5 § lagen (2004:543) om samtjänst vid medborgarkontor får i respektive statlig myndighets namn 1. i enklare fall besluta i ären- 1. i enklare fall besluta i ären- den om äldreförsörjningsstöd eller den om äldreförsörjningsstöd eller 2. i enklare fall besluta i ären- 2. i enklare fall besluta i ären- den om resebidrag i form av er- den om resebidrag i form av er- sättning för resa och logi enligt sättning för resa och logi enligt förordningen (2015:500) om rese- förordningen (2015:500) om rese- 3. i enklare fall besluta i ären- den om utfärdande av identitetskort enligt lagen (2015:899) om identi- tetskort för folkbokförda i . Denna förordning träder i kraft . 15Senaste lydelse 2015:928. Verksamheten avser centrala hundregistret fastighetsregistret kommunala fastighetsregister passregister och register överstatliga identitetskort och statliga e-legitimationerröstlängdsregisterSocialstyrelsens register över hälso- och sjukvårdspersonalStatens tjänstepensionsverks pensionsregister 1.10Förslag till förordning om ändring i offentlighets- och sekretessförordningen (2009:641) Härigenom föreskrivs att 6 § offentlighets- och sekretessförord- ningen (2009:641) ska ha följande lydelse. Sekretess gäller i nedan angiven verksamhet, som avser registre- ring av betydande del av befolkningen, för 1.uppgift om en enskilds personliga förhållanden, om det av sär- skild anledning kan antas att den enskilde eller någon närstående till honom eller henne lider men om uppgiften röjs, och 2. uppgift i form av fotogra- 2. uppgift i form av fotogra- fisk bild av den enskilde, om det fisk bild av den enskilde och bio- inte står klart att uppgiften kan metrisk uppgift som har tagits fram röjas utan att den enskilde eller ur bilden, om det inte står klart någon närstående till honom eller att uppgiften kan röjas utan att henne lider men. den enskilde eller någon närstå- ende till honom eller henne lider För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst sjut- . Verksamheten avser centrala hundregistret fastighetsregistret kommunala fastighetsregister passregister och register över röstlängdsregister databas över iden- titetskort för folkbokförda i över hälso- och sjukvårdspersonal Statens tjänstepensionsverks 16Senaste lydelse 2014:1369. myndighets register över totalför- myndighets register över totalför- 1.Denna förordning träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för uppgifter i Skatte- verkets databas över identitetskort för folkbokförda i så länge uppgifterna finns hos . direkt- åtkomst ska begränsas till de per- sonuppgifter som myndigheten behöver för de ändamål som anges i 11 § 1–4 och 15 § andra stycket 2 utlänningsdatalagen (2016:27) samt för handläggning av en ansökan enligt lagen (20xx:xx) om statliga identitetshandlingar.Direktåtkomst vid handlägg- ning av en ansökan enligt lagen om statliga identitetshandlingar får endast avse uppgift om1. namn och personnummer,2. längd,3. fotografi,4. underskrift,5. typ av resehandling, resehand- lingens nummer och giltighetstid, och 6. bevis om uppehållstillstånd. 1.11Förslag till förordning om ändring i utlänningsdataförordningen (2016:30) Härigenom föreskrivs i fråga om utlänningsdataförordningen (2016:30) dels att 13 § ska upphöra att gälla, dels att 9 och 10 §§ ska ha följande lydelse. direkt- åtkomst ska begränsas till de per- sonuppgifter som myndigheten behöver för de ändamål som anges i 11 § 1–4 och 15 § andra stycket 2 utlänningsdatalagen (2016:27). åtkomst ska begränsas till de per- åtkomst ska begränsas till de per- behöver för de ändamål som an- behöver för de ändamål som an- ges i 11 § 1 utlänningsdatalagen ges i 11 § 1 utlänningsdatalagen (2016:27). (2016:27) samt för handläggning av 17Senaste lydelse 2018:1612. en ansökan enligt lagen (20xx:xx) om statliga identitetshandlingar. Direktåtkomst vid handlägg- ning av en ansökan enligt lagen om statliga identitetshandlingar får en- dast avse uppgift om 1. namn och personnummer, 2. längd, 3. fotografi, 4. underskrift, 5. typ av resehandling, resehand- lingens nummer och giltighetstid, och 6. bevis om uppehållstillstånd. Denna förordning träder i kraft . 1.12Förslag till förordning om ändring i förordningen (2017:154) med instruktion för Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (2017:154) med in- struktion för dels att 3 § ska upphöra att gälla, dels att 38 § ska ha följande lydelse. ska disponera intäkter från avgifter som myndigheten tar ut enligt bestämmelser som finns i 1.lagen (2009:1289) om prissättningsbesked vid internationella transaktioner, 2.förordningen (2015:904) om 3. lagen (2001:181) om be- (2001:181) om be- handling av uppgifter i Skatte- handling av uppgifter i Skatte- 4. lagen (2001:182) om be- (2001:182) om be- om behandling av personuppgif- om behandling av personuppgif- om det statliga personadress- om det statliga personadress- 7. förordningen (2017:120) om 6. förordningen (2017:120) om Intäkterna enligt första styck- et 1 och 2 ska disponeras så att minst hälften av dessa verksam- heters kostnader täcks. Intäkterna enligt första styck- et 1 ska disponeras så att minst hälften av denna verksamhets kost- nader täcks. Denna förordning träder i kraft . 2Utredningens uppdrag och arbete Vårt uppdrag har varit att utreda och lämna förslag till skärpta krav och rutiner för svenska identitetshandlingar i syfte att minska det ökande antalet bedrägerier som begås med hjälp av förfalskade iden- titetshandlingar. Uppdraget har bl.a. bestått i att föreslå hur antalet identitetshandlingar och utfärdare ska begränsas, analysera och vid behov föreslå en enhetlig reglering av giltiga identitetshandlingar, analysera och föreslå hur verifieringen av äktheten och giltigheten av identitetshandlingar kan förbättras, utreda och vid behov föreslå hur identitetshandlingar bör utfärdas och utformas för att bli säkrare, analysera och ta ställning till om fysiska identitetshandlingar bör inne- hålla en e-legitimation på högsta tillitsnivå samt lämna nödvändiga författningsförslag. Utredningens direktiv finns intagna som bilaga till detta betänkande. Vårt uppdrag har endast omfattat frågan om åtgärder för att göra själva identitetshandlingarna och utfärdandet av dessa säkrare. Fel- aktiga uppgifter kan emellertid av olika anledningar registreras i folk- bokföringen och leda till att identitetshandlingar med felaktiga upp- gifter utfärdas. Det har inte ingått i uppdraget att säkerställa att dessa grunddata är korrekta. Vi har därför inte behandlat denna proble- matik. Vissa av de förslag vi lämnar kan dock få positiva effekter även när de gäller att säkerställa grunddata. Utredningens uppdrag och arbete Vårt uppdrag har inte heller omfattat att se över passbestämmel- serna, annat än i de fall de har betydelse för passet som identitets- handling. Förutom vissa förslag som rör sistnämnda frågor lämnar viockså förslag som syftar till att utfärdandeprocessen för pass och andra identitetshandlingar ska bli mer enhetlig. Vårt uppdrag handlar alltså om skärpta krav och rutiner för identi- tetshandlingar. Det kan därför vara på sin plats att inledningsvis kort nämna något om begreppen identitet, identifiering och identitets- kontroll. Med begreppet identitet avses i detta sammanhang i huvudsak en persons namn och personnummer eller samordningsnummer. Även andra uppgifter om en person, såsom födelsetid, medborgarskap och bostadsadress kan hänföras till identitetsbegreppet. En identitetshandling används för att en person ska kunna iden- tifiera sig, eller styrka sin identitet. Identitetshandlingen innehåller vissa identitetsuppgifter. En kontroll av en persons identitet syftar till att utreda om per- sonen är den han eller hon utger sig för att vara. Identitetskontrollen kan bestå av två delar. Det kan vara fråga om att göra en kontroll av att vissa uppgivna personuppgifter verkligen utgör en identitet och att uppgifterna inte är falska. En sådan kontroll görs som regel ge- nom slagning i register. Det kan också handla om att kontrollera om en viss fysisk person stämmer överens med en viss (registrerad) iden- titet, dvs. Den sistnämnda kontrollen kan göras genom en jämförelse mellan en person och en identitetshand- ling. Utredningsarbetet har bedrivits på sedvanligt sätt med regelbundna expertgruppssammanträden och andra kontakter med experter och sakkunniga. Utredningen har hållit sammanlagt tolv sammanträden med experter och sakkunniga. Utredningsarbetet har även i övrigt bedrivits i nära samarbete med experter och sakkunniga. Utredningens uppdrag och arbete Utredaren och den dåvarande sekreteraren samrådde i novem- ber 2017 med Utredningen om effektiv styrning av nationella digitala tjänster (N 2016:01). Syftet var att diskutera den omständigheten att utredningarnas direktiv överlappade i fråga om på vilken fysisk bära- re en statlig e-legitimation ska finnas och vilken myndighet som ska utfärda den. hade utredaren och sekreteraren möten med led- ningen för respektive i syfte att få del av myndigheternas syn på utredningens uppdrag och var ansvaret för att utfärda identitetshandlingar bör placeras. Sekreteraren närvarade vid E-legitimationsdagen som anordnades av . Utredningens expertgrupp hade ett internat i syfte att inhämta kunskap om nuläget när det gällde både utfärdande av identitetshandlingar och problembilden. Vid internatet medverkade representanter från Nationellt Forensiskt Centrum (NFC) och Na- tionellt bedrägericenter (NBC) vid , , , och . Kortare presentationer med information av relevans för vårt arbete hölls av de medverkande. träffade utredaren och sekreteraren service- center för att diskutera gemensamma frågor inför myndighetens övertagande av verksamhet att utfärda identitetskort för folkbokförda i . Utredaren och sekreteraren var på studiebesök på pass- expeditionen i polisområde där vi fick närmare infor- mation om processen för utfärdande av pass och nationella identi- tetskort. Utredaren och sekreteraren besökte Polisstyrelsen i . Vid mötet informerade representanter från Polisstyrelsen om pass- och id-kortsverksamheten i . Vid mötet deltog även en företrädare för Befolkningsregistercentralen som informerade om den e-legitimation som finns på de finska id-korten. träffade utredaren och sekreteraren med anledning av myndighetens regeringsuppdrag om kopplingar mellan utländska e-legitimationer och svenska person- och samord- ningsnummer. Frågan om registrering av koppling vid personlig in- ställelse diskuterades. Utredningens uppdrag och arbete Vi har även haft kontakt med några större utlämningsföretag som skriftligen ombetts besvara ett antal frågor om sina rutiner för iden- titetskontroll och sin syn på behovet av förändringar. Tre av de fyra tillfrågade företagen återkom med svar. hade sekreteraren kontakt med Politidirekto- ratet i med anledning av att de arbetar med att införa natio- nella identitetskort varvid vissa gemensamma frågor diskuterades. Sekreteraren hade kontakt med Migrationsver- ket för att diskutera frågan om direktåtkomst till uppgifter om uppe- hållstillstånd och kontroll av ansiktsbild och fingeravtryck i uppe- hållstillståndskort. hade sekreteraren löpande kontakt med med- arbetare vid med anledning av det interna arbe- tet med en författningsreglering av den behandling av personupp- gifter som sker i passverksamheten. Utredningsarbetet har bedrivits i nära samråd med experter och sakkunniga som i allt väsentligt ställt sig bakom utredningens över- väganden och förslag. Betänkandet är därför skrivet i vi-form. Betänkandet är indelat i 16 kapitel. I kapitel 1 redovisar vi våra för- fattningsförslag. Därefter behandlas i detta kapitel vårt uppdrag och arbete. Kapitel 3–7 innehåller bakgrundsbeskrivningar. I kapitel 3 redogör vi för bedrägeribrottsligheten och dess koppling till miss- bruk av identitetshandlingar. De svenska fysiska identitetshandling- ar som finns beskrivs i kapitel 4. E-legitimation behandlas i kapitel 5. Några reformer på området redovisas i kapitel 6. I kapitel 7 gör vi en internationell utblick. Våra överväganden och förslag finns i kapitel 8–13. Frågorna om begränsning av antalet fysiska identitets- handlingar och utfärdare behandlas i kapitel 8 och 9. I kapitel 10 och 11 lämnar vi förslag på en enhetlig reglering av utfärdandeprocessen och på hur identitetshandlingarna ska bli säkrare. Frågan om en stat- lig e-legitimation på fysiska identitetshandlingar behandlas i kapi- tel 12. I kapitel 13 redovisar vi de förslag som syftar till en bättre kontroll av identitetshandlingars äkthet och giltighet. Utredningens uppdrag och arbete dets tre sista kapitel återfinns ikraftträdande och övergångsbestäm- melser (kapitel 14), konsekvenser av våra förslag (kapitel 15) och för- fattningskommentar (kapitel 16). 3Bedrägeribrottslighet och missbruk av identitetshandlingar har det skett en kraftig ökning av antalet anmälda bedrägeribrott. Totalt sett har antalet anmälda be- drägeribrott ökat –2018. anmäldes omkring 259 000 bedrägeribrott vilket är en ökning sedan föregående år.1 Bidragsbrotten har också ökat, men inte lika kraftigt. har antalet anmälda bidragsbrott ökat . anmäldes cirka 13 000 bidragsbrott.2 (Brå) har i rapporten ligheten i konstaterat att det är ett centralt moment vid många bedrägerier att utge sig för att vara någon annan. Identitets- missbruk kan ske antingen genom att gärningspersonen utger sig för att vara en person som inte existerar eller genom att någon annans identitetsuppgifter olovligen används. Det senare kallas i vardagligt tal för identitetskapning och är kriminaliserat genom bestämmelsen om olovlig identitetsanvändning i 4 kap. 6 b § brotts- balken. Förutom identitetskapning förekommer det också att en person lånar ut sina identitetsuppgifter och på så sätt fungerar som en målvakt. Enligt Brå finns det indikationer på att användningen av stulna och falska identiteter ökar i och att det inte sällan har kopplingar till organiserad brottslighet.3 1Brottsförebyggande rådet Kriminalstatistik 2018 Anmälda brott Preliminär statistik. 2www.bra.se/brott-och-statistik/statistik-utifran-brottstyper/bedragerier-och- ekobrott.html. 3Brottsförebyggande rådets rapport i (2016:9) s. 148 f. Bedrägeribrottslighet och missbruk av identitetshandlingar Bakgrunden till det ökade missbruket av identiteter är enligt Brå den tekniska utvecklingen med ökat internetanvändande i kombina- tion med att enskildas personuppgifter är lättillgängliga för allmän- heten i . Vidare gör det stora antalet godkända identitetshand- lingar i att det är svårare att kontrollera handlingarna och enklare att förfalska dem. Det är dessutom enkelt att kartlägga en person på internet. Även ändrade köp- och betalningsvanor som inne- bär att köp, beviljande av lån och betalningar i dagofta sker utan direkt fysisk kontakt har betydelse för utvecklingen.4 3.2Olika former av missbruk av identitetshandlingar Identitetsmissbruk kan ske både med och utan användande av iden- titetshandlingar. Vårt uppdrag är begränsat till att föreslå åtgärder för att minska den bedrägeribrottslighet som sker med hjälp av iden- titetshandlingar. Identitetshandlingar kan komma till användning på tre olika sätt i samband med bedrägeribrottslighet. Det kan för det första röra sig om användning av förfalskade identitetshandlingar, dvs. där det aldrig har skett något utfärdande utan själva framställ- ningen är falsk. För det andra kan någon använda sig av en äkta iden- titetshandling som tillhör en annan person. Handlingen kan vara stulen eller på annat sätt åtkommen utan personens vetskap eller med- givande. Det förekommer också att personer frivilligt eller under på- tryckning lånar ut eller säljer sina identitetshandlingar till bedragare. För det tredje kan det röra sig om identitetshandlingar som i och för sig har utfärdats på ett riktigt sätt men där den identitet som anges på handlingen är falsk. Bedrägeri är straffbelagt enligt 9 kap. 1 § och innebär att någon medelst vilseledande förmår någon till handling eller underlåtenhet, som innebär för gärningsmannen och skada för den vilseledde eller någon i vars ställe denne är. Bedrägeribrottslighet och missbruk av identitetshandlingar döms också den som genom att lämna oriktig eller ofullständig upp- gift, genom att ändra i program eller upptagning eller på annat sätt olovligen påverkar resultatet av en automatisk informationsbehand- ling eller någon annan liknande automatisk process, så att det inne- bär för gärningsmannen och skada för någon annan.