sou · H7B331 · 2019-06-03 00:00:00 — Därutöver till- kommer kostnader för systemstöd som är inräknat i kostnaderna för förslaget om föreläggande. Besparingar genom effektivare ärendehantering Enligt kommer ungefär hälften av ärendena gällande F-skatt, cirka 150 000, in via e-tjänsten. Av dessa är det cirka 45 000 ärenden som kan automatiseras till den grad att beslut kan fat- tas maskinellt, resterande 105 000 ärenden anser är för komplexa för att automatiseras utan någon form av handläggning innan ett beslut kan fattas. Dock kan samtliga ärenden automatiseras i registreringsfasen, vilket skulle medföra besparingar av som motsvarar drygt tre helårsarbetskrafter. Dessa kan i stället användas för mer kvalificerad handläggning. De 45 000 ären- den som kan automatiseras fullt ut (ingen handläggning 25Se också utredningens underlag i avsnitt 7.2.1 där det framgår vilka uppgifter som utred- ningen fått fram angående antal överklagade ärenden. behövs) medför ytterligare tidsbesparingar på cirka vilket motsvarar ytterligare cirka en helårsarbetskraft. Därutöver tillkommer en besparing i form av att mindre tid behöver läggas på riskvärdering av ärenden. Detta kan till en stor grad automatiseras, vilket innebär en tidsbesparing motsvarande 20 helårs- arbetskrafter, under antagandet att varje ärende tar att riskvärdera. Totalt renderar utredningens förslag i att drygt 24 hel- årsarbetskrafter26 kommer kunna omfördelas och användas till mer djupgående utredningar, vilket enligt utredningens bedömning kom- mer leda till ett minskat skattefel. Förslagen som möjliggör en automatisering medför en effektivare handläggning från . Detta innebär kortare väntetid för personer som ansöker om ett godkännande för F-skatt. Enligt upp- skattningar från så skulle en automatisering av ett ärende leda till att väntetiden kortas i genomsnitt innan ett ärende är redo för handläggning.27 Dessutom skulle handläggningstiden kortas om riskvärderingen automa- tiseras (gäller övriga ärenden utöver kategori 1). Detta leder till att företag som ansöker om att bli godkännande för F-skatt kommer kunna komma i gång med sin verksamhet snabbare. 9.5Konsekvenser för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet Utredningen bedömer att flera av förslagen får direkta effekter för att motverka skatterelaterad brottslighet och stärker det brottsföre- byggande arbetet. Den effektivisering som förslagen i flera avseende bidrar till kan frigöra resurser som skulle kunna användas åt mer djupgående utredningar där risken för fel är som störst vilket leder till att fler brott kan upptäckas. 26Totalt vilket motsvarar en kostnad på med beräknad arbetskostnad på /timmen. Detta blir per helårs- arbetskraft. 27Enligt uppgift från är beräkningen gjort utifrån kategori 1-ärenden, vilka är den typen av ansökningar som kan godkännas direkt. Exempelvis en näringsverksamhet som redan startat upp där det inte finns någon risk för ”smitta”. Förslaget att införa en uppgiftsskyldighet för den som är god- känd för F-skatt leder, tillsammans med förslagen om att utvidga möjligheterna att återkalla ett godkännande om förelägganden inte följs, till att brottslighet som begås med ett godkännande för F-skatt försvåras. Förslaget innebär att den som är godkänd för F-skatt och förhåller sig passiv efter ett föreläggande inte får behålla sitt godkän- nande för F-skatt. Som exempel kan nämnas när det framkommer omständigheter som tyder på att ett bolag har sålts till personer som kan ifrågasättas vara de som faktiskt kontrollerar företaget. Möjlig- heten att återkalla ett godkännande för F-skatt när ett föreläggande inte följs bedöms också få positiva effekter på det brottsförebyg- gande arbetet då det medför en möjlighet att återkalla ett godkän- nande för vilande bolag som inte kan visa att de bedriver närings- verksamhet. Detta motverkar möjligheterna att sälja bolag med ett godkännande för F-skatt som ska användas som brottsverktyg. Förslaget om att utvidga prövningen till att omfatta missför- hållanden till fler personer och, när det sökande är en fysisk person, till fler fåmansföretag, kan förväntas få positiva effekter för att före- bygga skatterelaterad brottslighet. Främst genom att den utvidgade prövningen också träffar den eller de personer som faktiskt påverkar hur ett företaget används och hur det sköts (se närmare i av- snitt 8.4.2). Förslaget innebär till exempel att i vissa fall kan hindra en ansökan eller återkalla ett godkännande för F-skatt om det finns missförhållanden som kan hänföras till den som innehar det bestämmande inflytandet även om denne inte är formell företrädare. Förslaget får, framför allt tillsammans med möjligheten att återkalla ett godkännande för den som inte svarar på ett före- läggande, positiva effekter på det brottsförebyggande arbetet. Förslaget om hinder för ett godkännande och grund för åter- kallelse för den som inte betalat tillbaka felaktigt utbetalt belopp vid återkrav i samband med rut- och rotarbeten kan förväntas få en positiv effekt för det brottsförebyggande arbetet. Förslaget bedöms leda till att fusk och bedrägerier i samband med rut- och rotarbeten kommer att minska genom en preventiv effekt. Förslaget om återkallelse vid missbruk bedöms få en positiv effekt för det brottsförebyggande arbetet, då de personer som får sin F-skatt återkallad på grund av missbruk stängs ute från F-skatte- systemet under en karenstid. 9.6Konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män och de integrationspolitiska målen Att bedriva näringsverksamhet i olika former har länge varit en sysselsättningsform som dominerats av män. Det kvinnliga företa- gandet ökar dock i snabbare takt än det manliga, men från en avsevärt lägre bas. I den senaste , F-skatt åt fler, framgick det att av alla företag drevs av kvinnor, men för nystartade företag var andelen högre, nämligen . Denna trend har fortsatt även –2017 och har lett till en viss skiftning i könsfördelningen av företagsbasen. var könsfördelningen för FA-skatt 66,8 pro- cent män och kvinnor, för var fördelningen män och kvinnor. Gällande de som är god- kända för F-skatt är förhållandet detsamma, bestod basen för fysiska personer med godkännande för F-skatt av män och kvinnor, var basens beståndsandelar 68,3 pro- cent män och kvinnor. Det är vanligare att män bedriver företag i bolagsform än kvin- nor.28 Gällande utlandsfödda personer så är det vanligare att dessa bedriver företag som enskilda näringsidkare.29 De två största sekto- rerna som arbetar med rut- och rotarbeten är städtjänster och bygg- tjänster. Den förstnämnda är en vanlig bransch för kvinnor att arbeta/driva företag i och den sistnämnda är mansdominerad. Utredningens förslag medför en bättre kontroll av att närings- kriterierna är uppfyllda vid ansökan om att bli godkänd för F-skatt och krav på högre skötsamhet i olika avseenden. Utredningen bedö- mer inte att förslagen påverkar jämställdheten mellan kvinnor och män eller de integrationspolitiska målen. 28Under var av K-10 blanketterna som lämnades in tillhörande manliga delägare enligt . 29Tillväxtverket (2015) nästan utan pengar, s. 131. Utrikesfödda företagare är överrepresenterade i företagsformen enskild firma. 9.7Konsekvenser för sysselsättningen och fördelningseffekter Utredningen bedömer att förslagen inte får någon större effekt på sysselsättningen. Förslagen medför bl.a. att skattefusk och skatte- undandragande motverkas vilket främjar en sund konkurrens mellan företag etablerade på den svenska marknaden. De personer som bedöms beröras är i huvudsak de som inte uppfyller förutsättning- arna för att vara godkända för F-skatt antingen på grund av att de inte bedriver näringsverksamhet eller på grund av de på olika sätt brustit i sina åtaganden som följer av ett godkännande. För övriga personer, det vill säga den stora majoritet personer som bedriver företag och följer arbetsrättsliga och skatterättsliga regelverk, be- döms förändringarna främja konkurrenskraften. Förslagen leder också till att det blir en tydligare och mer korrekt uppdelning mellan vad som ska beskattas i inkomstslaget tjänst och i näringsverksamhet. Detta minskar möjligheterna att ersätta arbets- kraft som följer regler och avtal med svart arbetskraft, vilket i sig skulle kunna få en negativ effekt på sysselsättningen. Däremot blir det en bättre ordning på arbetsmarknaden, vilket medför bättre kon- kurrensvillkor för företag som följer avtal och regler och skapar en sundare arbetsmarknad. Utredningens förslag kan få vissa fördelningseffekter, i termer av att förslagen kan leda till skiftningar mellan de olika inkomstslagen, i synnerhet mellan inkomst av näringsverksamhet och inkomst av tjänst då vissa av förslagen syftet till att komma till rätta med det falska egenföretagandet. 9.8Förhållandet till regeringsformen och 9.8.1Regeringsformen (RF) Rätten att bedriva näringsverksamhet ”näringsfriheten” hindrar inte att det införs generella inskränkningar för att tillgodose intressen som från allmänna utgångspunkter framstår som angelägna. Enligt den s.k. likhetsprincipen måste dock alla regleringar på närings- och yrkesfrihetens område vara generella på så sätt att alla ska ha möjlig- het att konkurrera på lika villkor under förutsättning att de i övrigt uppfyller de krav som kan ställas upp för just det yrket eller den näringsgrenen. Under dessa förutsättningar ska bestämmelsen för- hindra att någon enskild ekonomiskt ska få gynnas på någon annans bekostnad (se avsnitt 3.3.1).30 F-skattesystemet innebär att personer som uppfyller vissa förutsättningar kan godkännas för F-skatt. Något principiellt hinder mot den nuvarande ordningen finns inte. Frågan är om utredningens förslag innebär någon ändring i det avseendet. Utredningens förslag om möjligheten att tidsbegränsa ett god- kännande i vissa fall syftar till att förenkla förfarandet för såväl den enskilde som för och därtill verka för att endast den som uppfyller förutsättningarna ska vara godkänd (avsnitt 8.3.1). I samma syfte föreslås att kraven på den som vill vara godkänd för F-skatt skärps när det gäller skyldigheten att lämna uppgifter till (8.4.1). Dessa förslag leder inte till någon skillnad mot dagens ordning vad gäller möjligheterna att bedriva näringsverk- samhet med ett godkännande för F-skatt utan leder till bättre förut- sättningar för att säkerställa att det nuvarande systemet inte kringgås eller missbrukas. Något principiellt hinder mot förslagen kan därför inte anses föreligga. I syfte att bl.a. säkerställa en effektiv skattekontroll och att mot- verka skattefusk och skatteundandragande lägger utredningen för- slag om en utvidgad prövning i vissa fall (8.4.2) och högre krav på skötsamhet vad gäller betalning av skatter eller avgifter (8.5.2). Högre krav på skötsamhet ställs också på den som inte återbetalar felaktigt utbetalade belopp i samband med rut- och rotarbeten (8.5.3). Dessa förslag innebär en förändring i förhållande till det nuvarande regelverket som innebär att personer som inte uppfyller kraven enligt utredningens förslag inte kan bli godkända för F-skatt. För att dessa förslag ska ses som en inskränkning i näringsfriheten måste det i begreppet ”näringsfrihet” anses ingå någon form av rätt till att vara godkänd för F-skatt, som skulle inskränkas genom för- slagen. Någon sådan finns inte enligt den nuvarande ordningen utan den som önskar vara godkänd för F-skatt får inom ramen för en prövning förhålla sig till de krav som ställs. Utredningens förslag innebär inte heller någon ändring i det avseendet. Utredningen bedömer vidare att även om förslagen var att se som en inskränkning skulle den motiveras med hänsyn till angelägna allmänna intressen. 1993/94:117 s. 50. Det allmänintresse som tillgodoses är att en effektiv skattekontroll möjliggörs av samtliga näringsidkare som tilldelas F-skatt, vilket mot- verkar illojal konkurrens och bidrar till att förtroendet för skatte- systemet kan upprätthållas. Det är här viktigt att notera att utred- ningens förslag är avgränsat till de personer som ansöker om att bli eller är godkända för F-skatt. Förslagen påverkar således inte de per- soner som bedriver näringsverksamhet utan att vara godkända för F-skatt. Det är också viktigt att notera att utformningen av utred- ningens förslag är avsett att träffa de aktörer som inte sköter sina åtaganden eller som på annat sätt missbrukat sitt godkännande. Utredningens förslag bedöms vara förenliga med grundläggande principer om näringsfrihet. Etableringsfriheten och fri rörlighet för tjänster I fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF- fördraget) fastställs principen att egenföretagare och ekonomiska aktörer som är etablerade på en medlemsstats territorium får bedriva ekonomisk verk- samhet i samtliga medlemsstater. Egenföretagare och yrkesutövare eller juridiska personer som är lagligen verksamma i en medlemsstat har rätt att antingen bedriva stabil och kontinuerlig ekonomisk verk- samhet i en annan medlemsstat (etableringsfrihet, artikel 49), eller till- fälligt erbjuda och tillhandahålla tjänster i andra medlemsstater sam- tidigt som de förblir etablerade i sitt ursprungsland (frihet rörlighet för tjänster, artikel 56). Enligt artikel 49 i EUF-fördraget ska inskränkningar för medbor- gare i en medlemsstat att fritt etablera sig på en annan medlemsstats territorium förbjudas. Enligt artikel 56 i EUF-fördraget ska inskränk- ningar i friheten att tillhandahålla tjänster inom unionen förbjudas beträffande medborgare i medlemsstater som har etablerat sig i en annan medlemsstat än mottagaren av tjänsten. Artikeln innebär även att det är nödvändigt att avskaffa varje inskränkning – även om den är tillämplig på inhemska tjänsteleverantörer och tjänsteleverantörer från andra medlemsstater utan åtskillnad – som innebär att den verk- samhet som bedrivs av en tjänsteleverantör som är etablerad i en annan medlemsstat, där denne lagligen utför liknande tjänster, för- bjuds, hindras eller blir mindre attraktiv. Det allmänna diskriminer- ingsförbudet följer av artikel 18 EUF-fördraget och förbjuder såväl öppen (även kallad direkt) som dold (även kallad indirekt) diskrimi- nering på grund av nationalitet. För att pröva om en åtgärd står i strid med eller inte har i sin praxis utvecklat ett test som kallas för Gebhard-testet.31 Testet innehåller fyra förutsättningar som ska vara uppfyllda nämligen att, åtgärden ska vara tillämplig på ett icke- diskriminerande sätt, den ska framstå som motiverad med hänsyn till ett tvingande allmänintresse, den ska vara ägnad att säkerställa för- verkligandet av den målsättning som eftersträvas genom den och den ska inte gå utöver vad som är nödvändigt för att uppnå denna mål- sättning. Utredningens förslag och förenligheten med Frågan är om utredningens förslag är förenliga med de skyldigheter som följer av anslutning till Europeiska unionen. Utred- ningens förslag rör de förutsättningar som ska gälla för att bli godkänd för F-skatt samt vad som ska utgöra grund för återkallelse. Sedan in- förandet av den tidigare gällande skattebetalningslagen (numera skatte- förfarandelagen) kan även en person som inte är skattskyldig i men som bedriver eller avser bedriva näringsverksamhet i landet bli godkänd för F-skatt.32 Förslagen berör därför såväl svenska som utländska personer som bedriver eller har för avsikt att bedriva näringsverksamhet i med ett godkännande för F-skatt. För- slagen påverkar inte de personer som bedriver näringsverksamhet i utan att vara godkända för F-skatt. Utredningens förslag om möjligheten att tidsbegränsa ett god- kännande innebär att en sökande kan få sitt godkännande tidsbe- gränsat och att på eget initiativ ska tidsbegränsa ett god- kännande när den sökande ännu inte bedriver men har för avsikt att bedriva näringsverksamhet (8.3.1). Möjligheten för den som ansöker att själv begära att ett godkännande tidsbegränsas kommer omfatta 31I målet C-55/94 mot Consiglio dell'Ordine degli Avvocati e Procuratori di , 1995 I-04165, punkt 37, tillämpades detta test där angav att nationella åtgärder som kan hindra eller göra det mindre attraktivt att utöva de grundläggande friheter som garanteras av fördraget ska uppfylla fyra förutsättningar. 1996/97:100. samtliga som bedriver näringsverksamhet i . När det gäller de fall där på eget initiativ tidsbegränsar ett godkännande för den som inte kommit i gång med sin verksamhet har den före- slagna ordningen utformats så att den administrativa bördan för företagen ska bli så liten som möjligt. Förslaget bygger därför på att den som på initiativ fått ett godkännande tidsbegrän- sat på ett enkelt sätt ska få sitt godkännande tills vidare under förut- sättning att näringsverksamheten faktiskt kommit i gång. När giltig- hetstiden går ut bör därför beslutet antingen upphöra att gälla eller, om det kan antas att näringsverksamhet bedrivs, automatiskt bli gäl- lande tills vidare. Förutsättningarna för uppföljning mellan svenska och utländska företag med verksamhet här skiljer sig i stor grad åt. För svenska personer är uppföljningen i huvudsak automatiserad och utgår bl.a. ifrån inlämnade deklarationer men för utländska personer som inte har skyldighet att lämna inkomstdeklaration i sker uppföljningen på annat sätt och utgår ifrån annan doku- mentation. Mot bakgrund av att en sådan automatisk förlängning med dagens system inte kan lösas för de utländska personer som är be- gränsat skattskyldiga i har utredningen bedömt att en ut- ländsk person som är begränsat skattskyldig i och som ännu inte kommit i gång med sin verksamhet inte kommer kunna om- fattas av bestämmelsen att ett godkännande ska tidsbegränsa på initiativ. Denne kommer därför alltid få ett godkän- nande tills vidare om förutsättningarna i övrigt är uppfyllda. För de som kommer i gång med sin näringsverksamhet kommer således effekterna för svenska och utländska personer inte skilja sig åt och bestämmelserna enligt förslaget kan enligt utredningens bedömning därför inte anses som diskriminerande. Frågan är också om förslaget kan betraktas som en inskränkning i den fria rörligheten för tjänster enligt artikel 56 fördraget. Syftet med förslaget är att verka för att endast de som uppfyller kraven på att vara godkända för F-skatt är godkända och härigenom skapa bättre förutsättningar att säker- ställa att det nuvarande systemet inte kringgås eller missbrukas. Där- igenom syftar förslaget också till att förbättra konkurrensvillkoren för företag. Utan denna möjlighet saknar effektiva medel till uppföljning av att ett företags verksamhet uppfyller förutsättningarna för att vara godkänd för F-skatt när ansökan skett på avsikt, dvs. innan det går att bedöma att näringsverksamhet verkligen bedrivs. Försla- get är ägnat att säkerställa att detta mål uppnås och det kan inte anses gå utöver vad som är nödvändigt för att uppnå målet. Utredningen bedömer att ovanstående utgör tvingande skäl av allmänintresse, var- för förslaget, oavsett om det kan anses utgöra en inskränkning eller inte, är en tillåten sådan. Förslaget om uppgiftsskyldighet, föreläggande och möjligheten till återkallelse för den som inte följer ett föreläggande att fullgöra denna uppgiftsskyldighet innebär att skyldigheten att lämna att lämna vissa uppgifter som finns blir tydligare samt att det får konsekvenser att inte uppfylla denna skyldighet (8.4.1 och 8.5.1). Bestämmelserna gäller lika för svenska och utländska personer. Dessa bestämmelser kan enligt utredningens bedömning inte anses som diskriminerande. Bestämmelsen kan enligt utredningens bedömning inte heller betrak- tas som en inskränkning av den fria rörligheten för tjänster enligt artikel 56 fördraget då det endast innebär att den som är god- känd ska kunna visa att förutsättningarna härför alltjämt föreligger. Förslagen om en utvidgad prövning i vissa fall (8.4.2) och högre krav på skötsamhet vad betalning av skatter eller avgifter (8.5.2) samt krav på återbetalning av felaktigt utbetalade belopp i samband med rut- och rotarbeten (8.5.3) syftar alla till att öka kraven på sköt- samhet för att vara godkänd för F-skatt. Dessa förslag innebär en förändring i förhållande till det nuvarande regelverket som innebär att personer som inte uppfyller kraven enligt utredningens förslag inte kan bli godkända för F-skatt. Bestämmelserna gäller dock lika för svenska och utländska peroner. Dessa bestämmelser kan enligt utredningens bedömning inte anses som diskriminerande. Däremot skulle ett sådant krav kunna betraktas som en inskränkning i den fria rörligheten för tjänster enligt artikel 56 fördraget. Syftet med bestämmelserna är att genom ökade krav på skötsamhet säkerställa en effektiv skattekontroll och att motverka skattefusk och skatte- undandragande, vilket måste anses utgöra ett tvingande skäl av all- mänintresse. Därtill syftar förslagen till att förbättra konkurrensvill- koren för företag. Förslagen är ägnade att säkerställa att dessa mål uppnås och det kan inte anses gå utöver vad som är nödvändigt för att uppnå målen. Kraven på skötsamhet utgör därför en tillåten inskränkning i den fria rörligheten för tjänster. Sammantaget bedömer utredningen att de föreslagna bestämmel- serna inte kan anses som diskriminerande. Inte heller kan förslagen enligt utredningens bedömning anses ge upphov till någon inskränk- ning som står i strid med . Utredningens förslag: Ändringarna i skatteförfarandelagen (2011:1244) ska träda i kraft . För ansökningar som lämnats före ikraftträdandet gäller 9 kap. 1–3 §§ i den äldre lydelsen. Bestämmelsen i 9 kap. 5 § 8 gäller inte för återkrav som har beslutats före ikraftträdandet. Bestämmelsen i 9 kap. 6 § till- lämpas inte på missförhållanden som uppkommit före ikraft- trädandet. Ändringen i socialavgiftslagen (2000:980) ska träda i kraft . Skälen för utredningens förslag Med hänsyn till det övergripande syftet med ändringarna, nämligen att minska skattefusk och skatteundandragande och att bidra till ordning och reda på svensk arbetsmarknad vilket leder till en sundare konkurrens, anser utredningen att ändringarna i skatteförfarande- lagen (2011:1244) bör träda i kraft . För att förslagen ska kunna genomföras krävs dock att får tid att förbereda vissa åtgärder och anpassa sina rutiner. Utredningen förutsätter att , genom informationsinsatser till de som berörs av förslaget, kommer att underlätta övergången till det nya systemet. De informationsinsatser som krävs för övergången till den nya ordningen är dock inte av den art och det omfång att lagens ikraftträdande av den anledningen bör uppskjutas. Det behövs vidare tid för den fortsatta beredningen av förslagen i och i . De ändrade bestämmelserna i 9 kap. SFL bör kunna träda Följdändringen i 2 kap. 5 § socialavgifts- lagen (2000:980) bör även den träda i kraft . Utredningen bedömer att förslaget att ändra i bestämmelserna i 9 kap. 1–3 §§ SFL medför ett behov av övergångsbestämmelser för de ansökningar som lämnats före ikraftträdandet men ännu inte hunnit prövas för ikraftträdandet. För ansökningar som lämnats före ikraftträdandet bör därför 9 kap. 1–3 §§ tillämpas i den äldre lydelsen. Utredningen bedömer att förslaget att införa en ny grund för återkallelse i 9 kap. 5 § 8 SFL när den som är godkänd inte har följt ett beslut om återbetalning som har beslutats enligt 14 § lagen (2009:194) om förfarandet vid skattereduktion för hushålls- arbete medför ett behov av övergångsbestämmelse. Bestämmelsen tillämpas inte när en återbetalning har beslutats före ikraftträdandet. Enligt utredningens bedömning medför också förslaget om ändring i den utvidgade prövningen i 9 kap. 6 § SFL ett behov av övergångs- bestämmelse. När det gäller bestämmelsen om att även den som har ett bestämmande inflytande under vissa förutsättningar ska omfattas av en prövning om grund för återkallelse föreligger, bör den tillämpas endast på missförhållanden som uppkommit efter lagens ikraft- trädande. Det innebär att bestämmelsen i den äldre lydelsen tillämpas på missförhållanden som uppkommit före ikraftträdandet.