sou · H7B331 · 2019-06-03 00:00:00 — SOU och Ds kan köpas från Juridiks kundservice. Beställningsadress: Juridik, Kundservice, 106 47 Ordertelefon: Webbadress: /offentligapublikationer För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på /remisser Layout: Kommittéservice, Tryck: , 2019 Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att tillsätta en särskild ut- redare med uppdrag att se över F-skattesystemet. förord- nades f.d. landshövdingen som särskild utredare. Som experter förordnades välfärdsekonomen (akademikers centralorganisation), departe- mentssekreteraren (), rätts- liga experten (), kanslirådet (), kanslirådet (), samhällspolitiske chefen (), juristen (), departementssekreteraren (), skattepolitiske experten (Företagarna), kanslirådet (Socialdeparte- mentet), skatteexperten (Svenskt Närings- liv), juris doktor och skattechefen () och utredaren (i ). förordnades även departementssekrete- raren () och vice chefsåklagare (Ekobrottsmyndig- heten). entledigades och som ny expert förordnades fr.o.m. juristen . entledigades och som ny expert förordnades från samma datum förbundsjuristen . entledigades och som ny expert förordnades fr.o.m. departements- sekreteraren . Som sekreterare anställdes fr.o.m. rättsliga utredaren . Kammarrättsassessorn var anställd som sekreterare fr.o.m. t.o.m. . – var den fristående utredaren på deltid anställd som sekre- terare i utredningen. Som ny sekreterare anställdes hovrättsasses- sorn fr.o.m. . National- ekonomen var anställd som sekreterare i utred- ningen fr.o.m. t.o.m. . Utredningen som har antagit namnet (Fi 2017:08) överlämnade delbetänkandet F-skatte- systemet – några särskilt utpekade frågor (SOU 2018:49). Härmed överlämnas utredningens slutbetänkande F-skattesyste- met – en översyn (SOU 2019:31). Två särskilda yttranden har bifo- gats betänkandet. Uppdraget är med detta slutfört. 1.1Förslag till lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244).............................................................................. 1.2Förslag till lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:980)................................................................................ Utredningens uppdrag och arbete................................ Underlaget och dess begränsningar ....................................... Det statistiska underlaget........................................ 2.5.1Näringsidkare, egenföretagare och falska Fysiska och juridiska personer................................ Fåmansföretag och fåmanshandelsbolag................ Skattefel, skattefusk och skatteundandragande..... 2.6 Betänkandets disposition........................................................ Bakgrund och allmänna utgångspunkter....................... Närmare om utredningens delbetänkande............................ Utredningens analys och bedömning .................... Det fortsatta arbetet ............................................... Några vägledande principer ................................................... Ett sunt företagsklimat ........................................... Ett ändamålsenligt skydd för arbetstagare ............ Förfarandet vid uttag av skatter och avgifter........................ Skyldighet att anmäla sig för registrering .............. Godkännande för F-skatt ....................................... Särskilt om näringsbegreppet ................................. 4.3.4Särskilt om hinder för att godkännas för F-skatt och grunder för att återkalla Särskilt om den utvidgade prövningen ................ 4.4 Rättsverkan av ett godkännande för F-skatt....................... Ansvar när anmälan om F-skatt inte har gjorts... Lagen om näringsförbud ...................................................... 4.8Lagen om förfarandet vid skattereduktion F-skattesystemets inverkan på företagens villkor ......... Förändringar sedan systemet infördes ................. 5.3Tidigare utvärdering av näringsbegreppets påverkan på företagandets villkor ........................................................ Svenskt företagande i ett internationellt perspektiv ........... Den officiella statistiken om företag ................................... Företag utan anställda – det vanligaste 5.5.3En mindre andel företag bedriver näringsverksamhet utan godkännande 5.6 Företagsregistrering hos ................................. Antal godkända för F-skatt ökar .......................... 5.6.2Företag som är registrerade endast under Konkurrens på lika villkor .................................................... Samverkan mot osund konkurrens....................... Lagöverträdelser som konkurrensmedel .............. Förenklingsarbeten för företag och myndigheter............... En digitalt samverkande förvaltning..................... 5.8.2Internationella samarbeten för digitalisering och standardisering för företag............................. för företag och myndigheter................................. 5.9 Utredningens analys och bedömning .................................. 5.9.1Näringsbegreppets betydelse för företagens 5.9.2F-skattesystemets inverkan på företagens 5.10 Särskilt om återkallelse vid överträdelse 5.10.1 Närmare om bestämmelserna 5.10.2Konkurrensverkets yrkanden eller ansökningar om att näringsidkare ska meddelas näringsförbud ................................. F-skattesystemets betydelse för skyddsregler 6.2.2Nya arbetsformer och trender Bestämmelser till skydd för arbetstagare ............................ Det svenska systemet............................................ Kort om skyddsregler för arbetstagare ................ Arbetstagare eller uppdragstagare........................ Bestämmelser i trygghetssystemen...................................... Några särskilt utpekade frågor............................................. Anställda som anlitas som näringsidkare............. Egenanställning eller liknande.............................. Utredningens analys och bedömning.................................. betydelse för arbetsrätten ..................................... Missbruk av F-skattesystemet i syfte att kringgå skyddsregler för arbetstagare ............ F-skattesystemets betydelse för att förebygga skattefusk och skatteundandragande ......................... Beslut vid ansökan om godkännande för F-skatt ............... Avslagsbeslut för fysiska och juridiska Beslut om återkallelse av godkännande för F-skatt ............ Återkallelser för fysiska personer......................... Återkallelser för juridiska personer...................... Efter ett beslut att återkalla godkännandet.......... Skattefel, skattefusk och skatteundandragande .................. Skattefelet i olika inkomstslag .............................. Straffrättsliga sanktioner vid skattefusk .............. 7.4.4Särskilt om utbetalningar vid skattereduktion för hushållsarbete (rut- och rotarbeten) .............. 7.5 Några uppmärksammade företeelser ................................... 7.5.1Godkända för F-skatt som inte bedriver Företag som brottsverktyg ................................... 7.6 Utredningens analys och bedömning .................................. 7.6.1Uppföljning av dem som är godkända 7.6.2Missbruk av F-skattesystemet i syfte att undgå skatter och avgifter ............................... 7.6.3Särskilt om juridiska personer som kan användas som brottsverktyg ................................. 7.7 Särskilt om återkallelse vid kriminalitet............................... Utredningens överväganden och förslag...................... Ett enklare och mer överskådligt regelverk......... Ett flexiblare förfarande vid ansökan om godkännande .... Ett godkännande får tidsbegränsas i vissa fall ..... Ett mer korrekt beslutsunderlag.......................................... att förelägga den som är godkänd ........................ En utvidgad prövning i vissa fall .......................... 8.5Hinder vid ansökan och grunder för att återkalla ett godkännande vid brister ................................................. 8.5.1Den som inte följt föreläggande att fullgöra 8.5.2Den som inte redovisar eller inte betalar sina skatter och avgifter................................................ 8.5.3Den som inte betalat tillbaka felaktigt utbetalt belopp i samband med rut- och rotarbeten ......... 8.6Hinder vid ansökan och grunder för att återkalla ett godkännande vid missbruk ............................................. Den som missbrukat sitt godkännande ............... 8.7 Ansvar för skatter och avgifter ............................................ 8.7.1Behovet av att se över reglerna Konsekvenser av förslagen ........................................ Konsekvenser av ett oförändrat regelverk .......................... Direkta effekter av förslagen ................................ Indirekta effekter av förslagen ............................. 9.3.3Skattefelets storlek och effekterna Effekter för myndigheter, företag och andra ...................... Effekter för företag och enskilda.......................... Effekter för andra .................................................. Effekterna av en utökad automatisering .............. och det brottsförebyggande arbetet..................................... 9.6Konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män och de integrationspolitiska målen ....................... Förhållandet till regeringsformen och ........ Regeringsformen (RF) .......................................... Ikraftträdande och övergångsbestämmelser ................ Förslaget till lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244)............................................................................ Förslaget till lag om ändring i socialavgiftslag (2000:980).............................................................................. Utredningen har sett över F-skattesystemet och analyserat effek- terna i vissa avseenden av bestämmelsernas utformning och tillämp- ning. Utredningen har i sitt slutbetänkande analyserat om utform- ningen av bestämmelserna om godkännande för F-skatt i 9 kap. skatteförfarandelagen (2011:1244), möjliggör att F-skattesystemet kan missbrukas för att undgå skatter eller avgifter, om det finns behov av åtgärder för att underlätta och förbättra upp- följning av företag som är godkända för F-skatt, t.ex. F-skatt på prov eller tidsbegränsade godkännanden för F-skatt och om det finns be- hov av att införa en möjlighet att vägra eller återkalla ett godkännande för F-skatt vid kriminalitet eller överträdelse av konkurrensbestäm- melser som inte lett till näringsförbud. Utredningen har också analy- serat om och på vilket sätt utformningen av F-skattesystemet inverkar på villkoren för att starta, driva och utveckla företag samt om det förekommer ett missbruk av F-skattesystemet för att kringgå bestäm- melserna om skyddsregler för arbetstagare och i vilken utsträckning systemet uppfattas kunna ge sådan effekter. I ovanstående delar har utredningen, där det bedömts lämpligt, föreslagit författningsändringar. Det har inte legat i utredningens upp- drag att överväga ett slopande av F-skattesystemet. Det har inte heller legat i uppdraget att lämna förslag på det arbetsrättsliga området. Utredningens uppdrag har varit omfattande och innehåller såväl skatte- rättsliga som arbetsrättsliga problem som påverkar ett konkurrenskraf- tigt och dynamiskt företagsklimat. Skattesystemets främsta syfte är att finansiera den gemensamma välfärden, olika samhällsfunktioner och andra offentliga utgifter. För att skatterna långsiktigt ska kunna finan- siera detta måste såväl allmänheten som företagen ha ett högt förtro- ende för skattesystemet. Utöver att säkra goda och stabila skatte- intäkter ska systemet även skapa förutsättningar för en hållbar tillväxt och hög sysselsättning. Ett bra företagsklimat utgör grunden för till- växt och jobbskapande. Skattesystemet ska också skapa förutsätt- ningar för ett rättvist fördelat välstånd samt bidra till ett miljömässigt och socialt hållbart samhälle. En sund konkurrens samt ordning och reda på arbetsmarknaden utgör i det avseendet viktiga faktorer. Utredningens uppdrag i delbetänkandet var att ta ställning till om bestämmelserna behöver ändras i syfte att bekämpa skattefusk och skatteundandragande med utgångspunkt i företeelserna falskt egen- företagande och egenanställning eller liknande. Utredningen fann att det fanns skäl att överväga ändringar i bestämmelserna om F-skatt i 9 kap. skatteförfarandelagen. Utredningens uppdrag i slutbetänkandet är att göra en översyn av F-skattesystemet även utifrån andra per- spektiv. Näringsfriheten är av grundläggande betydelse för vårt moderna sam- hälle. En väl fungerande näringsfrihet förutsätter att det seriösa näringslivet skyddas. Bra förutsättningar för en god konkur- rens genom lika villkor för företag bidrar till ett sunt företagsklimat. I detta syfte är det enligt utredningens mening viktigt att motverka att konkurrensfördelar uppnås genom att bestämmelser om skyddsregler för arbetstagare kringgås eller genom att företag inte betalar rätt skatt. När det gäller F-skattesystemets betydelse i sammanhanget så finns det inte något krav på ett godkännande för F-skatt för att bedriva näringsverksamhet. Däremot utgör ett godkännande en förutsättning för att en näringsidkare själv ska få sköta redovisningen och inbetal- ningen av sina skatter och avgifter när denne får ersättning för utfört arbete. I praktiken kan det därför vara svårt att bedriva näringsverksamhet i tjänstesektorn utan att vara godkänd för F-skatt då godkännandet och ett åberopande av detta kan vara avgörande för om företaget får ett uppdrag eller inte. Beslut om att avslå en ansö- kan om godkännande för F-skatt eller att återkalla ett sådant kan därmed vara mycket ingripande för den enskilde. För att förbättra villkoren att starta, driva och utveckla företag behöver dock F-skattesystemet vara utformats så att det seriösa näringslivet skyddas och osund konkurrens motverkas. Tyngdpunk- ten läggs därför på åtgärder mot dem som inte sköter sina åtaganden. Ett ändamålsenligt skydd för arbetstagare En viktig del i ett hållbart arbetsliv är samverkan mellan anställnings- förhållandets parter. är en form för samarbete och får anses bygga på en ömsesidig skyldighet för arbetsgivare och arbetstagare att beakta varandras intressen. Även om anställningsförhållandet bygger på en ömsesidighet står en arbetstagare i en stark beroendeställning till sin arbets- givare. Inom arbetsrätten finns därför ett omfattande regelverk till skydd för arbetstagare. På samma sätt som utformningen av F-skatte- systemet kan få betydelse för företagens villkor kan utformningen också ha en inverkan på det arbetsrättsliga området. En viktig uppgift vid utformningen av F-skattesystemet är därför att även beakta de kon- sekvenser som bestämmelserna kan få för skyddet för arbetstagare. När det gäller F-skattesystemets påverkan på skattefelet kan nämnas att själva statusen som F-skatteinnehavare i sig inte har någon direkt effekt på skattefelet eller statens intäkter. En felaktig skatteform kan dock indirekt leda till skattebortfall genom förlorade intäkter inom olika inkomstslag, då ett godkännande för F-skatt medför en större grad av självrapportering vilket är svårare för att kon- trollera. Det kan också förekomma att personer, som redan vid ansö- kan har en avsikt att genom ett företag begå brott eller undanhålla skatt, får ett godkännande för F-skatt. En felaktig skatteform eller ett företag som används som brottsverktyg skapar då en osund kon- kurrens gentemot majoriteten av företagen som bedriver seriös näringsverksamhet och som vill göra rätt för sig. Av den anledningen är det av stor vikt att uppgifter om dem som är godkända för F-skatt speglar verkliga förhållanden. Utformningen av F-skattesystemet på- verkar således de faktiska intäkterna, skattefelet samt skattesystemets legitimitet. Vidare är ett högt förtroende nödvändigt för att skatterna långsiktigt ska kunna finansiera den gemensamma välfärden, olika sam- hällsfunktioner och andra offentliga utgifter. Ett högt förtroende för skattesystemet förutsätter enkla regler och bra förutsättningar att göra rätt. Men också effektiva åtgärder för att bekämpa skattebrott, skatte- fusk och skatteundandragande. F-skattesystemets inverkan på företagens villkor Bestämmelserna om godkännande för F-skatt inklusive dess rätts- verkningar har stor inverkan på förutsättningarna för att starta, driva och utveckla företag. Bestämmelserna ska därför vara enkla, tydliga och lätthanterliga för både enskilda och myndigheter. Ett godkännande som missbrukas leder till osund konkurrens och påverkar företagsklimatet negativt. Det måste därför finnas bra förutsättningar för att vägra och att återkalla ett god- kännande för F-skatt för den som inte konkurrerar på lika villkor. Näringsbegreppets betydelse för företagens villkor Utformningen av näringsbegreppet i 13 kap. 1 § inkomstskattelagen, (1999:1229), är ändamålsenligt utifrån den inverkan begreppet har på företagens villkor. Det finns inte något behov att ändra den nuvarande utformningen av näringsbegreppet eller dess koppling till F-skatte- systemet. Särskilt om återkallelse av ett godkännande för F-skatt vid överträdelse av konkurrensbestämmelser Det finns inte skäl att införa en möjlighet att vägra eller återkalla ett godkännande för F-skatt vid överträdelse av konkurrensbestämmel- ser som inte har lett till näringsförbud. F-skattesystemets betydelse för skyddsregler för arbetstagare Näringsbegreppets och F-skattesystemets betydelse för arbetsrätten Den skatterättsliga tolkningen av näringsbegreppet i 13 kap. 1 § in- komstskattelagen har genom dess koppling till F-skattesystemet en indirekt betydelse även för arbetsrätten. Ett godkännande för F-skatt är en omständighet som beaktas vid en arbetsrättslig prövning men ska inte ensamt ges någon avgörande bety- delse. Några skäl att ändra den nuvarande utformningen av närings- begreppet i 13 kap. 1 § inkomstskattelagen på grund av arbetsrättsliga överväganden anses därför inte föreligga. Missbruk av F-skattesystemet i syfte att kringgå skyddsregler för arbetstagare Förekomsten av s.k. falska egenföretagare visar att F-skattesystemet kan missbrukas genom att personer som inte uppfyller närings- kriterierna likväl är godkända för F-skatt. Orsakerna till förekoms- ten kan vara flera varav en kan vara en uppdragsgivares vilja att kring- gå arbetsrättsliga skyddsregler. Att någon är godkänd för F-skatt fast denne inte uppfyller kriterierna för näringsverksamhet kan på så sätt urholka skyddsregler för arbetstagare. För att motverka att personer som inte uppfyller näringskriterierna är godkända för F-skatt bör möjligheter till uppföljning av dem som är godkända underlättas och förbättras. F-skattesystemets betydelse för att förebygga skattefusk och skatteundandragande Uppföljningen av dem som är godkända för F-skatt I syfte att säkerställa att endast den som bedriver eller har för avsikt att bedriva näringsverksamhet är godkänd för F-skatt behöver Skatte- verket bättre rättsliga förutsättningar för att effektivt kunna följa upp dem som är godkända för F-skatt. Bestämmelserna för godkännande och återkallelse bör därför ses över och anpassas utifrån ett mer auto- matiserat arbetssätt. Missbruk av F-skattesystemet i syfte att undgå skatter och avgifter F-skattesystemet kan missbrukas för skattefusk och skatteundandra- gande av oseriösa personer. I syfte att förebygga att F-skattesystemet missbrukas bör möjligheter att vägra och återkalla ett godkännande för F-skatt utvidgas. Särskilt om juridiska personer som kan användas som brottsverktyg Förutsättningen att den som är godkänd för F-skatt bedriver eller har för avsikt att bedriva näringsverksamhet innebär för en juridisk person att denne ska bedriva rörelse dvs. någon form av verksamhet eller aktivitet. Särskilt om återkallelse av ett godkännande för F-skatt vid kriminalitet Det finns inte skäl att införa en generell bestämmelse om att ett god- kännande för F-skatt ska återkallas vid kriminalitet även i fall då näringsförbud inte meddelats. Utredningen anser i huvudsak att F-skattesystemet är ett väl funge- rande system. Det finns emellertid anledning att överväga ändringar av bestämmelserna i skatteförfarandelagen i olika avseenden. Det handlar om ändringar i syfte att ge företagen bättre förutsättningar att konkurrera på lika villkor genom åtgärder som motverkar skattefusk och skatteundandraganden. Förbättrade möjligheter att kontrollera att endast de som bedriver näringsverksamhet är godkända för F-skatt kan också motverka att skyddsregler för arbetstagare kringgås. I översynen har utredningen även identifierat ett behov av författningsändringar i 9 kap. skatteförfarandelagen i syfte att göra regelverket tydligare och mer överskådligt. Ett enklare och mer överskådligt regelverk Det är viktigt att förutsättningarna för att bli godkänd för F-skatt tydligt framgår av lagen. Motsvarande gäller givetvis för i vilka situa- tioner som ska kunna återkalla ett godkännande. Utred- ningen anser att regelverkets nuvarande utformning kan göras mer lätt- tillgänglig och föreslår därför en strukturell omarbetning av bestäm- melserna. Förutsättningarna för att vara godkänd delas upp i två olika paragrafer. En där det framgår vilka omständigheter som utgör hin- der för att bli godkänd och en av vilken det framgår på vilka grunder kan återkalla ett godkännande. Utredningen anser att detta ökar tydligheten och förutsebarheten för såväl den som ansö- ker som den som redan är godkänd. Genom detta kommer också utflöde och inflöde till F-skattesystemet att regleras separat, vilket är bättre anpassat till systemets uppbyggnad och gör det möjligt för att utforma sina kontroller på ett effektivare sätt. Vissa ändringar i sak innebär att hindren för att bli godkänd för F-skatt kommer att skilja sig åt mot grunderna för att återkalla ett god- kännande. Även detta talar för en uppdelning av bestämmelsen. Utredningen förslår ändrade rubriker och i vissa avseenden annan ordningsföljd på paragraferna. Samtliga dessa förslag syftar till att skapa ett tydligare och mer lättillgängligt system. Det finns också skäl att överväga ändringar i syfte att utforma systemet utifrån en mer automatiserad och standardiserad handlägg- ning. Ofta krävs omfattande manuellt arbete hos för att bedöma om det föreligger hinder för att godkänna en ansökan eller för att bedöma om det finns grund för återkallelse. En viss handläggning är nödvändig för att kunna beakta omständigheter i det enskilda fallet. En ökad automatisering och standardiserad hand- läggning kan emellertid få positiva effekter på handläggningstider och en ökad förutsebarhet för företagen vilket talar för att anpassa systemet utifrån objektiva kriterier som möjliggör en mer maskinell hantering. Detta innebär också att resurser kan omfördelas hos och användas för riktade kontroller där risken för fel bedöms som störst. Ett flexiblare förfarande vid ansökan om godkännande Ett antal skattskyldiga, också begränsat skattskyldiga, bedriver närings- verksamhet i endast . I de fall dessa har ansökt om och blivit godkända för F-skatt kommer de flesta att vara godkända, ofta även när de inte längre bedriver näringsverksamhet i , ända till dess att de anmäler att de inte längre vill vara det. Med hänsyn till den betydelse ett godkännande för F-skatt kan ha för att få uppdrag är det nödvändigt med en möjlighet att godkännas redan innan en verksamhet faktiskt kommit i gång. Vid ansökningstillfället är det dock svårt såväl för som för den sökande att avgöra hur verksamheten kommer att utveckla sig. I dessa fall är därför möjligheten till uppföljning av stor betydelse. Utredningen anser att det nuvarande systemet i dessa avseenden kan göras flexiblare och mer effektivt. Ett godkännande får tidsbegränsas i vissa fall