sou · H7B368 · 2019-12-20 00:00:00 — Avståndet mellan fönster och sittplatserna är som kortast och som längst vid bordets bortre ände. Figur 11.6 4–5 rum och kök om med möjligt dubbelsängsutrymme Illustration: och . Figur 11.7 4 rum och kök om med arbetsplats vid fönster Illustration: och . Figur 11.8 3–4 rum och kök om med möjligt dubbelsängsutrymme och matplats vid fönster Illustration: och . Figur 11.9 3 rum och kök om med dubbelsängsutrymme och arbetsplats vid fönster Illustration: och . Förslaget innebär att för alla bostäder om högst kan utrymmen för sömn och vila, samvaro och fritid samt måltider över- lappa varandra. Ytan för sömn och vila är dimensionerande för dessa utrymmen. Den minsta möjliga bostaden med de nya föreskrifterna blir boarea enligt illustrationen nedan, vilket mot- svarar beräkning av minsta möjliga storlek för dagens stu- dentbostäder om högst 35 kvadratmeter.1 För andra bostäder om högst än studentbostäder är detta mindre än dagens beräknade minsta möjliga storlek om enligt Boverket.2 Illustration: och . 1Boverket (2014), informerar om ändringar i byggregler , s. 2. 2Boverket (2014), informerar om ändringar i byggregler , s. 1. Illustrationen nedan visar att en bostad boarea utifrån föreslagna föreskrifter i PBF och BBR kan inrymma två av- skiljbara utrymmen för sömn och vila eller ett avskiljbart utrymme för sömn och vila med tillgänglig dubbelsäng. I illustrationen är utrymmen för samvaro och fritid samt måltider överlappande och placerade vid fönster med utblick, enligt föreslagna föreskrifter. Illustration: Fojab Arkitekter. Förslagen innebär en renodling av regelverket, utan allmänna råd och hänvisning till standard. Eftersom förslagen inte omfattar någon hän- visning till standard blir inte beroende av de revideringar som görs av standarden och får därmed bättre kontroll över inne- börden i författningen. Eftersom vissa delar av föreskrifterna inte är färdigställda krävs en arbetsinsats av innan författningsändringarna kan genom- föras. I samband med att de nya föreskrifterna träder i kraft krävs också informationsinsatser från sida. kommer dock beho- vet av information och vägledning från att minska i och med att förslagna föreskrifter är tydligare och mer förutsägbara än dagens regelverk. Förslagen ger ett tydligt beslutsstöd för kommuner. Det kan inne- bära en effektivare hantering av bygglov, start- och slutbesked och därmed lägre kostnader för detta. Förslagen kan stimulera kommuner till nytänkande i bostadspla- neringen och även som ägare av bostadsbolag. Ett mer diversifierat utbud som är bättre anpassat till behov utifrån livssituation, ålder och betalningsförmåga ger bättre förutsättningar för kommuner att upp- fylla bostadsförsörjningsansvaret. Genom de föreslagna förändringarna får aktörer på byggherresidan bättre möjligheter att producera ett mer diversifierat utbud av bostä- der som i större utsträckning möter behovet av bostäder för hushåll med olika ekonomiska förutsättningar och behov jämfört med de bostäder som i huvudsak produceras . Det kan innebära en bättre fungerande och kostnadseffektivare marknad för bostadsbyggandet. Förslagen skapar ett större utrymme för innovation, nytänkande och utveckling av bostadslösningar generellt och exempelvis för pro- duktutveckling av inredning och köksutrustning. Därmed kan också konkurrensförutsättningar förbättras . 11.3.7Konsekvenser för hushåll och enskilda Förslagen innebär ökade val- och ändringsmöjligheter för boende till följd av ändrade och varierande behov. Förslagen för sömn och vila, samvaro och fritid, matlagning, mål- tider samt förvaring ger förutsättningar för att skapa mer kompakta bostadslösningar och förbättrade möjligheter att skapa bostäder med fler antal rum på samma yta än vad som har medgetts. När bostadsutrymmen som har tillräckligt med utrymme för en säng- plats och rörelseutrymme placeras intill varandra finns förutsätt- ningar för att förändra rumsstorlekar och rumssammansättningar , till exempel mellan enkel och dubbelsovplatser. Med de pre- ciserade mått som anges i BBR för utrymmen för sömn och vila skapas förutsättningar för många möjliga avskiljbara utrymmen vilket är särskilt viktigt i mellanstora bostäder där flera personer kan bo på en relativt liten yta utslaget på varje individ. Det ger möjligheter till avskiljbara utrymmen där man kan vara ifred, stänga om sig och koppla bort övriga aktiviteter som fortgår i bostaden. Det gynnar flera boendekategorier där antal avskilda rum är viktigt, exempelvis familjer med barn , studentkollektiv eller generationsboenden. Förslaget att sömn och vila ska kunna avskiljas med väggar till- sammans med förslaget att detta utrymme också ska ha tillgång till fönster och utblick säkrar att dessa utrymmen är hälsosamma att använda även , exempelvis för barns lek, utveckling och studier. Kravet på utblick innebär en boendekvalitet genom att det möj- liggör utblick mot det som finns utanför fönstret, vilket är viktigt för upplevelsen av rummet och bostaden. Det har större betydelse för yteffektiva, mindre bostäder. Förslagen fokuserar på att säkra tillgång till fönster och utblick och därmed även dagsljus i de utrym- men där barn tillbringar mest tid och överensstämmer med () konvention om barnets rättigheter intention att det ska finnas tillgång till fullgoda bostäder och barns rätt till lek, vila, fritid och rekreation. I utrymme för matlagning där riktat ljus för själva arbetsuppgiften kan åstadkommas av artificiellt ljus har krav på fönster och utblick utgått. Om inte marknaden anpassar utrymmenas ytor utifrån olika grup- pers behov kan de minimimått som föreslås upplevas som snålt till- tagna. Det kan också upplevas som att möblerbarheten minskar genom att utrymmesmåtten krymper. Förslaget har inga direkta finansiella konsekvenser. 11.4Konsekvenser av införande av om krav på byggnadsverk Vi föreslår att en myndighet, , bör införas med uppgift att ge förhandsavgörande om vissa utformningskrav och samt- liga tekniska egenskapskrav kan antas komma att uppfyllas vid nybygg- nad. Därigenom utvecklas praxis om kravens tillämpning. Regleringen av bör ske i en ny lag och en myndighetsinstruk- tion. Som ett första steg bör en organisationsutredning tillsättas med uppgift att lämna förslag om närmare uppgifter och organisation utifrån de förslag vi har lämnat. Förslaget och motiven för det beskrivs i avsnitt 9.4. Det möter den problembild vi har identifierat om att BBR inte är tillräckligt förutsägbar eller flexibel, vilket beskrivs i avsnitt 8.1. förhandsavgöranden bidrar till att öka förut- sägbarheten och förståelsen för BBR och bestämmelsernas syften. Därigenom ökar legitimiteten för BBR och plan- och bygglagstift- ningen som helhet. Förhandsavgöranden ger byggherrar och kom- muner vägledning om tillämpningen av enskilda krav. Det innebär att kompetensen ökar om hur kraven bör tolkas och tillämpas ökar. Om det är osäkert om en ny lösning för ett byggprojekt kommer att beviljas lov och startbesked kan byggherren först söka ett förhands- avgörande. En enhetlig tillämpning ger en förutsägbar byggprocess för byggherrar. Därigenom skapas förutsättningar till ett effektivare byggande och produktivitetsförbättringar. Vid industriellt och seriellt byggande kan förhandsavgöranden gällande tillämpningen av kraven vara särskilt värdefulla. Byggherrar som har för avsikt att uppföra samma lösningar, bostäder, eller andra byggnadsverk, i flera kommuner ges genom förslaget bättre förutsättningar för likvärdiga bedömningar av kommunerna avseende upprepade utformningar och lösningar. Förslaget gynnar vidare en ökad konkurrens i byggandet. För utländska byggherrar kan det vara motiverat att genom en ansökan om förhandsavgörande få besked om ett byggprojekt kan komma att uppfylla kraven och på så sätt vara värt att investera i. får en viktig uppgift för föreskrifts- arbete i och med att kommer att fånga upp till- lämpningsproblem. Utfallet av föreskriftsarbetet tydliggörs genom praxis. I vissa ärenden om förhandsavgörande kan det saknas tillräckliga förutsättningar för enhetliga tolkningar som kan utveckla praxis. En föreskrift kan behöva preciseras eller utvecklas för att ge bättre förutsättningar för tolkningar, till exempel genom en avvägning av kravnivån. Utfallet av förhandsavgörandena kan också vara till nytta för föreskriftsarbetet om det visar sig att lös- ningar som bedöms uppfylla kraven i regelverket senare visar sig medföra byggfel. Då behöver föreskriften ses över och ändras. avlastar också arbete med vägled- ning och frågor kring tolkning och innebörden av kraven i BBR. Genom utvecklingen av praxis minskar behovet av vägledning och information till enskilda tillämpare. Inrättandet av förenklar och underlättar den prövning och bedömning som ska göra av krav i bygglovs- och kontrollprocessen. När byggherren åberopar ett för- handsavgörande är bunden av den bedömning som har gjort och behöver då inte göra någon egen prövning eller bedömning av kraven. Det krävs dock att kommunen kontrollerar att utlåtanden från myndigheten bygger på samma förutsättningar som byggherrens önskade åtgärd har. Även i de fall byggherren inte åberopar något förhandsavgörande kan kommunen ha nytta av andra förhandsavgöranden som skapar vägledande praxis. Förhandsavgöranden kan innebära att kommuner gör mer väl övervägda prövningar och bedömningar och att tillämp- ningen blir mer enhetlig. Förslaget innebär därigenom att tillämpningen av byggreglerna blir tydligare och därmed begränsas utrymmet för omotiverade lokala skillnader i bedömningar av tekniska egenskaps- krav och tidsödande diskussioner med byggherrar. Praxisen bidrar också till att öka kompetensen. Förslaget under- lättar därför för kommuner där tillämpningsproblem kan uppstå på grund av att de av olika skäl saknar kompetens eller resurser för de bedömningar som krävs. Förslaget påverkar inte ansvarsfördelningen mellan kommun och byggherre eller de lagstadgade tidsfrister som finns för handläggning av lov- respektive anmälningsärenden. Förslaget innebär att byggherrar får möjlighet att få en lösning prö- vad som i praktiken saknas . En utvecklad praxis förbättrar för- utsägbarheten och innebär en minskad osäkerhet för aktörer på byggherresidan om hur PBL och tillhörande föreskrifter ska tolkas. Att minska denna osäkerhet ger betydande vinster i form av tid och resurser som går till att tolka och förstå innebörden av BBR. Tidsödande diskussioner och förhandlingar om tolkningar av BBR med kommuner kan därmed undvikas. En byggherre kan genom ett förhandsavgörande säkerställa att ett byggprojekt uppfyller kraven, vilket tar bort risken för att kost- samma ändringar ska behöva göras i projekteringen för att bygg- nadsnämnden ska bevilja startbesked. Behovet av att få förhandsavgörande är störst för en byggherre som har en ny lösning eller som vill uppföra liknande byggprojekt i olika kommuner, till exempel genom industrialiserat eller seriellt byggande. bidrar därmed till förbättrade incita- ment för byggherrar att utveckla egna lösningar. Därigenom bidrar förslaget till bättre förutsättningar för produktivitetsförbättringar, investeringar och innovationer. Det kan också innebära en förbätt- rad konkurrens genom att underlätta etablering av nya aktörer såväl inhemska som utländska med nya lösningar som affärsidé. Förslaget bidrar även till att kompetensen och kunskapen om syftet och innebörden i byggregelverket ökar hos aktörer på byggherre- sidan. Det är fortfarande byggherren som är ansvarig för att dokumen- tera att ansökan är komplett och att de krav som ställs uppfylls. Byggherren bär fortfarande kostnaderna för att visa och dokumentera att kraven uppfylls. Därigenom kommer byggherren även fortsätt- ningsvis ha kostnader för att dokumentera att kraven uppfylls. Tjänster från certifierade sakkunniga kan fortsatt efterfrågas av byggherrar, men i andra former, exempelvis som underlag för ansö- kan om ett förhandsavgörande. Efterfrågan kan finnas inom fler om- råden än dagens certifieringar omfattar. 11.4.5Konsekvenser för hushåll och enskilda Förslaget innebär bättre förutsättningar för nytänkande och inno- vationer i bostadsbyggandet och kan ge förbättrade konkurrensför- utsättningar på . Därigenom kan hushåll och enskilda gynnas genom en bättre fungerande marknad för bostadsbyggande. 11.4.6Bedömning av konsekvenser för antalet ärenden hos myndigheten Efterfrågan på förhandsbesked kommer att vara störst efter inrättandet av . Allt eftersom praxis utvecklas kommer förutsägbarheten succesivt att förbättras och därmed kan efterfrågan på förhandsavgöranden minska. Den föreslagna reformeringen av BBR förenklar tillämpningen och skapar efterhand också ett minskat behov av vägledning genom praxis från . Återkommande vardagsproblem som har sin grund i otyd- liga föreskrifter kommer att hanteras allt eftersom före- skriftsarbete får genomslag. Byggherrars incitament att ansöka om förhandsbesked kommer avgöra hur många ärenden nämnden behöver hantera. Aktörer som bedömer att det riskerar att bli tidsödande med ifrågasättanden hos kommunen eller ett nekat startbesked i strid med byggherrens egen bedömning får starka incitament att ansöka om förhandsbesked. Förhandsavgörande blir särskilt viktiga för byggherrar som har en produkt som kräver förutsägbara och enhetliga bedömningar av krav för att kunna bygga samma byggnad i flera kommuner. Dessa bygg- herrar utgörs framför allt av företag som bygger med industriella metoder, till exempel serietillverkade hus eller seriellt byggande, som kräver upprepning för att möjliggöra skalfördelar i produktionen. Incitamenten påverkas även av betalningsviljan för att ta fram den dokumentation som krävs för ett förhandsavgörande. Byggherren bär kostnaderna för att visa och dokumentera att kraven uppfylls, på motsvarande sätt som . Det går att få viss ledning utifrån antalet utlåtanden av certifie- rade sakkunniga när det gäller uppskattningen av ärenden hos den nya myndigheten. Vi har därför kartlagt hur många hur många ut- låtanden av certifierade sakkunniga som görs på byggherrens initiativ. Enligt kartläggningen kan antalet utlåtanden från certifie- rade sakkunniga inom kulturvärden, tillgänglighet och brand uppskat- tas till cirka 6 500 under 2018.3 Dock är det skillnad på ett utlåtande från en certifierad sakkunnig i nuvarande system och den funktion som ett förhandsavgörande från är tänkt att få. Förslaget innebär att myndigheten får i uppdrag att uttala sig även om sakområden där det inte finns någon certifierad sakkunnig att tillgå inom nuvarande system. behöver finansieras med anslag för verksam- heten. ska även vara delvis avgiftsfinansierad och byggherren ska betala en avgift för förhandsavgörandena. Vi bedö- mer att avgiften för ett förhandsavgörande bör kunna variera beroende på ärendets art. Byggherren har kostnader för genomförande och verifiering av lösningar som i det föreslagna systemet avskaffas (se certifierade sakkunniga respektive kontrollansvarig nedan i avsnitt 11.6.1 och 11.6.2). Vi bedömer att betalningsviljan kommer att vara hög då ett förhands- avgörande kan ge förutsättningar för att möta en större marknad 3Byggfakta (2019), Intervjuundersökning om certifierade sakkunniga, . som ger betydande vinster. Därför är det rimligt att anta halva Bygg- kravsnämndens verksamhet kan finansieras av avgifter. Andra nämndmyndigheter med likartade uppgifter och en liknande organisation kan tjäna som en referens för de finansiella ramarna för . Ett exempel är som har ett kansli och en nämnd av samma storlek som vi föreslår. Vi bedömer därför att en årlig budget om för är rimlig, varav hälften utgörs av statlig finansiering, se tabell 11.1 nedan. Vi föreslår att den finansiella styrningen av går via regleringsbrev inom utgiftsområde 18. Vårt förslag om att tillsätta en organisationsutredning för att inrätta kräver statlig finansiering. Vi bedömer att organisationsutredningen bör bestå av en särskild utredare och två sekreterare som arbetar för att kunna fullgöra uppdraget. Detta innebär en kostnad på , se tabell 11.2. Kostnaden bör finansieras via förvalt- ningsanslag, utgiftsområde 1 . Det är den utgiftspost som normalt finansierar utredningar. 11.5Konsekvenser av förslag om borttagande av ombyggnad ur PBL Vi föreslår att begreppet ombyggnad utgår ur PBL, eftersom de så kallade följdkraven vid ombyggnad hindrar ombyggnadsåtgärder i det befintliga bostadsbeståndet. Följdkraven innebär att utformnings- kraven och de tekniska egenskapskraven ska uppfyllas för hela bygg- naden eller anläggningen om det inte är orimligt, även om ombygg- naden enbart gäller en del av byggnaden eller anläggningen. Förslaget och motiven för det beskrivs i avsnitt 9.6. Det möter den problembild vi har identifierat om att bostadsutbudet begränsas av kravnivån, vilket beskrivs i avsnitt 8.2. Att ombyggnadsbegreppet och dess tillhörande följdkrav avskaffas innebär att åtgärder som skulle utgöra ombyggnad kommer att utgöra ändring. Skillnaden blir att krav exempelvis gällande energi- effektivisering och tillgänglighet för personer med funktionsned- sättning kommer att kunna ställas på åtgärderna där de vidtas, men inte på hela byggnaden eller anläggningen. medför följdkraven till exempel att kommunen kan ställa följdkrav på att en fastighetsägare som vill genomföra ombyggnads- åtgärder i ett trapphus även genomför åtgärder som gör att följkraven uppnås i andra trapphus i en fastighet. Förslaget gör det möjligt att fastighetsägaren till exempel genomför ombyggnadsåtgärder i ett 4Beräkning gjord utifrån SCB-statistik för övre kvartil månadslön för Övriga administrations- och servicechefer, nivå 1 inom statlig sektor: /månad, inklusive semesterlön och sociala avgifter (/månad). Beräkning av lönekostnad genomförd på 5Beräkning gjord utifrån SCB-statistik för övre kvartil månadslön för Planerare och utredare med flera inom statlig sektor: /månad, inklusive semesterlön och sociala avgifter (/månad). Beräkning av lönekostnad genomförd på trapphus och kan anpassa sina åtgärder i andra delar, till exem- pel flera trapphus, i fastigheten när det är ekonomiskt eller praktiskt möjligt. Därigenom kan bland annat tillgängligheten öka succesivt. Nedan illustreras nuvarande situation där ombyggnad av bostäder i två trapphus i en typisk 60-talsbostadsbyggnad kan medföra att följd- kraven inträder för samtliga bostäder i byggnaden. I denna illustra- tion markeras aktuella följdkrav, som omfattar samtliga utrymmen för personhygien, med lila. Illustrationen på nästa sida visar omfatt- ningen av följdkraven på alla plan i byggnaden. Illustration: Gatun Arkitekter. Illustration: Gatun Arkitekter. Nedan illustreras förslaget att ombyggnadsbegreppet utgår, vilket innebär att krav enbart ställs på åtgärderna där de vidtas, men inte på hela byggnaden. Illustrationen på nästa sida visar att enbart bostä- derna i två trapphus påverkas. Illustration: Gatun Arkitekter. Illustration: Gatun Arkitekter. Ett avskaffande av ombyggnadsbegreppet innebär en förenkling och renodling av regelverket som underlättar tillämpningen i och med att det är svårt att bedöma om en åtgärd är en ombyggnad eller en ändring. har ombyggnad av flerbostadshus bidragit med cirka 2 300 bostäder i genomsnitt. finns det ett omfattande renoveringsbehov i befintligt bestånd. En stor andel av bostadsbeståndet är byggt och står inför moder- niserings- och renoveringsbehov. Uppskattningar visar att den tek- niska livslängden är uppnådd för mellan 210 000 och 260 000 bostä- der i beståndet. Enklare och lägre krav för ombyggnad och ändring skapar möjligheter till ett mer resurseffektivt utnyttjande av det befintliga bostadsbeståndet och därigenom främjas även bostadsför- sörjningen. En effektivare användning av beståendet innebär stora miljöfördelar jämfört med att bygga nya bostäder. av de intervjuade företagen i vår undersökning svarade att ett avskaffande av följdkraven skulle innebära att de skulle genomföra ombyggnadsåtgärder i mycket större utsträckning och att de skulle genomföra ombyggnadsåtgärder i något större utsträckning. Företag uppgav att ett avskaffande av följdkraven kan komma att innebära att stora lägenheter byggs om till flera mindre. Att ombyggnadsbegreppet avskaffas ökar flexibiliteten och under- lättar förändringar i beståndet som kan möta boendebehov. Efter- som det är fördyrande att uppfylla följdkraven vid det som klassas som ombyggnadsåtgärder, innebär ett avskaffande av ombyggnads- begreppet lägre kostnader vid sådana åtgärder. finns de billi- gare bostäderna i det äldre befintliga beståndet och därmed ges för- utsättningar att skapa bostäder med mindre boendeutgifter än . Enklare och mindre kostnadsdrivande krav vid åtgärder som klassas som ombyggnad ger förutsättningar för att fler sådana åtgär- der sker och att fler bostäder skapas i det befintliga beståndet. Där- igenom skapas en större marknad för sådana åtgärder. Vid en minskad efterfrågan på nyproduktion kan produktionskapacitet frigöras för åtgärder som klassas som ombyggnad. Enklare och lägre krav för ombyggnad och ändring ger bättre möjlig- heter att utnyttja det befintliga bostadsbeståndet effektivare. Det främjar bostadsförsörjningen och medger en successivt förbättrad till- gänglighet i beståndet. Det är av betydelse för kommuner både i rollen som ansvarig för bostadsförsörjningen och som ägare av bostads- bolag. Att följdkraven avskaffas kommer inte att innebära merkostnader för kommuner till följd av behov av bostadsanpassningar för till- gänglighet. Åtgärder som skulle utgöra ombyggnad kommer med förslaget att utgöra ändring. Därigenom kommer kraven på tillgäng- lighet vara desamma vid de tillfällen och där åtgärder vidtas. Därmed sker en succesivt förbättrad tillgänglighet. Det finns en potential för en större marknad för åtgärder som klassas som ombyggnad. En större ombyggnadsmarknad kan innebära möjligheter för företag att ställa om till ombyggnad och renovering vid en fallande nyproduktion. Det kan skapa nya affärsmöjligheter och innebära ett större utrymme för nya lösningar. Konkurrenssituatio- nen kan förbättras om ökar i omfattning och kan attrahera befintliga såväl som nya aktörer. För företag såsom fastighetsägare underlättas anpassningar i fastig- hetsbeståndet genom att ombyggnad utgår ur PBL. Många fastighets- ägare har pekat på möjligheten att göra förändringar i det befintliga beståndet genom att till exempel stora lägenheter blir flera små, eller tvärtom, om ombyggnadsbegreppet avskaffas. 11.5.4Konsekvenser för hushåll och enskilda Hushåll och enskilda kan vara fastighetsägare och påverkas då av för- slaget. Även för dessa underlättas förändringar i den egna bostaden, då krav enbart kan ställas på den del som förändras. Exempelvis kan det inte ställas krav på att ett badrum ska tillgänglighetsanpassas när förändringar görs i en annan del av bostaden. 11.5.5Energieffektivisering och tillgängligheten för personer med funktionsnedsättning Syftet med bestämmelserna om ombyggnad var att förbättra det befintliga bostadsbeståndet i form av krav på åtgärder för att för- bättra tillgänglighet och energieffektivitet i samband med ändringar och stora ekonomiska investeringar. Vi konstaterar att syftet med bestämmelserna inte har uppnåtts. Bestämmelserna har motverkat sitt syfte och hindrat möjliga anpassningar av det befintliga bestån- det genom ombyggnadsåtgärder. Därmed har inte tillgängligheten eller energieffektiviseringen påverkats i den positiva riktning som avsågs. Avskaffandet av ombyggnadsbegreppet får ingen större bety- delse för tillgänglighetsanpassningen av beståndet då det inte sker ombyggnader av befintliga bostäder i någon nämnvärd utsträckning.