sou · H7B331 · 2019-06-03 00:00:00 — Redogörelsen ovan visar den stora osäkerhet som råder beträffande tillämpningen av reglerna om rot- och rutavdrag – en osäkerhet som ofta drabbar utföraren hårt eftersom vägrar utbetalning eller kräver återbetalning. Särskilt när det gäller rotarbete är det därtill inte ovanligt att det handlar om stora belopp. Det är ytterst få mål som prövas i HFD och det finns naturligtvis ett stort antal ”felaktiga” domar och beslut som hunnit vinna laga kraft 2HFD 2014 ref. 79 och HFD 2016 ref. 29. 3HFD 2017 ref. 46, I och II. 4Mål nr 2060-16 och 2061-16. 5Mål nr 1502-18. 6Mål nr 586-19. De återkrav på kan mycket väl rymmas bland dessa ”felaktiga” domar och beslut. Till denna osäkerhet för utföraren som finns vill utred- ningen nu lägga att F-skatten ska återkallas om utföraren inte kan återbetala ett felaktigt utbetalat belopp. Det finns inget stöd för behovet av ett sådant förslag. Framför allt utförare vars kunder gör rotavdrag skulle löpa stora risker om det blev problem med kundens betalningar. Utföraren ska egentligen inte behöva ha något att göra med kundens skatteavdrag. Om detta förslag införs krävs att ut- föraren har möjlighet att välja den tidigare modellen för rotavdrag, där kunden själv fick ta ansvar för yrkade skatteavdrag. Utredningen betonar kraftigt att syftet med uppdraget är att bekämpa skattefusk och skatteundandragande. Efter att avdragen för rot och rut sänktes har dock svartjobben ökat (se undersökningar från 20167 och 20178). Om utredningens förslag skulle genomföras blir det relativt sett enklare och mer riskfritt för en ut- förare att, som ett ökat antal kunder också efterfrågar, utföra jobbet svart i stället för att riskera att förlora sin F-skatt. Sammanfattningsvis anser vi att förslaget är skadligt för såväl före- tagare i aktuella branscher som samhället i stort. Förslaget bör därför inte genomföras. Hinder för godkännande och grund för återkallelse vid missbruk Utredningen anser att den s.k. generalklausulen behöver förtydligas eftersom den kommit att få en för begränsad betydelse i förhållande till vad som var lagstiftarens avsikt när F-skattsedeln infördes . Vi anser att utredningen i själva verket vill utvidga generalklausulens tillämpningsområde. En tillämpning av bestämmelsen medför i prak- tiken ett näringsförbud och är således mycket in- gripande. Utredningen synes mena att bestämmelsen tillämpats i för få situationer. I förarbetena till tidigare lagstiftning anges dock i vilka situationer bestämmelsen är tänkt att tillämpas. Vidare framgår av förarbetena att återkallelse inte får ske om missbruket är ringa och att man bör vara mycket restriktiv vid tolkningen av begreppet miss- bruk. Utredningen skriver nu att tillämpningen ska vara restriktiv, 7Efter rot- och rutkapningen vill fler anlita svart, . 8Ett år efter sänkningen av rot och rut: Varannan småföretagare upplever mer svartjobb, . vilket vi anser är en tydlig markering av att utredningen eftersträvar en utvidgning av bestämmelsen. Utredningen anser att användande av falska handlingar, utfär- dande av osanna fakturor och bristande bokföring bör kunna med- föra att godkännande för F-skatt återkallas med stöd av bestämmel- sen. Vidare bedömer utredningen att flera av de fall som skulle ha omfattats av en ny generell återkallelsegrund vid kriminalitet om- fattas av missbruksbestämmelsen. Det är enligt vår uppfattning täm- ligen oklart i vilka situationer bestämmelsen skulle komma att till- lämpas. Sammanfattningsvis anser vi att utredningen öppnar för oförut- sägbara bedömningar på ett sätt som skulle äventyra rättssäkerheten för enskilda. Förslaget bör inte genomföras. Särskilt yttrande av experten I utredningen används fortsatt begreppet falska egenföretagare. Som jag påpekade i det särskilda yttrande jag skrev tillsammans med två andra experter i utredningen är detta djupt olyckligt eftersom det ger en obefogad negativ signal. Jag vill återigen understryka att de skatte- rättsliga prövningarna av om en person bedriver näringsverksamhet eller är anställd respektive om anställning finns i eget ägt aktiebolag eller uppdragsgivarens företag är mycket komplicerade frågor. Be- dömningen sker ju utifrån ett stort antal kriterier som i olika fall har olika tyngd. Mot denna bakgrund är det förståeligt att utredaren inte heller i huvudbetänkandet har kunnat kvantifiera eller uppskatta omfatt- ningen av fall där någon som egentligen är anställd anlitas som näringsidkare. I utredningsarbetet har man inte heller kunnat kvan- tifiera denna grupps skatteundandragande och inte heller kunnat kvantifiera hur stor del av detta skatteundandragande som kan åtgär- das genom utredningens förslag. Även om vissa av förslagen är rim- liga vilar de därmed på en bräcklig grund. I betänkandet redogörs i avsnitt 7.4 för skattefel, skattefusk och skatteundandragande. När tidigare beräkningar av skattefelet berörs av utredningen tas den s.k. skattefelskartan upp med dess beräkning av skattefelet till . Även om osäkerheterna anges borde utredningen också närmare ha redogjort för den kritik som riktats mot siffror. Således har undertecknad i 2006 s. 176–181 redogjort för ett antal felkällor och i denna artikel uttalar sig dessutom professor (professor i statistik) om undersökningen: ”ger rimligtvis en överskattning av det totala skattefelet.” Som också framgår av min artikel angavs då att de vita inkoms- terna för de enskilda näringsidkarna är och den dolda arbetsinkomsten kalkylerades till . Helt orealistiska siffror som dessutom inte överensstämmer med dagens betydligt lägre uppskattade nivåer. Det bör också uppmärksammas att numera inte riktigt vill kännas vid de tidigare siffrorna. Således anges i rapporten ”Skattefelets utveckling i –2012 (s. 81) följande: ”Skatte- felets beståndsdelar i skattefelskartan 2007 uppskattades med hjälp av en mängd olika källor och med data från ett flertal år bakåt i tiden, som framräknats till ett genomsnittligt årligt skattefel. Kartan är inte heller en ögonblicksbild av det faktiska skattefelet utan visar vilken kunskap vi hade om skattefelet när vi tog fram kartan. Skattefels- kartan är därför inget lämpligt verktyg för att mäta förändringar av skattefelet över tiden.” Nej, det kan man hålla med om när man ser dagens uppskattning av skattefelet för de enskilda näringsidkarna som är av den ursprungliga beräkningen. Det verkar som att kunskapen ökat hos , men frågan är om ens dagens betydligt lägre siffror är korrekta.9 I utredningsarbetet har i ett sent skede diskuterats en ordning där aktiebolag tilldelas F-skatt endast om de driver rörelse. Detta är ett intressant förslag eftersom det skulle exkludera vilande aktiebolag från systemet. Förslaget kom dock upp i ett så sent skede av utred- ningsarbetet att vi inte hann utreda samtliga konsekvenser av en sådan ordning. Enligt min uppfattning bör förslaget utredas vidare eftersom det har uppenbara fördelar jämfört med dagens ordning. Utredningen föreslår en utvidgad prövning när sökanden är ett fåmansföretag. Detta för att motverka användandet av bulvaner eller målvakter motverkas. Detta är enligt min uppfattning angeläget och jag kan därför ställa mig bakom den föreslagna ändringen. Jag vill dock understryka att det är av vikt att sådana utvidgningar av prövningen inte blir för vidsträckt utan starka skäl för detta. Jag finner utred- ningens avvägning med dess koppling till bestämmande inflytande vara bra. Utvärdering bör sedan göras av åtgärdens effekter. Utredningen föreslår vidare att ett nytt hinder för godkännande och en ny grund för återkallelse införs för den som inte betalat tillbaka felaktigt utbetalt belopp vid återkrav enligt lag (2009:194) om förfarandet vid skattereduktion för hushållsarbete. Frågan berördes i samband med fakturamodellens införande. Regeringen anförde då att en återkallelse av F-skatt är en ingripande åtgärd. För att en sådan ska genomföras måste det, enligt regeringens uppfattning, krävas mycket starka skäl och regeringen ansåg i lag- stiftningsärendet att det inte fanns tillräckliga skäl för att föreslå detta (prop. 2008/09:77 s. 58). konstaterar att betalade för rut- och rotarbeten . 9Se t.ex. , och , U. , , Förslag om rådgivares rap- porteringsskyldighet för nationell skatterådgivning, s. 19–23. ställas i relation till de 288 återkrav om som inte betalades. Det bör också påpekas att vissa av dessa fall sannolikt har sin grund i att kunden lämnat falska uppgifter. Jag delar regeringens bedömning enligt ovan och anser att den statistik som utredningen plockat fram tydligt visar att det inte heller nu finns mycket starka skäl för en så utvidgande och ingripande åtgärd som föreslås. Som framgår av betänkandet finns i dagens system möjlighet för den som är godkänd för F-skatt att inte medverka i en utredning om förutsättningarna för att vara godkänd. Detta är enligt min mening otillfredsställande eftersom detta ökar risken för osund konkurrens. Jag kan därför ställa mig bakom införandet av en skyldighet för såda- na fall att tillhandahålla de handlingar och lämna de upplysningar som behövs för att kontrollera att förutsättningarna för att vara god- känd för F-skatt är uppfyllda. Jag kan också ställa mig bakom en ordning där ges möjlighet att förelägga den som inte följt skyldigheten att tillhanda- hålla handlingar respektive inte lämna de upplysningar enligt ovan att inkomma med dessa uppgifter eller om lämnade handlingar och uppgifter innehåller sådana brister att det inte går att bedöma förut- sättningarna för att vara godkänd att komplettera dem. Det är då av vikt att det klargörs att befogenheten att förelägga endast får använ- das om svar inte ges eller lämnade svar har stora brister enligt ovan. Jag kan även ställa mig bakom en ordning att den som inte följt ett föreläggande enligt ovan kan få sin F-skatt återkallad om inte särskilda skäl talar däremot. Då en återkallelse är en ingripande åt- gärd för den som är godkänd bör det tydliggöras i lagtexten att åter- kallelse endast kan ske efter föreläggande och då endast om åtgärden kan antas leda till det avsedda resultatet. En sådan återkallelse ska vidare inte, av rättssäkerhetsskäl, kunna ske i andra fall än då den uppgiftsskyldige företagaren tagit del av föreläggandet. , K., och Leidhammar, B., Skatteförfarandelagen m.m., Juridik, , 2018, Zeteo. , M., m.fl., Inkomstskattelagen en kommentar, 18 uppl., Juridik, , 2018, Zeteo. , J. m.fl. Medbestämmandelagen, En kommentar, del 1, , , 2018, Zeteo. Hessmark, L-G., m.fl., Socialförsäkringsbalken – en kommentar, 2F uppl., Juridik, , 2019, Zeteo. , E, m.fl., Grundlagarna, , , 2016, Zeteo. Leidhammar, B., och ., Bevisprövning i mål om osanna fakturor – En skatte- och straffrättslig studie, , , 2011. . m.fl. Inkomstskatt del 1, en läro- och handbok i Skatterätt, 16 uppl. Lunning, L., Toijer, G. och , P., Anställningsskydd, En lagkommentar, 11A uppl., , , 2019, Zeteo. , G. och Hellenius, R., Det svenska skattesystemet, 24 uppl., Juridik, , 2011. Proposition 1928 nr 213 Kungl. Maj:ts proposition med förslag till kommunalskattelag m.m. Proposition 1975/76:79 om ändrade regler för beskattning av fåmansföretag m.m. Proposition 1977/78:136 om ändrade regler för skattetillägg m.m. Proposition 1983/84:167 om nya regler för uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare, m.m. Proposition 1985/86:80, om ny förvaltningslag. Proposition 1985/86:126 om lag om näringsförbud m.m. Proposition 1989/90:110 om reformerad inkomst- och företagsbeskattning. Proposition 1991/92:112 om F-skattebevis m.m. Proposition 1992/93:150 med förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /94, m.m. (kompletteringspropositionen). Proposition 1993/94:117 Inkorporering av och andra fri- och rättighetsfrågor. Proposition 1995/96:98 Ändrade regler för näringsförbud. Proposition 1995/96:170 Översyn av skattebrottslagen. Proposition 1996/97:100 del 1 Ett nytt system för skattebetalningar, m.m. Proposition 1996/97:132 Delgivning med aktiebolag. Proposition 1997/98:1 Budgetpropositionen . Proposition 1997/98:33 Utfärdande av F-skattsedel m.m. Proposition 1997/98:151 Inkomstgrundad ålderspension, m.m. Proposition 1999/2000:2 Inkomstskattelagen. Proposition 2000/01:11 Utfärdande och återkallelse av F-skattsedel. Proposition 2006/07:94 Skattelättnader för hushållstjänster, m.m. Proposition 2008/09:62 F-skatt åt fler. Proposition 2008/09:77 Ett enklare system för skattereduktion för hushållsarbete. Proposition 2007/08:135 Ny konkurrenslag m.m. Proposition 2009/10 :61 En sänkning av kapitalkravet för privata aktiebolag. Proposition 2009/10:120, Trygghetssystemen för företagare. Proposition 2009/10:148 Företagsutveckling – statliga insatser för finansiering och rådgivning. Proposition 2009/10 :204 En frivillig revision. Proposition 2010/11:165:165 Skatteförfarandet. Proposition 2013/14:215 Ny lag om näringsförbud. Proposition 2014/15:10 Förbättringar av husavdragets fakturamodell. Proposition 2014/15:100 ekonomiska vårproposition Förslag till riktlinjer. Proposition 2014/15:131 Skattetillägg: Dubbelprövningsförbudet och andra rättssäkerhetsfrågor. Proposition 2015/16:113 Bättre straffrättsliga verktyg mot organiserad brottslighet. Proposition 2016/17:173 Ytterligare åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Proposition 2016/17:180, En modern och rättssäker förvaltning –ny förvaltningslag. Proposition 2017/18:1 Budgetpropositionen . Proposition 2017/18:144 Skattetillägg vid rättelse på eget initiativ. Proposition 2017/18:168 Stärkt försäkringsskydd för studerande och företagare. Lagrådsremiss, Beskattning och betalning av skatt vid tillfälligt arbete i , överlämnad till Lagrådet . Lagrådsremiss, Krav på elektronisk betalning för rätt till rut- och rotavdrag, överlämnad till Lagrådet . SOU 1975:1 Demokrati på arbetsplatsen – Förslag till ny lagstiftning om förhandlingsrätt och kollektivavtal. SOU 1975:75 Medborgerliga fri och rättigheter – Regeringsformen. SOU 1984:8 Näringstillstånd. SOU 1984:15 Ekonomisk brottslighet i . SOU 1989:2 Beskattning av fåmansföretag. SOU 1989:33Reformerad inkomstbeskattning. SOU 1989:34 Reformerad företagsbeskattning. SOU 1993:32 Ny anställningsskyddslag. SOU 1997:111 Branschsanering och andra metoder mot ekobrott. SOU 2002:115 Skärpning gubbar! – Om konkurrensen, kvaliteten, kostnaderna och kompetensen i byggsektorn. SOU 2004:131 Konkurrensbrott En lagstiftningsmodell. SOU 2007:8 Nya förutsättningar för ekobrottsbekämpning. SOU 2008:67 Enklare redovisning. SOU 2008:76 F-skatt åt flera. SOU 2008:121 Innovationer och företagande – framtid. SOU 2009:58 Skatteförfarandet. SOU 2010:29 En ny förvaltningslag. SOU 2011:47 En samlad ekobrottsbekämpning. SOU 2011:52 Uppdragstagare i arbetslöshetsförsäkringen. SOU 2013:62 Förbudet mot dubbla förfaranden och andra rättssäkerhetsfrågor i skatteförfarandet. SOU 2013:80 Ett minskat och förenklat uppgiftslämnande för företagen. SOU 2015:21 Mer trygghet och bättre försäkring. SOU 2015:83 Översyn av lex . SOU 2016:75 Översyn av skattereglerna för delägare i fåmansbolag. SOU 2017:24 Ett arbetsliv i förändring – hur påverkas ansvaret för arbetsmiljön? SOU 2017:37 Kvalificerad välfärdsbrottslighet – förebygga, förhindra, upptäcka och beivra. SOU 2017:101 Jämställt föräldraskap och goda uppväxtvillkor för barn – en ny modell för föräldraförsäkringen. SOU 2018:25 Juridik som stöd för förvaltningens digitalisering. SOU 2018:49 F-skattesystemet – några särskilt utpekade frågor. SOU 2019:5 Tid för trygghet. Ds Fi 1976:4 Ansvar för skatt vid entreprenad m.m. Ds B 1980:10 Den grå arbetskraften och skattekontrollen. Ds S 1985:1 Företagarregistrering – klarare regler för socialavgifter. Ds 1988:59 F-skattebevis – nya regler för skatteavdrag och socialavgifter. Ds 2002:56 arbetsrätt för ett föränderligt arbetsliv. SfU 1983/84:28. bet. 1992/93:SkU36. 2008/09:SkU18. 2009/10:NU25. 2015/16:SkU4. 2015/16:SkU20. 2015/16:JuU16. 2017/18:SkU18. 1983/84:369. rskr. 1992/93:422. rskr 2008/09:113. rskr. 2015/16:16. rskr. 2015/16:234. rskr. 2017/18:286. Dir. 1982:101 Åtgärder mot ekonomisk brottslighet m.m. Dir. 2017:117 Inrättande av en myndighet för digitalisering av den offentliga sektorn. Dir. 2018:8 En ny arbetslöshetsförsäkring för fler, grundad på inkomster. Dir. 2018:54 Ett tryggare företagande i ett förändrat arbetsliv – för tillväxt och innovation. Motion 2006/07:Sk254 Tidsbegränsad F-skattsedel. Motion 2009/10:N457 Företagarkörkort för egna företagare. Motion 2010/11:Sk380 Skattefusk och ekonomisk brottslighet. AD 1975 nr 43. AD 1981 nr 121. AD 1983 nr 159. AD 1994 nr 66. AD 1994 nr 130. AD 1998 nr 139. AD 2005 nr 16. AD 2005 nr 33. AD 2006 nr 24. AD 2008 nr 4. AD 2012 nr 24. AD 2013 nr 92. dom , i mål nr C-55/94. RÅ 1968 not. RÅ 1990 ref. 83. RÅ 1991 ref. 95. RÅ 1994 ref. 88. RÅ 1997 ref. 74. RÅ 2003 ref. 91. RÅ 2004 not. RÅ 2005 ref. 90. RÅ 2006 ref. 7. RÅ 2006 ref. 58. RÅ 2010 ref. 111. HFD 2011 ref. 80. HFD 2012 ref. 69 I–III. HFD 2015 ref. 44. HFD 2016 ref. 29. HFD 2017 ref. 41. HFD:s dom i mål nr 1889-1890-17. HFD 2019 ref. 6. Kammarrätten i dom i mål nr 4068-4069-12. NJA 1949 s. 768. NJA 1982 s. 784. NJA 1984 s. 384. NJA 1992 s. 631. NJA 2003 s. 586. NJA 2010 s. 306. RH 1998 nr 73. RH 2015 nr 66. dom i mål B 6601-12. dom i mål B 4012-14. dom i mål B 10776-14. dom i mål B 6119-17. Hovrätten för västra dom i mål B 3686-14. , K. och Bruun, N., Upphandling och arbete i EU, SIEPS rapport 2010:3. (2013), Angående effekterna av ändringen i 13 kap. 1 § inkomstskattelagen, (JU2013/100476). , rapport 2015:5 Förstudie kring det fortsatta arbetet med utländska företag och arbetstagare. (2018), Slutrapport ekobrottsuppdrag, (N2018/01305/SUN). , rapport 2007:27, Organiserat svartarbete i byggbranschen. , rapport 2011:7, Storskaliga skattebrott –en kartläggning av skattebrottslingens kostnader. , rapport 2015:15, Administrativa åtgärder mot ekonomisk och organiserad brottslighet. , rapport 2016:10, Kriminell infiltration av företag. Calmfors, L., m.fl. (2018), Arbetsmarknadsekonomisk rapport –Olika vägar till jobb, . , lägesbild om ekonomisk brottslighet i . , Årsredovisning 2017. , S. och Inganäs, J., (2018), Atypiska företagare, Om relationen mellan företagare och deras uppdragsgivare, centralorganisation (TCO). Eurofound (2017), Exploring self-employment in Union, Publications Office of Union, . (2013), Utskottet för sysselsättning och sociala frågor, Betänkande om social trygghet för alla, inklusive egen- företagare (2013/2111(). Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (2013), Missbruk av status som egenföretagare, (yttrande på eget initiativ), (2013/C 161/03). , Study and Reports on the VAT Gap in the EU –28 Member States: 2018 Final Report TAXUD/2015/CC/131. Facken inom industrin (2018), Utvidgad industri och konkurrensutsatt sektor. , promemoria Kompletterande förslag rörande beskattning och betalning av skatt vid tillfälligt arbete i (Fi2018/02823/S3). Group (FPG/041), (2018), The concept of tax gaps Report II: Corporate Income Tax Gap Estimation Methodologies, (FPG/041). (2018), Vägledning 2004:5 Version 14, Sjukpenninggrundande inkomst och årsarbetstid. HMRC 2018, Measuring tax gaps 2018 edition – tax gap estimates for 2016-17. Huq M., A., m.fl. (2018), Free to choose: Do voluntary audit reforms increase employment growth? working paper Series, number 131. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen, IAF 2016:3 Uppdragstagare i arbetslöshetsförsäkringen – Kartläggning initierad av IAF. , rapport 2013:6, Osund konkurrens i offentlig upphandling – om lagöverträdelser som konkurrensmedel. , KKVFS 2015:2 allmänna råd om näringsförbud vid överträdelser av konkurrensreglerna. , rapportserie 2018:9, Statistik om offentlig upphandling . (2010), När arbetskraftskostnaderna pressar priset – en genomlysning av offentliga investeringar i infrastruktur. (2018), F-skattesystemets – skuggor om en maktförskjutning på arbetsmarknaden. (2017), Myndighetsgemensam lägesbild om organiserad brottslighet 2018–2019. Regeringen, beslut , Regleringsbrev för avseende , A2014/4479/ARM A2014/4486/SV (delvis). Regeringen, beslut , Regleringsbrev för avseende , Fi2017/00719/S3, Fi2017/01017/S3, Fi2017/02920/S3 m.fl. Regeringen, beslut , Regleringsbrev för 2018, Fi2018/02453/S3, Fi2018/03199/S3, Fi2018/03673/S3. Regeringen, beslut , med uppdrag till Uppdrag att utveckla tjänsten för digital ingivning av årsredovis- ningar m.m. för alla företagsformer, N2018/02033/FF. , RIR 2017:35, Avskaffandet av revisionsplikten för små aktiebolag – en reform som kostar mer än den smakar. , rapport 1983:3, Skatteavdrag på biinkomster. , (2012), Verkligheten på spåret – Rapport om villkoren för anställda och resenärer i , Arbetarrörelsens tankesmedja. Silfverberg, C. och , R., (2010), F-skattsedelns rättsverkningar, . , Allmänna råd SKV A 2012:6 allmänna råd om godkännande för F-skatt. , Ställningstagande (2007), Återkallelse av F-skattsedel vid rullande skuld, (dnr 131 327393-07/111). , Ställningstagande (2008), Utfärdande av F-skattsedel efter ändrat näringsbegrepp (dnr. 131 751308-08/111). , Ställningstagande (2019), Återkallelse av F-skatt –juridiska personer som inte bedriver verksamhet (dnr. 202 65842-19/111). , Ställningstagande (2019), Fråga om F-skatt när tillstånd att vistas i saknas (dnr 202 81287-19/111). , promemoria med anledning av uppdrag i Regleringsbrev för avseende och exekutionsväsendet, (dnr 130 224 875-04/121). , Rapport om effekterna av den ändrade ordalydelsen i 13 kap. 1 § inkomstskattelagen (1999:1229), (dnr 131-165148-13/113). , promemoria (2019), Omedelbar verkställighet av beslut om återbetalning enligt husavdragets fakturamodell (dnr 202 143715-19/113). , rapport 2006:4, Svartköp och svartjobb i , del 1: Undersökningsresultat. , rapport 2008:1, Skattefelskarta för – hur togs den fram och hur kan den användas? , rapport 2011:1, Om och och och , rapport (2014), Skattefelets utveckling i –2012. , rapport (2018), Resultat från de årliga attitydundersökningarna 2017. , kommentar HFD, mål nr 278-17, Beskattning av styrelsearvode (dnr 202 278405-17/111). , kommentar HFD, mål nr 6760-6763-17, Osanna fakturor (dnr 202 135703-191/111). , Årsredovisning för 2017. , Årsredovisning för 2018. , rapport /12, Strukturstatistik Statistik om skogsägande 2017. , Trender och prognoser 2017, befolkningen | utbildningen | arbetsmarknaden med sikte . Stora branschgruppen (2017), Stora branschgruppen presenterar tre åtgärdsförslag för Konkurrens på lika villkor, ver. Thörnquist, A., Falskt egenföretagande – ett fenomen i arbetsmarknadens gråzon, och bibliotek, , 2013. , rapport 2018:2, Statistik om offentlig upphandling . Tillväxtanalys, Företagandets villkor (dnr 2013/120). (2014), Förutsättningar för konkurrenskraftiga företag, Företagens villkor och verklighet. (2015), nästan utan pengar. (2017), rapport 0232, Företagens villkor och verklighet 2017. () l-inlamning-av-arsredovisning-oppnar-nya-mojligheter 1.16280+&cd=1&hl=sv&ct=clnk&gl=se Företagarnas hemsida () /nyheter/riks/2018/april/falska- egenforetagare--ett-ovanligt-fenomen/ Regeringen hemsida () /remisser/2018/09/remiss-av-sou-201849-f- skattesystemet--nagra-sarskilt-utpekade-fragor/ () /rattsligvagledning/edition/2019.3/ rvstart.html och /omoss/varverksamhet/styrningochuppfolj ning/skattekontroller/specialgranskningar/svartjobb.4.76a43be4 The Doing Business projects hemsida () /en/rankings En särskild utredare ska se över F-skattesystemet och analysera effek- terna i vissa avseenden av bestämmelsernas utformning och tillämp- ning. Syftet med översynen är bl.a. att bekämpa skattefusk och skatte- undandragande. •analysera om utformningen av bestämmelserna möjliggör att F-skattesystemet kan missbrukas för att undgå skatter eller avgifter och, om det bedöms lämpligt, föreslå författningsändringar i syfte att bekämpa skattefusk och skatteundandragande, •analysera om det finns behov av åtgärder för att underlätta och förbättra uppföljning av företag som är godkända för F-skatt, t.ex. F-skatt på prov eller tidsbegränsade godkännan- den för F-skatt, och föreslå författningsändringar om det bedöms lämpligt,