sou · H7B359d6 · 2019-12-12 00:00:00 — Andelen måste uppskattas utifrån hur många som faktiskt upplever att de är sjuka i förhållande till hur många som med avsikt förstärker symptom för ett sjukdomstillstånd och gränsdragning på när det senare ska betraktas som avsiktligt är svår. Om man avsiktligen inte anger att man har en arbetsgivare eller har inkomst från annat land så upptäcks detta förmodligen inte vid utredning. Därmed finns det ett stort mörkertal som skapar osäkerhet i uppskattningen. Underlag som experterna lyfter fram i sin uppskattning: -Återkrav SE 201712-201811 (bilaga 5) 3.5.3.Ej anmält ändrade förhållanden (2) Orsaker till felaktiga utbetalningar inom denna kategori är bland annat: -Utökad arbetstid. Försäkrad blir t.ex. ombedd att arbeta lite extra hos ordinarie arbetsgivare och tänker inte på att det påverkar rätten till sjukersättning. Har hel sjukersättning och arbetar inom den tillåtna ”åttondelen”- men utökar allt eftersom arbetsinsatsen. -Påbörjar arbete eller studier -Flyttar utomlands. -Hobbyverksamhet som växer Drygt sex tiondelar av de felaktiga utbetalningarna beror på att den sökande inte anmält ändrade förhållanden. Punktskattningen på vilket motsvarar utgiftsnivå. Det råder störst osäkerhet kring omfattningen av felaktigheter orsakade av de sökande, för uppskattningen av fel då inte anmält ändrade förhållanden är kvartilavståndet . Det finns dock en samstämmighet bland experterna att denna orsakskategori skapar störst omfattning fel. är det svårt att upptäcka ändrade förhållanden eftersom det inte sker någon regelbunden kontakt mellan den försäkrade och . Mörkertalet är därmed stort och svårbedömt varvid osäkerheten är hög i uppskattningen. Underlag som experterna lyfter fram i sin uppskattning: -Återkrav SE 201712-201811 (bilaga 5) -Analys återkrav 2017 Öst(bilaga 4) -Kontrollverksamheten och SE (bilaga 3) -Anmäler inte att arbetsförmågan förbättrats. Drygt sju tiondelar av felen som beror på att ändrade förhållanden inte anmäls bedömer experterna vara misstänkt avsiktligt fel av den sökande. Punktskattning på av felen i denna orsakskategori motsvarar utgiftsnivå. Osäkerhet: En del av de avsiktligt ej anmält ändrade förhållanden finns det viss kunskap om (se bilaga 5 kontrollverksamheten). Återkraven kan visserligen gälla men enligt tabellen rör det sig om liknande belopp så hela summan är relevant att Man måste bedöma hur många av alla återkrav som upptäcks genom kontrollverksamheten som kan anses vara misstänkt avsiktliga. Dessutom behöver belopp läggas till för felaktiga utbetalningar som aldrig upptäcks, vilket skapar osäkerhet i uppskattningen. Underlag som experterna lyfter fram i sin uppskattning: kontrollverksamheten (bilaga 3) 3.5.4.Ej tillräckliga uppgifter för att fatta korrekt beslut (3) Orsaker till att det inte går fatta korrekt beslut kan vara: -saknas utredning om sociala förhållanden, bisysslor/uppdrag -Brister i utredning om personen är försäkrad för inkomstrelaterad sjukersättning av de felaktiga utbetalningarna kan enligt experterna härledas att beslut fattats på otillräcklig grund vilket motsvarar utgiftsnivå. Omfattningsuppskattningen av felaktiga utbetalningar som orsakats av inom denna kategori är genomsnittlig med avseende på osäkerhet. Kvartilavståndet är på . Den rättsliga kvalitetsrapporten som denna skattning vilar på har undersökt brister i kvaliteten vid beviljanden, framförallt förmågan att analysera och värdera underlag. Den rättsliga kvalitetsrapporten som denna skattning vilar på har undersökt brister i kvaliteten vid beviljanden, framförallt förmågan att analysera och värdera underlag. Men trots brister som framkommit i den rättsliga kvalitetsuppföljningen behöver felen inte betyda att det i slutändan alltid blir fel beslut och därmed fel utbetalning. Den särskilda beslutsordningen bör bidra till att brister i de avgörande underlagen uppmärksammas av . Underlag som experterna lyfter fram i sin uppskattning: -Kvalitetsanalys för sjukersättning (bilaga 1) -Kvalitetsanalys för sjukersättning 2017, Rättsliga kvalitetsuppföljning (bilaga 2) 3.5.5.Tillräckliga och korrekta uppgifter, fel beslut (4) Fel beslut trots korrekta uppgifter kan inträffa då: - Felaktig tillämpning av reglerna avseende arbetsförmågans nedsättning Experternas bedömning ger att av de felaktiga utbetalningarna uppstår trots att tillräckliga och korrekta uppgifter finns i ärendet. Dessa fel bedöms uppgå till motsvarande . Orsaksindelning 4-6 har lägst spridning, för tillräckliga och korrekta uppgifter men fel beslut är kvartilavståndet . Det tycks föreligga brister i hur utredning/bedömning av försäkringstillhörighet hanteras, särskilt de med koppling till permanenta och tillfälliga uppehållstillstånd. Den särskilda beslutsordningen anses dock vara en garant för att detta inte ska förekomma fel i så hög utsträckning. Underlag som experterna lyfter fram i sin uppskattning Utdrag ur kvalitetsanalys för SE 2017 (bilaga 2) 3.5.6.Utbetalning fel, trots rätt beslut (5) De vanligaste orsakerna till felaktiga utbetalningar i denna kategori berör den handläggningen i utbetalningssystem (TP). Mycket sker i handläggarens huvud och påverkas av hur hen tittar, tänker och dokumenterar/registrerar i ärendet. Det kan bli fel vid verkställande av utbetalningen i ärendehanteringssystemet ÄHS. Några vanliga fel är: -Fel period (fel från och med datum/ till och med datum) -Fel omfattning registreras -Ingen hänsyn tas till andra förmåner Av alla felutbetalningar bedömer experterna är felaktiga trots att rätt beslut fattats, vilket motsvarar utgiftsnivå. Orsaksindelning 4-6 har lägst kvartilavstånd, för utbetalning fel trots rätt beslut är kvartilavståndet . Uppskattning är relativt säker baserat på siffror från stickprovsundersökning från intern försäkringskontroll , IFK (bilaga 9) som pekar på en mycket låg andel felutbetalningar. Dock granskas primärt nybeviljade inte alla löpande månadsutbetalningar så stickprovet reducerar inte osäkerheten lika mycket som motsvarande stickprov på sjukpenning. Orsaken till den låga andelen fel är den arbetsordning som gäller inom sjukersättning. Specialiserade handläggare hanterar beräkning och utbetalning. De fel som inträffar är ofta - varför andelen (sett ) inte blir så stor. Det är sannolikt inte fel på hela beloppet heller. Underlag som experterna lyfter fram i sin uppskattning -Kvalitetsanalys för sjukersättning (bilaga 1) -Utdrag ur kvalitetsanalys för SE 2017 (bilaga 2) -Intern försäkringskontroll (bilaga 9) 3.5.7.Ändrade förhållanden ej omhändertagna (6) Orsakskategori 6 har lägst kvartilavstånd av samtliga orsaker. Fel i denna kategori uppstår när den försäkrade anmäler ändrade förhållanden men där inte har omhändertagit informationen kvartilavståndet är . En felaktig utbetalning uppstår om de ändrade förhållandena innebär att ersättningens ska reduceras eller upphöra och att myndigheten inte reagerar på den impulsen. De vanligaste felen i denna kategori är: -påbörjat arbete/studier eller arbetar/studerar i högre omfattning -ändringar tas inte om hand i tid -ändringar tas om hand direkt men blir felutbetalda en månad pga brytpunkt Experterna bedömer att av de felaktiga utbetalningarna orsakas av ändrade förhållanden som inte omhändertas av myndigheten vilket motsvarar utgiftsnivå. Det råder relativt stor säkerhet kring denna uppskattning då dessa fel är något som uppmärksammas inom myndigheten och leder till återkrav (lågt mörkertal) varav missad impuls samt brytdatum i bilaga 5 Återkrav sjukersättning 201712-201811 har utgjort bedömningsunderlag. Använda underlag experterna lyfter fram: Återkrav sjukersättning 201712-201811 (bilaga 5) 3.5.8.Fel i systemöverskridande uppgifter Systemöverskridande uppgifter kan ge fel t ex då: -Ersättning betalas ut felaktigt eftersom handläggaren inte har kontrollerat FTH på ett tillräckligt sätt och/eller fångat impulser om ändrade förhållanden i ärendet -Ersättning betalas ut felaktigt p.g.a. bristfällig bevakning kring när uppehållstillstånd/arbetstillstånd löper ut eller att personen inte meddelar att han/hon inte längre har uppehållsrätt eller uppehållstillstånd. Experterna bedömer att av alla felaktiga utbetalningar beror på att utbetalningar skett till personer som inte uppfyller kraven för FTH. Det saknas bra underlag och är dessutom svårt att undersöka denna typ av fel varav det råder osäkerheten i omfattningens storlek, kvartilavståndet är . Redan beviljad sjukersättning kan fortsätta att betalas ut fastän personen är bosatt i och inte heller har möjlighet att ta med sig bosättningsbaserad ersättning (garantiersättning). Det finns en viss rörlighet in och ut i och alla anmäler inte att de inte längre vistas i . Det är dock endast garantibeloppet som påverkas om du lämnar landet vilket begränsar omfattning på felen. Kvalitetsanalys nämner problem med bedömning av försäkringstillhörighet. Många handläggare anser det svårt utreda. Använda underlag experterna lyfter fram: Kvalitetsanalys för sjukersättning (bilaga 1) I avsnitt 3.52-3.5.8 har redovisning skett av omfattningen av felaktigheter uppdelat på orsaksindelning och hur mycket som beror på fel i systemöverskridande uppgifter. Nedan ges en överskådlig summering i tabellform av resultaten för dessa kapitel. Tabell 3.6 Andel och summa fel - Sjukersättning Felaktig uppgift vid ansökan (1) Ej anmält ändrade förhållanden (2) Fel orsakade av sökande Varav misstänkt avsiktliga fel (% i relation till 1+2) Ej tillräckliga uppgifter för att fatta korrekt beslut (3) Tillräckliga och korrekta uppgifter, fel beslut (4) Utbetalning fel, trots rätt beslut (5) Ändrade förhållanden ej omhändertagna (6) Fel orsakade av myndigheten Varav misstänkt avsiktliga fel (% i relation till alla fel) Det förekommer felbetalningar som har för låga belopp samt uteblivna betalningar, dvs sådana som borde betalats ut om det skulle skett korrekt. Experterna har fått göra individuella uppskattningar av hur många som betalats ut för lite. Nedan redovisas baserat på detta en uppskattning av totala beloppet som betalats ut för lite Exempelvis om beviljar sjukersättning på garantinivå trots att sökande skulle haft rätt till inkomstrelaterad ersättning kan det leda till att för lite pengar betalas ut. betalas ut för lite . Detta innebär att per som betalas ut korrekt så betalas ut för lite. Det finns en stor osäkerhet i uppskattningen eftersom det saknas bra underlag att utgå ifrån (kvartilavstånd ). De individer myndigheten avslår ersättning för och som sedan omprövas och får rätt till ersättning tillhör för lite utbetalt. Årsredovisningen visar att det finns en ändringsfrekvens i omprövningarna på av de som omprövas. Detta förutsätter att individen begärt omprövning, men det finns även de som inte begär omprövning varvid finns ytterligare okänd andel som skapar osäkerhet i bedömningen. Underlag experterna lyfter fram: Kvalitetsanalys för sjukersättning (bilaga 1) Utdrag ur kvalitetsanalys för SE 2017 (bilaga 2) Utdrag IFKs årsrapport 2018 (bilaga 7) Expertbedömning av studiemedel i Utgångspunkt för uppskattningarna är då betalades ut. Nedan ges en summering av resultatet. Detaljer kring vilka felorsakerna är och den osäkerhet som är förknippad med respektive uppskattning redovisas i kapitel 4.1-4.8 Totalt uppskattas av det utbetalda beloppet vara felaktigt utbetalt vilket motsvarar . Därtill uppskattas att betalats ut för lite. Det innebär att för varje korrekt utbetald ersättning begås felaktigheter motsvarande tre och en halv kronor. Nedan illustreras hur de 0,8 mdkr som felaktigt betalats ut för mycket fördelar sig enligt den på förhand definierade orsaksindelningen. betalade () ut i studiemedel för studier i , varav 10 miljarder i bidrag och 15 miljarder i lån. I genomsnitt får de studerande utbetalade . För studier på Komvux får man i genomsnitt och för studier universitet och högskola får man i snitt . Det är vanligare med låntagande för studier på universitet och högskola. 450 000 personer fick studiemedel för studier i . 7 av 10 personer läser på högskola och 2 av 10 på Komvux. Övriga läser på folkhögskola, yrkeshögskola mm. Studiemedel ges till vuxenstuderande på grundläggande och gymnasienivå det år de fyller , samt till studerande på eftergymnasiala utbildningar. För studier på eftergymnasial nivå finns ingen nedre åldersgräns. Den övre åldersgränsen för rätt till studiemedel är . Det finns också bestämmelser om vilka utbildningar som ger rätt till studiemedel. Förutom att hen måste vara antagen till utbildningen finns det även andra faktorer som påverkar rätten till studiemedel, bland annat inkomstnivå, studietakt och tidigare studieresultat med studiemedel. Man behöver också ha varit bosatt i den senaste femårsperioden eller ha annan grund för anknytning till , för rätt till studiemedel. Att CSN beviljar en ansökan om studiemedel är inte tillräckligt för att pengar ska betalas ut. För att erhålla utbetalning av studiemedel måste den sökande lämna in en studieförsäkran, med ett intygande om att hen studerar i enlighet med beslutet om studiemedel. Dessutom behöver skolan rapportera in att den studerande är registrerad vid studiestarten. Givet de i studieprotokollet förspecificerade kriterier på experter inom alla utbetalningssystem valdes experter för deltagande i studiemedelsbedömningen ut. CSN:s experter har följande roller i myndigheten: -Delprocessledare med kunskap om såväl handläggning som IT-stöd (enheten för verksamhetsstöd) -Rutinansvarig för handläggning (enheten för verksamhetsstöd) -Verksamhetsutvecklare med kunskap om CSN:s elektroniska informationsutbyten med skolor och myndigheter (enheten för verksamhetsstöd) -Verksamhetsutvecklare med kunskap om hantering av dubbla ersättningar i socialförsäkringen och studiestödet (enheten för verksamhetsstöd) -Kontrollanalytiker, men kunskap om arbetet för att identifiera och motverka bidragsbrott och felaktiga utbetalningar (CSN:s bidragsbrottsfunktion) -Studiestödsutredare med kunskap om ärendehandläggning (utbetalningsavdelningen) 4.3.Precisering av frågeställning och definition Under seminarium 1 diskuterades frågeställningen och definitionen på felaktiga utbetalningar och följande förtydligande gjordes. Det klargjordes att omfattningsuppskattningen inkluderar allt som betalas ut för studier i (dvs bidragsdel och lånedel, även det som betalas ut i form av tilläggsbidrag, tilläggslån och merkostnadslån inkluderas) Belopp (förskottsfel) som får behållas i god tro räknas som felaktig utbetalning och ingår i orsaksindelning 2 nedan. Utifrån den diskussion som fördes om kunskapsunderlaget på seminarium 1 så kompletterades befintligt underlag med ytterligare en Excel-snurra för känslighetsanalys, en rapport om studiekontroll, uppgifter om hur länge man studerar inom olika skolformer samt urval och volymer i inkomstkontrollen (KIS) före seminarium 2. Samtliga kunskapsunderlag som användes av experterna finns redovisade i appendix. 4.5.Resultat - Omfattning av felaktiga utbetalningar av studiemedel för studier i I detta kapitel redovisas uppskattad omfattning av alla felaktigheter som sker inom studiemedel. Det finns många orsaker till att en felaktig utbetalning kan uppstå. I denna rapport är felen kategoriserade enligt den fördefinierade orsaksindelningen baserat på när i ärendekedjan felet uppstår. De specifika fel som orsakar de felaktiga utbetalningar inom respektive orsakasindelning beskrivs i efterföljande kapitel. Andel för mycket utbetalt uppskattas till av totalt utbetalt på . De felaktiga utbetalningarna motsvarar . Det råder osäkerhet i uppskattningen och osäkerhetsintervallet i skattningen visar att sannolikhet ligger det sanna värdet inom intervallet 2,2-4,, säkerhet ligger det sanna värdet inom intervallet 2,0-5,. 2,-4, 2,-5, Underlag som experterna lyfter fram i sin uppskattning: Experterna har haft tillgång till kunskapsunderlag (se appendix) för att göra sina uppskattningar. De har sedan fått välja valfritt hur de använt underlaget i sina individuellt framtagna uppskattningar. Nedan beskrivs hur ett par av experterna resonerat generellt kring uppskattningensarbetet, inom varje orsaksindelning finns mer detaljer kring primärt använda underlag och den osäkerhet som finns i uppskattningen: Expert 1) Jag har studerat de gemensamma underlag som skickats ut, läst olika rapporter och vägt in egna erfarenheter, rådfrågat några kollegor som har fått uppskatta hur dem tror att fördelningen ser ut. Den kända summa () som finns om felaktiga utbetalningar inom Studiemedel har jag satt som en nedre gräns. Utöver de felaktiga utbetalningar som vi känner till finns ett mörkertal som jag försökt att uppskatta.. Expert 2) Den del som gäller före beslut, före första utbetalning och under studietid baserar jag på egen erfarenhet i kombination med siffror som vi redan har. Vad gäller efterkontroll av inkomst (KIS) och studieomfattning (EFK) har jag pratat med kollegor och gått på magkänsla. 4.5.2.Felaktig uppgift vid ansökan (1) De felen som kan ske inom denna kategori berör inlämnade uppgifter om: -Skola och utbildning -Studietid och studieomfattning Nära en tiondel av alla felaktiga utbetalningar uppskattas bero på att uppgifterna vid ansökan varit felaktiga. Punktskattningen på motsvarar utgiftsnivå. Uppskattningen av felaktigheter vid ansökan har ett kvartilavstånd på vilket är näst högst bland orsaksindelningarna för studiemedel. För de som beviljats studiemedel för högskola efterkontrolleras drygt 4 av 5 avseende kursregistrering, det finns därmed ett mörkertal för den resterande delen. Men fasta terminstider, att få har dubbla ersättningar14 och att tidigare utbildning inte behöver anges begränsar möjliga felaktigheter (eftersom det kan leda till att antalet veckor som kan beviljas per nivå samt ersättningsnivå blir felaktigt). Inom komvux är det lättare att det uppstår fel pga att fler uppgifter krävs i ansökan, dessutom är det flexibla tider, språkproblem och vanligare med dubbla stöd. Det är vanligare att en studerande går från en programinskrivning på Arbetsförmedlingen till studier på komvux än studier på högskola. Här måste samordning mellan stöden göras innan beslut. Prövningen är däremot ofta mindre komplicerad vid folkhögskola jämfört med komvux. På yrkesskolorna är grupperna små varvid skolorna har lättare ha koll på eleverna avseende ansökningarna. Underlag som experterna lyfter fram i sin uppskattning: Sammanfattning av CSN:s tidigare arbete med felaktiga utbetalningar felaktiga (bilaga 4 ) Fel utbetalningar av studiemedel för studier utomlands (bilaga 5) Om en person lämnar felaktiga uppgifter som är centrala klassas det som misstänkt avsiktliga fel. Dessa fel kan även inträffa i följande situationer: -När den sökande fyller i felaktiga uppgifter om sin tidigare utbildning som påverkar hur många veckor med studiemedel som kan beviljas och även bidragets storlek. Den studerande kan utifrån detta lockas till att lämna felaktiga uppgifter. -De med dubbla stöd ska meddela om de har ersättning från t.ex , vilket en del avsiktligen avstår. Av fel orsakade av de sökande uppskattas en fjärdedel av felen vara avsiktliga, punktskattning vilket motsvarar . 14Med dubbla ersättningar menas att den studerande får ersättning från t ex eller Arbetsförmedlingen som de får studiemedel. Osäkerhet i bedömningen av misstänkt avsiktliga fel: Det finns en stor osäkerhet i denna uppskattning. CSN har utfört flera attitydundersökningar som ger en bild av de studerandes kunskaper om och attityder till felaktiga utbetalningar, bidragsbrott och CSN:s kontroller. Man kan utläsa hur stor acceptansen för fel studerande har, men undersökningarna svarar inte på frågan om hur stor andel av utbetalningarna som faktiskt är fel. Attitydundersökningarna kan därmed möjligen ge vägledning i att skatta hur stor andel fel som kan vara avsiktliga orsakade av att studerande agerat avsevärt oaktsamt och en del studenter i denna kategori agerar med uppsåt. Även resultat från den empiriska studien för studier utomlands kan bidra som referens till uppskattningen. Underlag som experterna lyfter fram i sin uppskattning: Kundundersökning 2018 – frågor om bidragsbrott och fel (bilaga 7 ) Fel utbetalningar av studiemedel för studier utomlands (bilaga 5) 4.5.3.Ej anmält ändrade förhållanden (2) Orsaker till felaktiga utbetalningar i denna kategori är: -Avbrott - man avbryter sina studier men inte meddelar detta utan fortsätter plocka ut studiemedel -Övrigt, t ex dubbla stöd I ovan ingår pengar som får behållas i ”god tro”. God-tro-utbetalningar förekommer i situationer när pengar har betalats ut i förskott och den studerande gör ett studieavbrott eller en ändring av sin studietakt som inte var känt vid utbetalningstillfället Den övervägande andelen av alla fel inom studiemedel uppskattas bero på att den sökande inte anmält ändrade förhållanden. Punktskattningen på motsvarar utgiftsnivå. Omfattningsuppskattningen av felaktiga utbetalningar som orsakats av att ändrade förhållanden inte anmäls till CSN är har högst osäkerhet av de olika orsaksindelningarna. Spridningen i experternas bedömning är på . Det finns en osäkerhet kopplad till inkomstkontrollen för dem som läser en termin med studiemedel. Det görs då många antaganden och schabloner används när handläggaren försöker räkna på hur mycket dessa studerande ”borde ha tjänat” respektive halvår vilket gör det svårt att veta den reella omfattningen. Det förekommer även studerande som inte redovisar att de har inkomst bredvid studierna eller vinst vid försäljning av bostad. Attitydundersökningarna pekar på att runt en fjärdedel av de studerande inte kan regelverket och det lyfts fram som en faktor som skapar fel. Att den studerande inte anmäler avbrott genererar många fel som inte upptäcks på högskolestudier där kontrollen av de studerandes studieaktivitet är mycket låg. CSN får dock in uppgifter från skolorna vilket gör att besluten kan korrigeras, men ingen närvaro tas och många registreringar sköts av eleverna själva så det finns ett mörkertal som skapar osäkerhet i uppskattningen. En stor del av problematiken här är att studiemedel utbetalas i förskott medan ersättningar som görs av betalas ut på begäran av stödtagaren i efterskott. Hade CSN redan betalat ut så bedömdes dessa utbetalningar oftast som gjorda i ”god tro” och om ingen avräkning var möjlig fick den högre ersättningen behållas. Regelverket för denna samordning ändrades från 1/1 2018 och gör den myndighet som betalar ut i efterhand för en period (oftast ) en kontroll mot den andra myndigheten så att det inte redan har betalats ut ersättning för den nu begärda tiden. Den sammanlaga utbetalningen för perioden kan max bli ersättning. Risken för felaktigheter i denna kategori har således minskat radikalt . I uppskattningen har experterna tagit hänsyn till denna regeländring så denna tidigare risk och osäkerhet kring omfattningen är exkluderad. Underlag som experterna lyfter fram i sin uppskattning: Fel utbetalningar av studiemedel för studier utomlands (bilaga 5) Kundundersökning 2018 – frågor om bidragsbrott och fel utbetalningar (bilaga 7) E-brevkorrespondens mellan seminarium 1 och 2 (bilaga 9) Exempel på misstänkt avsiktliga fel är: -Avbrott - man avbryter sina studier men medvetet meddelar inte detta för att fortsätta plocka ut studiemedel -Meddelar inte att man erhåller dubbla stöd -Meddelar inte om erhållen inkomst Av felen som beror på ändrade förhållanden uppskattas av vara misstänkt avsiktliga fel vilket motsvarar utgiftsnivå. Det finns en stor osäkerhet i uppskattningen. CSN:s attitydundersökningar ger en inblick i studenternas attityder kring studiestöd och tillhörande regler och kan därmed ge viss vägledning i att skatta hur stor stor andel fel som kan vara misstänkt avsiktliga fel även resultat från den empiriska studien för studier utomlands kan bidra som referens. Underlag som experterna lyfter fram i sin uppskattning: Kundundersökning 2018 – frågor om bidragsbrott och fel (bilaga 7 ) Fel utbetalningar av studiemedel för studier utomlands (bilaga 5)