sou · H7B359d6 · 2019-12-12 00:00:00 — I samtliga ärenden har den försäkrade haft en anställning när sjukfallet började. Granskningen baseras på ärenden som passerat respektive tidsgräns –. 3.1Beslutsunderlag och beslut i sjukpenningärenden- En jämförelse mellan och (2014:2). Syfte: Studien syftar till att undersöka kvaliteten i beslutsunderlag och beslut i sjukpenningärenden samt att klargöra om det i dessa avseenden skett någon förändring som kan ha påverkat sjukpenningtalet. Bakgrund: Sjukpenningtalet har ökat successivt . Frågan har väckts om ökningen till någon del kan handla om att förändrat sitt sätt att bedöma rätten till sjukpenning. Den minskning av andelen ärenden där avslår ansökan om sjukpenning eller beslutar att inte längre betala ut sjukpenning som skett skulle kunna tala för att en sådan förändring har skett. Urval: 1 800 beslut om sjukpenning har granskats av åtta granskare. Hälften av ärendena är och hälften . Tidpunkterna är valda med hänsyn till sjukpenningtalets utveckling. Sjukpenningtalet har ökat . 3.2Sjukpenningärenden som avslutas för att dagarna tar slut (2015:3) Syfte: Uppföljningen syftar till att undersöka den rättsliga kvaliteten i sjukfall som blir så långa att dagarna med sjukpenning tar slut, dvs. Fokus är både bedömningen av rätten till ersättning och arbetet med att utreda rehabiliteringsbehov och samordna rehabilitering. Bakgrund: Uppföljningen kan ses som en fortsättning och fördjupning av den redan genomförda uppföljningen (se rättslig kvalitetsuppföljning 2014:2) av korta och medellånga sjukfall. Det faktum att en viss ökning av fallängden i sjukpenningärendena har konstaterats och att en relativt stor grupp försäkrade som lämnar sjukförsäkringen på grund av att sjukpenningdagarna tar slut återvänder medför också att sjukfall som blir är intressanta att titta närmare på. Urval: Ett slumpmässigt urval om 800 sjukpenningärenden som har avslutats 1 oktober 2013- på grund av att den försäkrade förbrukat inom förmånstiden. 3.3Omprövning av sjukpenningbeslut (2016:3) Syfte: Uppföljningen syftar till att undersöka den rättsliga kvaliteten i omprövningsbeslut som innebär att sjukpenning beviljas. Bakgrund: Flera rättsliga kvalitetsuppföljningar (se 2014:2 samt 2015:3) har visat att ibland beviljar sjukpenning trots att villkoren för sådan ersättning inte är uppfyllda. En ökad kvalitet i bedömningen av rätten till sjukpenning kan därför förväntas medföra att fler försäkrade får ett avslagsbeslut och att fler försäkrade begär omprövning. Det är då viktigt att omprövningen görs med hög kvalitet och att det finns en samsyn inom myndigheten om vad som är en tillräcklig utredning av rätten till sjukpenning och hur bedömningen ska göras. Mot denna bakgrund har beslutat att en rättslig kvalitetsuppföljning av omprövningsbeslut som innebär att den försäkrade beviljas sjukpenning ska genomföras. Urval: Uppföljningen omfattar samtliga omprövningsbeslut som fattades och som innebar att sjukpenning beviljades. 3.4Förvaltningsrättslig kvalitet inom fyra förmåner- Sjukpenning, bilstöd, bostadsbidrag samt bostadsersättning inom etableringsersättningen (2017:1) Syfte: Uppföljningen syftar till att ge fördjupad kunskap om den förvaltningsrättsliga kvaliteten i handläggningen av fyra olika förmåner; sjukpenning, bilstöd, bostadsbidrag samt bostadsersättning inom etableringsersättningen. De förvaltningsrättsliga aspekter som står i fokus är främst utredning, dokumentation, kommunicering och beslutsmotivering. Bakgrund: gemensamma kvalitetsanalys visade att tillämpningen av förvaltningslagen är ett förbättringsområde inom flera avdelningar. Analysen indikerade bland annat brister i utredning, dokumentation och beslutsmotiveringar. Förvaltningsrättsliga brister har också identifierats i några av de rättsliga kvalitetsuppföljningar som genomförts . En hög och jämn kvalitet på det förvaltningsrättsliga området är grundläggande för en myndighet som . Det finns därför anledning att närmare undersöka vilka brister som finns på detta område. Urval: Uppföljningen omfattar endast ärenden som resultaterat i avslagsbeslut. För varje förmån har ett slumpmässigt urval granskats. När det gäller sjukpenning har vi valt att avgränsa oss till sådana avslags-beslut som fattas i direkt anslutning till en tidigare period med sjukpenning. Vi har alltså inte tagit med avslagsbeslut som fattas direkt i ett nytt sjukfall. Motiveringen till denna avgränsning är dels att begränsa antalet ärenden i urvalsramen, dels att avslagsbeslut i pågående ärenden ofta har en större komplexitet när det gäller utredningen och beslutsmotiveringen än avslags-beslut som fattas i ett nytt ärende. 3.5Sjukpenning: Den första sjukpenningrättsbedömningen och tillämpningen av rehabiliteringskedjan (2017:5) Syfte: Uppföljningen syftar till att ge kunskap om kvaliteten i utredning och bedömning av rätten till sjukpenning dels i början av ett sjukfall, dels vid tidsgränserna dag 91, 181 och 366 i rehabiliteringskedjan. Uppföljningen avser endast ärenden där sjukpenning beviljats. När det gäller tillämpningen av rehabiliterings-kedjan har granskningen tagit sikte på sjukfall som blivit . Bakgrund: Ett av de utvecklingsområden som har kommit fram i en tidigare rättslig kvalitetsuppföljning avser tillämpningen av särskilda skäl i rehabiliterings- kedjan (hänvisning görs till 2016:3). Med anledning av resultaten beslutade ledning bland annat att Rättsavdelningen inom ramen för den nu aktuella uppföljningen skulle fördjupa kunskapen om hur regeln om särskilda skäl tillämpas Urval: Två delurval har granskats. I det första urvalet har den första sjukpenning-rättsbedömningen stått i fokus och i det andra urvalet tillämpningen av rehabiliteringskedjan. Det första urvalet omfattar slumpmässigt valda sjukpenningärenden där ansökan kom in juni–och där ansökan beviljats. Det andra urvalet omfattar slumpmässigt valda sjukpenningärenden som avser anställda försäkrade och som startat juni– och som blivit minst . 3.6Försäkringstillhörighet och sjukpenninggrundande inkomst i ärenden om sjukpenning och föräldrapenning (2018:5) Syfte: syftar till att undersöka den rättsliga kvaliteten i utredningen och bedömningen av försäkringstillhörighet och SGI i ärenden om sjukpenning och föräldrapenning. Bakgrund: gjorde en rättslig kvalitetsuppföljning av omprövningsbeslut som gällde sjukpenning (Rättslig uppföljning 2016:5). Uppföljningen gav indikationer på brister i tillämpningen av reglerna om sjukpenninggrundande inkomst (SGI). SGI lyftes också fram som ett myndighetsgemensamt utvecklingsområde i kvalitetsanalys . Avdelningen för sjukförsäkring bedömde i sin kvalitetsanalys att det fanns en utvecklingspotential när det gäller tillämpningen av SGI-reglerna och risker för felaktiga utbetalningar. I samband med detta har även utredningen och bedömningen av försäkringstillhörighet följts upp. Urval: Omfattar ett slumpmässigt urval av 400 ärenden om sjukpenning där första ersättningsdagen inföll . 4.3Granskning IFK och VO Mitt 5.1Återföring av kunskap om sjukpenning- bilaga till kvalitetsanalys kontrollutredning 6 Interna granskningar, riskanalyser och uppföljning 6.1Analys av felaktiga utbetalningar 6.2Riskanalys ()- se flik riskanalys 6.3Riskanalys ()- se flik riskanalys 6.6Årsredovisning 2017 Se t.ex. avsnitt Försäkringens omfattning och verksamhetens finansiering från s. 22, Rättssäkerhet från s. 32, Gemensamma nyckeltal och nyckeltal per förmån från s. 82, Sjukförsäkringen från s. 90, Säkerställa korrekta utbetalningar och motverka bidragsbrott från s. 133. 7.1Socialförsäkringen i siffror 2018 Se avsnitt Ekonomisk trygghet vid sjukdom- Sjukpenning, s. 46-48. 7.2Exel-fil Antal mottagare, nettodagar och utbetalt belopp för sjukpenning efter kön, ålder och län 7.3Exel-fil Pågående sjukfall efter diagnos 7.4Faktiska felutbetalningar i sjukpenning . Statistik baserat på ett slupmässight stickprov på 1300 ärenden. Framtagen av enheten för Intern försäkringskontroll. Avd. för gemensamma försäkringsfrågor, VO Kontroll 7.5Sjukpenninggrundande inkomst (SGI), handläggning och beslut om SGI noll, Rapport 2016:10, Inspektionen för socialförsäkring Underlag med analys och beskrivning av kvalitet i handläggningen samt om risker för felaktigheter i sjukersättning, helhetsperspektiv: •Bilaga 1 Kvalitetsanalys för sjukersättning •Bilaga 2 Utdrag ur kvalitetsanalys för SE 2017 •Bilaga 6 Riskanalys SE till Delegationen för korrekta utbetalningar från välfärdssystemen, Underlag – fördjupningar: •Bilaga 3 Kontrollverksamheten och SE •Bilaga 4 Analys återkrav 2017 Öst •Bilaga 5 Återkrav SE 201712-201811 •Bilaga 7 Utdrag IFKs årsrapport 2018 Statistikunderlag – antal personer med sjukersättning och utbetalt belopp 2017 •Bilaga 8 Antal personer med sjukersättning och utbetalt belopp •Bilaga 9 Faktiska felutbetalningar i sjukersättning . Statistik baserat på ett slupmässigt stickprov. Specialanpassat material framtaget efter seminarum 1 och före seminarium 2 av enheten för Intern försäkringskontroll. Avd. för gemensamma försäkringsfrågor, VO Kontroll Delegationens definitioner på fel och orsakskategorier Appendix kunskapsunderlag studiemedel i Delegationens definitioner på fel och orsakskategorier Promemoria Delegationen för korrekta utbetalningar från välfärdssystemen Fi 2016:072019-01-09 På uppdrag av Delegationen för korrekta utbetalningar har CSN tagit fram ett PM som bedömer de väsentliga riskerna avseende felaktigheter vid utbetalning av studiemedel för studier inom ), Bilaga 4 Sammanfattning av CSN:s tidigare arbete med felaktiga utbetalningar Materialet innehåller statistik över volymer och återkrav fördelat på skolform, -en översikt över genomförda kontroller, upptäckta fel och mörkertal, slutsatser av riskanalys.. Bilaga 5 Fel utbetalningar av studiemedel för studier utomlands, CSNs avrapportering till delegationen för korrekta utbetalningar Materialet inkluderar resultatet för en genomförd empirisk omfattningsstudie genomförd av studiemedel utomlands och omfattningen inkluderar delar av sådant som betraktas som mörkertal t ex ej meddelade ändringar, förfalskade intyg, fel i handläggning. Bilaga 6 FUT labb – En excel snurra för känslighetsanalys Av controller på CSN framtagen excelsnurra för frivillig användning av experterna i omfattningsarbetet. Olika antaganden kan läggas in om mörkertalet för att se hur det slår på totala omfattningen fel. Bilaga 7 Kundundersökning 2018 – frågor om bidragsbrott och fel utbetalningar Bilaga 8 Studiekontroller. Studiemedel för studier i ” (CSN 2017) Genomlysning av rutiner för studiekontroll. Den visar på brister, hur mycket tid som läggs på arbetet med kontrollerna samt förslag på en ny studiekontroll. Bilaga 9 E-brevkorrespondens mellan seminarium 1 och 2 Bilaga 10 Kvalitet i handläggningen Appendix kunskapsunderlag ekonomiskt bistånd FUT-utredare från nedan kommun delade med sig av data, rapporter, statistik samt arbetsmaterial som tagits fram inom ramen för kommunens arbete med felaktiga utbetalningar inom ekonomiskt bistånd. Rikstäckande underlag från och Kolada delades i expertgruppen Delegationens definitioner på fel och orsakskategorier Appendix Studieprotokoll för omfattningsstudier Studieprotokoll för omfattningsbedömningar med Expert Elicitation Delegationen för korrekta utbetalningar har fått i uppdrag att uppskatta omfattningen av de felaktiga utbetalningarna från välfärdssystemen. I detta protokoll beskrivs hur uppskattningen kommer ske för ett urval av dessa system. Studieprotokollet beskriver hur varje delstudie (ett per studerat utbetalningssystem) ska genomföras. I ett första skede tas befintliga studier, statistik och riskanalyser på felaktiga utbetalningar inom utbetalningssystemet fram. Detta material är dock inte heltäckande. Dessa underlag tar inte upp alla risker eller slags orsaker till felaktiga utbetalningar och innehåller inte nödvändiga kvantifieringar av de felaktiga utbetalningarna som uppstår p.g.a. de olika riskerna eller orsaker till fel. Det råder inte heller någon tydlig gemensam syn på hur befintligt underlag ska användas för att kvantifiera den totala omfattningen av felaktiga utbetalningar. Därför tillämpas ett efterföljande steg där en handfull olika experter på området granskar och utvärderar materialet samt kompletterar underlaget med eget arbetsmaterial och egna erfarenheter för att ta fram individuella expertbedömningar som innefattar alla felaktigheter inom utbetalningssystemet. Experternas bedömningar sammanvägs sedan till en aggregerad uppskattning med ett tillhörande osäkerhetsintervall. Genomförandet följer en strukturerad och transparent process utifrån riktlinjer som tillämpas inom Expert Elicitation. Expert Elicitation tar fram procedurer för att utföra expertbedömningar och baseras på tvärvetenskaplig forskning (inom statistik, psykologi, matematik, risk- och beslutsteori). Syftet är att få så objektiva och träffsäkra bedömningar som möjligt, samt åskådliggöra den osäkerhet som råder kring resultatet. Varje steg i framtagandet av bedömningar följer därmed ett formellt tillvägagångssätt. Studien syftar till att vara ett välgrundat beslutsunderlag genom att göra uppskattningar av den totala omfattningen av felaktiga utbetalningar inom de studerade utbetalningssystemen. Studien kommer även belysa var i ärende-kedjan felen sker för att underlätta i arbetet med att prioritera och vidta åtgärder. Hur säkra omfattningsbedömningarna är och vilka underlag och erfarenheter som experterna grundar sina bedömningar på kommer på en övergripande nivå att redogöras för i studierapporten. Därmed ges kunskap om vilka fakta som finns samt indikationer på var ytterligare framtagande av fakta är önskvärt för att öka kunskapen kring omfattningen av felaktiga utbetalningar. Följande utbetalningssystem planeras att studeras: Studien tillämpar nedan definitioner och avgränsningar vid framtagande av omfattningsbedömningar. Den primära variabel som kommer att studeras är summan av felaktiga utbetalningar mätt som andel av faktisk utbetald summa utbetalningar inom systemet som studeras. Kan även åskådliggöras med följande formel: Andel fel = summa felaktiga utbetalningar (kr) / summa totala utbetalningar (kr) Perioden som bedöms är eftersom det är senaste möjliga helår med tillgängliga statistikuppgifter (t ex summa utbetalningar ). En utbetalning är felaktig om det slutliga beloppet blir för högt, för lågt eller i sin helhet fel i förhållande till gällande regler och avtal. Se appendix 1 för förtydliganden kring denna definition. En felaktig utbetalning grupperas utifrån delegationens orsaksindelning: 7.Felaktiga uppgifter vid ansökan 8.Ej anmält ändrade förhållanden 9.Ej tillräckliga uppgifter (i ärendet) för att fatta korrekt beslut 10.Tillräckliga och korrekta uppgifter, fel beslut 11.Utbetalning felaktig, trots rätt beslut 12.Ändrade förhållanden ej omhändertagna (av myndigheten) Se appendix 2 för förtydliganden kring de sex grupperna och hur de avgränsar mot varandra. Den primära variabeln mäter både för mycket och för lite utbetalt. Dessa två redovisas separerat där fokus i rapporten kommer ligga på för mycket utbetalt. För lite utbetalt anses vara relativt litet, där i stor utsträckning felet upptäcks av den sökande och korrigeras i efterhand. Med systemövergripande fel menas, i delegationens omfattningsstudier, fel i uppgifter som har betydelse i ett stort antal beslut och som används i flera ersättningssystem. Experterna ska dock endast ta ställning till hur de systemövergripande felen påverkar det studerade ersättningssystemet. Experterna ska inte bedöma hur felaktiga utbetalningar från det egna systemet påverkar felaktiga utbetalningar i andra ersättningssystem. Resurser från myndighet eller externt Förutom att och kansliet för delegationen korrekta utbetalningar aktivt arbetar med studierna ska nedan beskrivna resurser delta. En person från myndigheten utses. Personen kan vara en generalist men bör ha övergripande ämneskompetens inom utbetalningssystemet som studeras. Personen bör ha goda kontaktytor inom myndigheten och god verbal och social förmåga. Personen bör inte vara i en position som genom sin närvaro hämmar ämnesexperternas öppenhet eller påverkar deras bedömningar i någon riktning. Myndighetsrepresentanten har följande ansvar: -Se till så det praktiska ordnas (t ex lokalbokning) kring seminarier och skicka ut mötesinbjudan -Ta fram ett komplett kunskapsunderlag inför seminarium 1 (relevanta data i form av volymer, kostnader, orsaksanalyser, rapporter, internationella studier etc). Fråga experterna vad de har (t ex arbetsmaterial) som de kan dela med sig av och vad de önskar inkluderas i kunskapsunderlaget. är bollplank vid framtagande av underlag. -Delta på seminarier med följande uppgift: vara mötesordförandes stöd i detaljdiskussioner med ämnesexperterna. Hjälpa till att klargöra och förstå experternas resonemang och tankesteg samt belysa hur experten kommer till sina slutsatser. Det är viktigt att personen inte går in och värderar de enskilda experternas åsikter och framför egna åsikter utan håller en neutral öppen attityd. -bollplank vid framtagande av dokumentation från seminarier. ansvarar för dokumentationen och skickar förslag på skrivelser för genomläsning och återkoppling. Deltagarna i den grupp av ämnesexperter som ska ta fram en omfattningsbedömning medverkar i egenskap av sakkunniga individer (inte som företrädare för sin myndighet). Minst fem ämnesexperter (hädanefter kallade experter) inom det utbetalningssystem som ska studeras väljs ut för att delta i studien. Experter med specialistkompetens inom flera utbetalningssystem tillåts delta i flera studier. Experterna ger genom sitt deltagande tillåtelse att seminarierna spelas in i syfte att kunna dokumentera korrekt samt att deras namn publiceras, att resultat och resonemang återges i rapporten (avidentifierat -se under resultat). För varje utbetalningssystem väljs en mix av experter ut i syfte att få fram de som kan svara på frågeställningen bäst som olika synvinklar finns representerade. Nedan kriterier bör uppfyllas i så stor utsträckning som möjligt: ●Stor erfarenhet av aktuellt utbetalningssystem ●Överblick (på region- och/eller riksnivå) av aktuellt utbetalningssystem ●God kunskap kring frågor om felaktiga utbetalningar och felstatistik. ●Hög förväntad personlig integritet i sina omdömen ●Analytisk förmåga, främst att kunna ta in, strukturera och värdera stora mängder information samt att bedöma konsekvenserna av olika orsaker till fel ●Personerna skall komplettera varandra vad avser organisatorisk nivå och typ av roll (t ex. analytiker, verksamhetsutvecklare, handläggare och kontrollutredare). ●Om det finns och är praktiskt möjligt är det att rekommendera att inkludera externa experter i gruppen. Expertens arbetsinsats beskrivs nedan: ●Förbereda sig inför seminarium 1, genom att läsa in sig på mottaget kunskapsunderlag. ●Delta aktivt på seminarium 1 och seminarium 2 (2 x 4 t + lunch) ●Under seminarium 1 får experterna träna på att utrycka sina bedömningars tillförlitlighet med hjälp av sannolikhetsfördelningar, en övning genomförs för att uppmärksamma experterna på psykologiska fallgropar som är vanligt förekommande vid intuitiva bedömningar. ●Göra en preliminär och en definitiv kostnadsuppskattning av andelen felaktiga utbetalningar. Experten väljer valfritt hur hen går tillväga för att göra sin kostnadsuppskattning. Resultatet fylls sedan i en standardiserad mall. ●Förbereda en presentation på hur uppskattningen tagits fram samt presentera denna under seminarium 2. ●Läsa igenom och komma med synpunkter på dokumentation. Varje expert förutsätts lägga minst på sitt deltagande inom det utbetalningssystem som studeras. Myndighetsrepresentant förutsätts lägga minst en veckas arbete inom det utbetalningssystem som studeras. Vid framtagande av omfattningsbedömningar krävs genomförande av olika moment. Dessa är beroende av varandra varav tidsplanen måste anpassas utifrån när de är praktiskt möjliga att genomföra. Ett kritiskt skede är att kunna fastställa tidpunkter för de två seminarierna där alla experter inom ett utbetalningssystem måste delta . De praktiska momenten i processen I nedan tabell åskådliggörs olika moment som utförs för att ta fram omfattningsbedömningar inom respektive utbetalningssystem. Uppstart myndighet, om Kansliet förankrar arbetet med berörda myndigheter. myndighetens medverkan i projektet, stödjer vid efterfrågan arbetet. dess tidplan och kravspec för Fastställande av experter och Myndigheten tar fram förslag på experter och myndighetsrepresentant och presenterar för kansliet och Kallelsebrev seminarium 1 och Myndighetsrepresentant skriver och sänder ut brevet med bilagor, seminarium 2 till experterna med efter samråd med Kansliet och . deltar som stöd vid diskussionerna med experterna. tillhandahåller lokal, lokalservice, inklusive förtäring, video-kanon Excel-mall sändes ut tillsammans tillhandahåller en specialanpassad excel-mall till experterna för att göra sina bedömningar. Ev. utskick av kompletterande Om ytterligare kunskapsunderlag efterfrågas under seminarium 1 tas det fram av myndighetsrepresentant och skickas ut så fort som Experterna skall senast före sitt andra seminarium e-sända in Excel filen med sina preliminära bedömningar av felens storlek till Experterna skall senast före sitt andra seminarium sända sin presentation för hur de gjort sin bedömning till analyserar inskickade resultat. Dokumentation från seminarium 1 ansvarar för att med myndighetsrepresentant som bollplank dokumentera slutsatser från första omfattnings seminariet. Seminarium 2 bör ligga efter seminarium 1. stöd vid diskussionerna med experterna. lokal, lokalservice, inklusive förtäring, video-kanon mm. Excel-mall sändes ut tillsammans tillhandahåller en specialanpassad mall till experterna för att göra sina slutgiltiga bedömningar och kommentarer till Inskick av slutgiltiga bedömningar Experterna skall senast efter sitt andra seminarium e-sända in Excel filen med sina slutgiltiga bedömningar av felens storlek till analyserar inskickade resultat. Dokumentation från seminarium 2 ansvarar för att med myndighetsrepresentant som bollplank dokumentera slutsatser från andra omfattningsseminariet skriver en rapport baserat på ovan dokumentation. Den primära variabel som kommer att undersökas i studien är andelen av de totalautbetalningarna i det aktuella ersättningssystemet som är felaktiga. Andelen felaktiga utbetalningar mäts i monetära termer och inte i andelen beslut eller ärenden. Andelen felaktiga utbetalningar där för mycket utbetalats kommer att redovisas utifrån att experterna skapar individuella sannolikhetskurvor för andelen21. Utifrån alla experters kurvor skapas en aggregerad fördelning. Baserat på den aggregerade fördelningen beräknas ett väntevärde som anses vara det mest sannolika utfallet. För att åskådliggöra inom vilket intervall andelen “med stor säkerhet“ ligger inom kompletteras väntevärdet med ett osäkerhetsintervall på . Experterna får även ange en bedömning av den beloppsmässiga andelen utbetalningar som felaktigt inte betalats ut (inte alls eller till ett för lågt belopp). De ska även ange typ av fel, dvs när i ärendehanteringskedjan felet sker enligt samma gruppering som för mycket utbetalt. Omfattningen av för lite utbetalt redovisas i form av experternas median-, min- och maxvärde. Omfattningen av felaktiga utbetalningar redovisas därmed som två separata fel, dvs utbetalningar som blir för höga respektive för låga. 21Experten får ange sannolikheterna för att andelen ligger inom olika intervall. Därav skapas en sannolikhetskurva som innefattar det experten anser är alla möjliga intervall (nivåer) andelen kan vara. Orsak till de felaktiga utbetalningarna Felaktiga utbetalningar som blir för höga ska fördelas enligt orsaksindelningen som framgår av appendix 2. Experternas bedömningar och kvantifiering av respektive orsak redovisas i form av median-, min- och maxvärde.