sou · H7B33d2 · 2019-01-30 00:00:00 — Regeringens styrning av Arbetsförmed- lingens arbetsmarknadstjänster i extern regi har allt mer kommit att inriktats mot att stärka möjligheterna för dels folkhög- skolor och dels så kallade arbetsintegrerande sociala företag att till- handahålla tjänster till Arbetsförmedlingen.11 Modellen för den så kallade folkhögskolesatsningen, där på uppdrag av regeringen ger bidrag till folkhögskolor genom , har stegvis byggts ut från en till tre tjänster. Arbetsförmedlingen och fick därutöver i uppdrag av regeringen att utarbeta och genomföra ett nationellt program för sysselsättningsfrämjande insatser genom arbetsintegrerande sociala företag. I regleringsbrevet fick Arbetsförmedlingen dessutom ett uppdrag om att redovisa arbetet med att utveckla myndighetens offentliga inköp så att de främjar socialt företagande, sociala innovationer och alternativa lösningar, som 11Tillväxtverket har tagit fram följande definition av arbetsintegrerande sociala företag: Ett företag som bedriver näringsverksamhet med övergripande ändamål att integrera människor som har stora svårigheter att få och/eller behålla ett arbete, i arbetsliv och samhälle, som skapar delaktighet för medarbetarna genom ägande, avtal eller på annat väl dokumenterat sätt, som i huvudsak återinvesterar sina vinster i den egna eller liknade verksamheter och som är organi- satoriskt fristående från offentlig verksamhet. Fördjupning: Arbetsmarknadstjänster i extern regi bidrar till arbetsförmedlingens övergripande mål och en effektivare stats- förvaltning. Arbetsförmedlingen ska också redovisa hur myndigheten har arbetat med att uppfylla de nya kraven på särskilda arbetsrättsliga villkor som följer av 17 kap. 2–5 §§ . Arbetsförmedlingen har i linje med denna inriktning genomfört en reserverad upphandling av arbetsintegrerande övningsplatser 2018.12 Politisk styrning av marknaden (även) genom anslagsvillkor Arbetsförmedlingens förutsättningar att välja mellan att utföra en viss tjänst i egen regi eller köpa densamma påverkas inte bara av de författningar som styr myndigheten och uppdrag i regleringsbrev, utan också av tilldelade anslag och villkoren för dessa. I 4 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) anges tre typer av utgifter för statens verksamhet. Dessa är utgifter för transfereringar, förvalt- ningsutgifter och övriga utgifter. Regeringens utgångspunkt har varit att anslag för förvaltningsändamål och anslag för transfere- ringar m.m. ska hållas åtskilda. Uppdelningen är dock inte absolut och det har ansetts att myndigheters utgifter för att administrera transfereringar m.m. ibland bör kunna belasta berört sakanslag (Bud- getpropositionen , s. 266). har anfört att det även kan finnas goda skäl att låta viss sakverksamhet belasta ett förvaltningsanslag (bet. 2006/07:FiU20). finns bara en anslagstyp (ramanslag) och benämningarna förvaltnings- respektive sakanslag är endast informella. Det finns inget krav på hur mycket av en myndighets förvaltningsutgifter som får belasta ett sakanslag, även om en sådan begränsning kan ses som lämplig (se Statskonto- ret, 2014). Det anges i Arbetsförmedlingens regleringsbrev att ”utgifter av förvaltningskaraktär” inte får belasta andra anslag än 1:1 (utg. omr. 14) Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader, om inte regeringen särskilt beslutar annat.13 Det finns ofta en tydlig skillnad mellan förvaltningsutgifter och transfereringar, exempelvis mellan kostnaderna för lokaler och personal (förvaltningsutgifter) 12FFU Arbetsintegrerande övningsplatser, Dnr: Af-2018/0003 4842. 13Grunden för när regeringen kan besluta om att andra anslag än förvaltningsanslaget får belastas med utgifter av förvaltningskaraktär är utformningen av de anslagsändamål som be- slutas av . Fördjupning: Arbetsmarknadstjänster i extern regi respektive utbetalning av bidrag (transferering). När Arbetsförmed- lingen köper arbetsmarknadsutbildning eller andra tjänster som görs tillgängliga för de arbetssökande redovisas det som transfereringar. Om motsvarande verksamhet bedrevs i egen regi skulle det dock vara att betrakta som förvaltningsutgifter. Gränsdragningen mellan för- valtningsutgifter och transfereringar blir därför flytande i detta fall, då ändamålet med verksamheten är detsamma oavsett om den utförs av Arbetsförmedlingen eller av en extern utförare och då utgifterna i princip avser samma sak – personalkostnader. De krav som regeringen ställer för Arbetsförmedlingens anslags- användning – det vill säga att utgifter av förvaltningskaraktär inte får belasta andra anslag än 1:1 Arbetsförmedlingens förvaltningskost- nader (om inte regeringen särskilt beslutar annat), samt att kost- nader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser anges som ett särskilt anslag (1:3) – innebär att Arbetsförmedlingen inte kan använda de anslagsmedel som avsätts för arbetsmarknads- politiska program och insatser för att utföra motsvarande verksam- het i egen regi. Detta gäller oberoende av om Arbetsförmedlingen skulle kunna utföra samma tjänst med bättre resultat eller till lägre kostnad i jämförelse med att köpa densamma. Arbetsförmedlingen kan inte heller använda anslagna medel för program och insatser för att säkerställa de arbetssökandes tillgång till de arbetsmarknads- tjänster som myndigheten ansvarar för, i de fall ett marknadsmiss- lyckande inneburit att myndigheten inte har kunnat kontraktera externa utförare.14 Arbetsförmedlingen använder i praktiken inte hel- ler anslagna medel för förvaltningskostnader för att tillhandahålla motsvarande tjänster. För tjänsten Stöd och matchning innebär detta exempelvis att arbetssökande i vissa delar av landet inte kan ta del av tjänsten, då leverantörer saknas inom dessa områden, vilket beskrivs närmare i avsnitt 12.5.4. En annan konsekvens av Arbetsförmedlingens anslagsvillkor är att myndigheten endast kan köpa de tjänster som anges i villkoren för anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och 14Fram till 2012 förekom det att regeringen genom särskilda beslut möjliggjorde för att tillhandahålla arbetsmarknadstjänster genom andra anslag än 1:1. I regle- ringsbrevet beslutade regeringen exempelvis att Arbetsförmedlingen fick använda en viss del av anslaget för etableringslotsar (anslag 1:4 inom utgiftsområde 13) för verksamhet motsvarande etableringslotsar i Arbetsförmedlingens egen regi, inom ramen för geografiska områden där upphandlade etableringslotsar saknades. Fördjupning: Arbetsmarknadstjänster i extern regi insatser, anslagspost 1, och inte övrig verksamhet som Arbetsförmed- lingen ansvarar för enligt förordningen (2000:628) om den arbets- marknadspolitiska verksamheten. Arbetsförmedlingen kan exempel- vis inte köpa platsförmedling, en verksamhet som enligt 7 § i förord- ningen syftar till att enskilde får information och erbjudanden om lediga arbeten och att arbetsgivare får hjälp med att finna lämpliga arbetssökande till lediga platser. Arbetsförmedlingen köper emeller- tid Stöd och matchning, en tjänst vars målsättning är att arbetssökande ska komma till arbete eller utbildning på kortast möjliga tid, där leverantörerna ska sammanföra deltagare med lediga jobb.15 Mot bak- grund av gällande anslagsvillkor redovisar dock Arbetsförmedlingen köp av tjänsten Stöd och matchning mot myndighetens anslag som belastas med utgifter för förberedande insatser, närmare bestämt kartläggning, vägledning och rehabilitering (3d) i anslagspost 1 un- der anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser. 12.2.2Arbetsförmedlingen ska köpa tjänster när det är effektivt Parallellt med regeringens direkta styrning av Arbetsförmedlingens användning av externa utförare är Arbetsförmedlingen ålagd att an- vända de anslag som myndigheten förfogar över på ett kostnadseffek- tivt sätt. I budgetlagen (2011:203) fastslås att de förvaltningsmyn- digheter som lyder under regeringen ska eftersträva hög effektivitet samt iaktta god hushållning med statens resurser. Arbetsförmed- lingen och andra myndigheter ska också följa myndighetsförord- ningen (2007:515), som ställer motsvarande krav på effektivitet och hushållning med statliga medel. Regeringen har i de senaste årens budgetpropositioner även betonat vikten av att Arbetsförmedlingen har ett effektivitetsfokus när det gäller de tjänster som myndigheten upphandlar. I budgetpropositionerna samt 2018 anger reger- ingen att Arbetsförmedlingen har ansvar för att upphandla tjänster där det anses bidra till en effektiv verksamhet. I 4 § 2 Arbetsförmedlingens instruktion finns reglerat att Arbetsförmedlingen ska anlita kompletterande aktörer för att snabbt och effektivt få arbetssökande i arbete. 15FFU Arbetsförmedlingens kundval - Stöd och matchning, Af-2016/0002 3112. Fördjupning: Arbetsmarknadstjänster i extern regi innebär i praktiken har däremot inte närmare definierats, exempelvis om kravet på att de ska användas för att snabbt och effektivt få ar- betssökande i arbete innebär att myndigheten ska pröva om och när de kompletterande aktörerna bidrar till detta, eller om de alltid ska användas oavsett och i så fall i vilken utsträckning. Inte tydligt om och hur Arbetsförmedlingen tar hänsyn till kostnadseffektivitetsaspekter IArbetsförmedlingens Strategi för upphandlade arbetsförmedlings- tjänster (2017a) fastslås att myndigheten ska köpa tjänster när detta kan bidra till en effektivare verksamhet och på ett sätt som medför ett resurseffektivt nyttjande av medel. Arbetsförmedlingen ska enligt strategin välja det sätt att tillhandahålla verksamhet som är samhälls- ekonomiskt mest effektivt, och preciserar bland annat att det i detta ingår att ta hänsyn till de transaktionskostnader som är förknippade med att köpa verksamhet. upphandlar en tjänst ska myndigheten enligt strategin pröva om det är mer effektivt att köpa tjänsten än att tillhandahålla verksamheten i egen regi eller genom samverkan med andra. Av strategin för upphandlande arbetsförmedlingstjänster och dess införandeplan (2017b) framgår dock inte hur myndigheten gör eller ska göra denna prövning. Arbetsförmedlingen har inte heller kunnat bidra med uppgifter om var i organisationen beslut tas om en arbetsmarknadstjänst ska köpas eller utföras i egen regi, eller vilka kriterier och underlag som har legat till grund för myndighetens beslut att köpa tjänster i stället för att utföra desamma i egen regi. i praktiken prö- var i vilken regi en arbetsmarknadstjänst ska utföras är mot bakgrund av ovanstående inte klarlagt, trots att myndigheten upp- handlar tjänster till ett värde om cirka 5–. 12.2.3Mål, medel och målkonflikter I avsnitt 12.2.1 och 12.2.2 redovisas regeringens och Arbetsförmed- lingens motiv till att köpa arbetsmarknadstjänster av externa ut- förare i stället för att utföra motsvarande i egen regi. De två huvud- sakliga argument som framhålls är att användningen av externa Fördjupning: Arbetsmarknadstjänster i extern regi utförare förväntas bidra till bättre resultat, i form av att de arbets- sökande snabbare kommer i arbete, samt ökad effektivitet, i form av lägre kostnader för de arbetsmarknadstjänster som de utför. Huru- vida externa utförare bidrar till bättre resultat eller lägre kostnader analyseras närmare i avsnitt 12.6 och 12.7. Övriga argument för, eller motiv till, att Arbetsförmedlingen ska köpa tjänster består i huvudsak av beskrivningar av varför eller hur de externa utförarna bör bidra till bättre resultat eller lägre kost- nader. Detta gäller såväl innovation, specialisering, individanpassning som flexibilitet. I avsnitt 12.8 sammanfattas kunskapsläget vad gäller externa utförares bidrag till innovation, specialisering, individanpass- ning och flexibilitet, tillsammans med en analys av de målkonflikter som kan uppstå i förhållande till att uppnå bättre resultat och lägre kostnader. Valfrihet kan betraktas som mål såväl som medel. I avsnitt 12.6 analyseras huruvida valfrihet för de arbetssökande har bidragit till bättre resultat, medan valfrihet och dess relation till kundnöjdhet behandlas närmare i avsnitt 12.8. I samma avsnitt redogörs för de för- respektive nackdelar som är förknippade med att styra externa utförare utifrån vad de ska uppnå respektive vad de ska utföra. 12.3Vilka tjänster köper Arbetsförmedlingen? I avsnittet ges en översikt över de arbetsmarknadstjänster som Arbetsförmedlingen tillhandahållit genom externa utförare –2017, med särskilt fokus på de tjänster som utfördes i extern regi . Arbetsförmedlingen använder sig av flera sätt när myndigheten tillhandahåller tjänster genom externa utförare, dessa beskrivs närmare i detta avsnitt tillsammans med de för- och nack- delar som är förknippade med respektive sätt. 12.3.1Arbetsmarknadstjänster i extern regi 2010–2017 Av avsnitt 12.2.1 framgår att regeringen i Arbetsförmedlingens reg- leringsbrev ofta ställer krav som gäller arbetsmarknadstjänster i ex- tern regi. Regeringen har bland annat preciserat vilka typer av tjäns- ter som Arbetsförmedlingen ska köpa av externa utförare, vilka typer av externa utförare som myndigheten ska köpa tjänster av, Fördjupning: Arbetsmarknadstjänster i extern regi huruvida tjänsterna ska upphandlas enligt eller LOV, samt hur många och vilka arbetssökande som ska ta del av dessa tjänster. förekom denna typ av styrning inte i Arbets- förmedlingens årliga regleringsbrev. I regleringsbrevet anger regeringen att Arbetsförmedlingen genom upphandling ska främja socialt företagande, sociala innovationer och alternativa lösningar. I tabell 12.1 finns en sammanställning av de tjänster som har köpt –2017. I avsnitt 12.4 finns en närmare beskrivning av de grunder för att köpa tjänster som framgår av tabell 12.1. beskrivs de tjänster som Arbetsförmedlingen köpte , oavsett grund, mer ingående i avsnitt 12.3.2. Av tabellen framgår att endast tre arbetsmarknadstjänster har varit konstanta mellan 2010–2017. En av dessa tre tjänster är arbets- marknadsutbildningar, vilka i praktiken är flera till antalet och som inte varit konstanta i vare sig innehåll eller upplägg. Detsamma gäller de förberedande utbildningarna, vilka närmast bör betraktas som ett samlingsnamn för ett stort antal olika typer av arbetsmarknads- och underlagstjänster, vilka har varierat . Den enda tjänst som i praktiken har utgjort en del av Arbetsförmedlingens arbetsmarknadstjänster i extern regi är därmed den studiemotiverande utbildning som ges vid folkhögskola. Det faktum att de arbetsmarknadstjänster som Arbetsförmed- lingen köper i hög utsträckning präglas av ryckighet och kortsiktig- het kan antas påverka leverantörernas möjligheter att leverera tjänster med goda resultat till låga kostnader. Stabila och långsiktiga mark- nadsförutsättning krävs för att Arbetsförmedlingen ska kunna främja konkurrens mellan utförarna av en viss tjänst, samt för att de externa utförarna ska våga investera i och utveckla sin verksamhet. Det faktum att Arbetsförmedlingen har köpt ett stort antal arbets- marknadstjänster, där nästan samtliga haft en begränsade livslängd, kan därutöver antas ha bidragit till att öka Arbetsförmedlingens totala transaktionskostnader. Detta är relevant inte minst då det av tabell 12.1 framgår att ett flertal tjänster med liknande innehåll har upphandlats , framför allt olika typer av coachningstjänster. Fördjupning: Arbetsmarknadstjänster i extern regi Tabell 12.1 Arbetsmarknadstjänster i extern regi, 2010 2017 Per typ av tjänst, grund för att tillhandahålla tjänsten och år personer med psyk. Källa: Arbetsförmedlingens årsredovisningar . Yrkessvenska har upphandlats (), men särredovisasredovisas i Arbetsförmedlingens årsredovisningar först , redovisas tjänsten som en del av de förberedande utbildningarna. I de förberedande utbildningarna ingår underlagstjänsten Meritportfölj. Fördjupning: Arbetsmarknadstjänster i extern regi 12.3.2Arbetsmarknadstjänster i extern regi 2017 Arbetsförmedlingen köpte enligt myndighetens årsredovisning sex olika arbetsmarknadstjänster : •Stöd och matchning (STOM) •Arbetsmarknadsutbildningar (AUB) •Förberedande utbildningar (FUB) •Introduktion till arbete (INAB) •Individuellt pedagogiskt stöd vid utbildning (IPSU) Omfattningen av de olika arbetsmarknadstjänsterna skiljer sig åt, såväl vad gäller antalet deltagare och antalet leverantörer som stor- leken på den ersättning som utbetalas till leverantörerna. I tabell 12.2 redovisas uppgifter för de tjänster som Arbetsförmedlingen köpte av externa utförare . Tabell 12.2 Antal deltagare i och externa utförare av arbetsmarknadstjänster samt utbetald ersättning till de externa utförarna, per tjänst, 2017 utförare (mnkr) Källa: Arbetsförmedlingens årsredovisning 2017. Summan skiljer sig åt jämfört med årsredovisningen då underlagstjänsterna Validering och ABUF har exkluderats. Underlagstjänsten Meritportfölj ingår i de förberedande utbildningarna i tabellen. *Tjänsten ges i två delar (A och B) med en leverantör per del. Uppgifter om antalet deltagare har summerats för de två delarna, till skillnad från övriga tjänster redovisas därmed inte antalet unika deltagare. Fördjupning: Arbetsmarknadstjänster i extern regi Beskrivningen av de arbetsmarknadstjänster som Arbetsförmedlingen tillhandahåller i extern regi utgår från den indelning i olika tjänster som Arbetsförmedlingen använder i bland annat myndighetens års- redovisning. Vissa av dessa tjänster består, som tidigare nämnts, av ett antal olika förfrågningsunderlag där den tjänst som i praktiken köps av de externa utförarna skiljer sig åt. Detta gäller exempelvis för arbetsmarknadsutbildningarna, vilka dock i betydligt högre ut- sträckning liknar varandra i syfte och upplägg än de förberedande utbildningarna. Andra tjänster, däribland Stöd och matchning, utgör en och samma tjänst där samtliga utförare har kontrakterats med utgångspunkt i ett och samma förfrågningsunderlag. Arbetsförmed- lingen inkluderar i sin redovisning av de sex arbetsmarknadstjäns- terna i regel även de tjänster som ges av myndighetens övriga externa utförare. De tjänster som Arbetsförmedlingen köpte av myndighetens leverantörer och övriga externa utförare beskrivs när- mare nedan utifrån en indelning som utgår från syftet med tjänsterna. Matcha den arbetssökande mot arbete eller utbildning Stöd och matchning (STOM) Stöd och matchning riktar sig till arbetssökande som står nära arbetsmarknaden. Målet med tjänsten är att de arbetssökande ska komma till arbete eller utbildning på kortast möjliga tid. Tjänsten är uppdelad i fyra olika spår utifrån hur mycket och vilken typ av stöd den arbetssökande bedöms behöva.16 Stöd och matchning är den enda nuvarande tjänst för vilken Arbetsförmedlingen använder sig av resultatbaserad styrning.17 Tjänsten har funnits för arbetssökande utanför etableringsuppdraget och kan även deltagare i etableringsuppdraget ta del av tjänsten. 16FFU Stöd och matchning Af-2014/207170. 17Resultatbaserad styrning beskrivs närmare i avsnitt 12.8.4. Fördjupning: Arbetsmarknadstjänster i extern regi Öka den arbetssökandes anställningsbarhet genom utbildning hade Arbetsförmedlingen avtal för ett 60-tal olika ut- bildningsinriktningar vilka bland annat inkluderade lastbilsförare, verkstadsteknik och lokalvård.18 Arbetsmarknadsutbildningarna har ett tudelat syfte. Dels ska de stärka den arbetssökandes möjligheter att få eller behålla ett arbete, dels ska de motverka brist på arbetskraft genom att underlätta för arbetsgivarna att få tillgång till lämplig kompetens. Deltagarna saknar i regel studievana och har i olika ut- sträckning behov av pedagogiskt stöd för att kunna klara en utbild- ning. Målsättningen är att deltagarna efter genomgången utbildning ska vara anställningsbara inom relevant yrke/bransch, men inte att de ska bli anställda. Arbetsmarknadsutbildningarna innehåller inga avtalskrav som gäller övergång till arbete och Arbetsförmedlingen resultatstyr inte heller leverantörerna genom ersättning eller på annat vis.19 Yrkesutbildningar inom bristyrken vid folkhögskola Yrkesutbildningar inom bristyrken, så kallad bristyrkeskurser på folkhögskola, ges genom bidragsgivning till folkhög- skolor genom . Utbildningarna har i likhet med arbetsmarknadsutbildningarna ett tudelat syfte. Dels ska de under- lätta för de arbetssökande att få eller behålla ett arbete, dels ska de motverka brist på arbetskraft inom ett visst yrke på arbetsmark- naden. fanns följande utbildningsinriktningar: behand- lingsassistent, boendeassistent, integrationsassistent samt lärar- och elevassistent. De yrkesrelaterade ämnena kan kompletteras med ledar- utbildning, utbildning i friskvård/hälsa samt svenska. Utbildningarna kan innehålla praktik.20 Utbildningarna redovisas i tabell 12.2, i enlighet med Arbetsförmedlingens årsredovisning, som förberedande utbildningar. 18Inlaga från AF . 19Se exempelvis FFU Bygg- och anläggning Af-2016/182233 och FFU Yrkesförarutbildning Lastbil Af-2017/00056827. Fördjupning: Arbetsmarknadstjänster i extern regi Arbetsförmedlingen köper arbetsmarknadsutbildningar av univer- sitet och högskolor i form av uppdragsutbildning som motsvarar eftergymnasial nivå. Dessa utbildningar köps i huvudsak inom ramen för de så kallade snabbspåren. De eftergymnasiala uppdragsutbild- ningarna inkluderar bland annat pedagogisk och samhällsvetenskaplig utbildning för nyanlända lärare och samhällsvetare, samt introduk- tionsutbildning inför kunskapsprov för nyanlända läkare och sjuksköterskor. Utbildningarna får som längst motsvara 6 månaders heltidsstudier och ska ges till personer utan erfarenhet av svenskt arbetsliv eller med begränsad sådan erfarenhet. I huvudsak ska utbildningen riktas till personer med motsvarande utländsk utbildning som motsvarar en svensk högskoleutbildning.21 Utbild- ningarna redovisas i tabell 12.2 som arbetsmarknads-utbildningar, i enlighet med Arbetsförmedlingens årsredovisning. Tjänsten Yrkessvenska syftar till att stärka de arbetssökandes yrkes- specifika svenskkunskaper. Tjänsten har två delar: Yrkessvenska A består av utbildning i klassrum och räknas som en förberedande utbildning. Yrkessvenska B syftar till att stödja den arbetssökande vid deltagande i arbetsmarknadsutbildning, praktik eller anställning. Deltagarna har olika bakgrund och förkunskaper i form av bland annat språknivå, utbildningsbakgrund och yrkeserfarenhet. Målet med tjänsten är att den arbetssökande ska få tillräckliga språkkun- skaper inom sitt yrkesområde för att självständigt kunna fullfölja en arbetsmarknadsutbildning, praktik eller anställning.22 21www.regeringen.se/artiklar/2015/12/korta-uppdragsutbildningar-pa-eftergymnasial-niva- som-arbetsmarknadsutbildning/ 22FFU Yrkessvenska Af-2016/0002 9691. Fördjupning: Arbetsmarknadstjänster i extern regi Öka den arbetssökandes möjlighet att ta del av andra insatser De förberedande utbildningarna är ett samlingsnamn för tjänster som riktar sig till arbetssökande som behöver förbereda sig inför andra aktiviteter, såsom arbetsmarknadsutbildning eller reguljära studier. Arbetsförmedlingen hade avtal för fyra typer av förberedande utbildningar: Grundläggande moduler, Min väg till arbete, Korta vägen och Starta eget-utbildning.23 Målgruppen vari- erar i hög utsträckning mellan de olika förberedande utbildningarna. Bland de förberedande utbildningarna finns såväl tjänster som riktar sig till arbetssökande som står mycket långt ifrån arbetsmarknaden, som tjänster som riktar sig till arbetssökande som står relativt nära arbetsmarknaden. Syftet och målsättningen varierar i likhet med detta för de olika förberedande utbildningarna. Nedan beskrivs samtliga inriktningar inom ramen för samlingsnamnet förberedande utbild- ningar i korthet: Tjänsten Min väg till arbete riktar sig till Kriminalvårdens inter- ner på anstalt. Dessa har i regel begränsad arbetslivserfarenhet och bristfällig utbildningsbakgrund. Målet med tjänsten är internerna efter deltagande i tjänsten ska ha förbättrat sina förutsättningar att göra en plan för att få ett arbete, skaffa en yrkesutbildning, söka arbete och utföra ett arbete.24