sou · H7B331 · 2019-06-03 00:00:00 — 14Doing Businness measuring business regulations, World bank /en/rankings, (hämtad ). 15Momsgapet kan förklaras som skillnaden mellan det momsbelopp som faktiskt samlas in och teoretisk momsuppbörd baserad på medlemsstatens momslagstiftning. 16TGPG, är en undergrupp till Direct Tax Gaps som etablerades under the FISCALIS 2020 programme and Commission Directorate-General for Taxation and Customs Union (DG TAXUD). 17FISCALIS Group (2018), The concept of tax gaps Report II: Corporate Income Tax Gap Estimation Methodologies, (FPG/041). 18Her Majesty’s Revenue and Customs (HMRC). 19Measuring tax gaps 2018 edition, HMRC. F-skattesystemets inverkan på företagens villkor och medelstora aktiebolag samt enskilda näringsidkare som Skatte- verket bedömer uppgår till av teoretisk skatt för beskattningsåren 2014 och 2015.20 I vilken utsträckning dessa siffror är direkt jämförbara med siffror om skattefelet för företag i Stor- går inte att fastställa utan en djupare insyn i landets skatteuttag men det kan dock konstateras att det svenska skattefelet om är betydligt lägre. Som framgår ovan är en närmare bedömning av det svenska skatte- felet i inkomstslaget näringsverksamhet i förhållande till andra länder inte möjlig att göra med någon högre grad av säkerhet. Med hänsyn till det svenska skattesystemets uppbyggnad, där har god tillgång till information från tredje part för kontroll och fastställande av beskattning, allmänhetens och företagens höga skattemoral21 och låga skattefel inom mervärdesskatt vilket utgör en del av det totala skattefelet,22 finns det dock mycket som pekar på att skatte- felet bland de svenska företagen vid en internationell jämförelse är lågt. Ett ytterligare mått utöver skattefelet för att precisera skattesyste- mets effektivitet är uppbördseffektiviteten. Med uppbördseffektivitet menas skillnaden mellan fastställd skatt och faktisk skatteinhämtning (måttet kan sägas vara mindre teoretiskt än skattefelet). Enligt Skatte- verkets årsredovisning uppgick uppbördsförluster som andel av de totala skatterna till , vilket motsvarar 4,7 miljarder kronor.23 För att ställa detta i en internationell kontext så var genomsnittet för () . Det går därför att konstatera att också den svenska uppbördseffektiviteten generellt sett är stark ur ett internationellt perspektiv. 20Skatteverket, Årsredovisning för 2017, s. 24. 21Skatteverket, rapport (2018), Resultat från de årliga attitydundersökningarna 2017. 22Sverige har bland det lägsta mervärdesskattefelen i hela unionen enligt kommissionens senaste bedömning, Study and Reports on the VAT Gap in the EU-28 Member States: 2018 Final Report TAXUD/2015/CC/131. 23Skatteverket, Årsredovisning för 2018, s 101. F-skattesystemets inverkan på företagens villkor 5.5Den officiella statistiken om företag 5.5.1Företag utan anställda – det vanligaste företaget har antalet företag i ökat. Detta gäller alla stor- leksklasser. fanns det drygt en miljon företag i som klassades som aktiva enligt SCB.24 Av tabell 5.1 nedan framgår hur dessa fördelar sig efter storleksklass mätt i antal anställda samt hur dessa utvecklats . Källa: SBC, Företagsdatabasen efter storleksklass och år samt utredningens egna beräkningar. Merparten av företagen har färre än 50 anställda och har inte någon anställd. Andelen av befolkningen som driver egna företag, dvs. andelen företagare, har varit relativt oförändrad det 24Totalt var 1 211 717 företag registrerade hos SCB . För att bättre representera antalet företag i det svenska näringslivet bör vissa företag inte räknas med. samt utländskt ägda företag inkluderas medan offentligt ägda företag inte räknas med. I fråga om juridisk form inkluderas aktiebolag, handels- och kommanditbolag, enkla bolag samt enskild näringsverksamhet medan bostadsrättsföreningar, kommuner och dödsbon exklude- ras. Traditionellt offentliga branscher, som exempelvis försvaret och offentlig förvaltning tas också bort. Kvar blir drygt 1 000 000 företag. 25Enligt uppgift från SCB används kontrolluppgifter som källa för antal anställda. Det innebär att i regel räknas bara ägare till aktiebolag som anställda om de tagit ut lön. För gruppen med 0 anställda torde därför även aktiebolag som har delägare som inte redovisar lön från företaget ingå. 26I tabellen redovisas utvecklingen för mikro-eller soloföretag (0 anställda), mindre företag (1–49 anställda), medelstora företag (50–499 anställda) och storföretag (500 och fler anställda). Definitionen av stora företag kan skilja sig åt mellan olika statistikkällor och ibland går gränsen för storföretag vid 250 eller fler anställda. I databasen registreras företag (juridisk eller enskild person) om verksamheten är aktiv. Dessutom måste företaget uppfylla ett eller flera av föl- jande villkor: ha fått ett organisationsnummer, ha en inregistrerad firma, vara arbetsgivar- registrerad, vara registrerad för mervärdesskatt eller för F-skatt. Detta betyder att vissa organi- sationer ingår i databasen som i egentligen inte driver konventionell och typiskt näringsverk- samhet som bostadsrättsföreningar, kommuner och vissa dödsbon. F-skattesystemets inverkan på företagens villkor av alla sysselsatta driver eget företag antingen som enda syssla eller parallellt med en anställning.27 Trots att de minsta företagen är många till antalet, och har en bety- dande roll för ekonomin, så svarar storföretagen för en dryg tredjedel av antalet anställda och av nettoomsättningen re- spektive förädlingsvärdet i näringslivet.28 Samtliga anställda finns hos Näringsverksamhet i aktiebolag ökar mest Näringsverksamhet bedrivs i olika företagsformer. Av SCB:s sta- tistik framgår att den vanligaste företagsformen är fysiska personer som driver företag genom enskild näringsverksamhet. Det går också att se att aktiebolag är den företagsform som ökat mest . Statistiken framgår av tabell 5.2 nedan. Källa: SBC, Företagsdatabasen, efter företagsform samt utredningens egna beräkningar, när det gäller bolag så har posten övriga aktiebolag använts (exempelvis banker har exkluderats då dess a lyder under vissa särskilda regelverk). Utvecklingen mot att fler väljer att bedriva näringsverksamhet i aktiebolag kan ha flera förklaringar. En förklaring kan vara att grän- sen för lägsta tillåtna aktiekapital för privata aktiebolag sänktes från 27Calmfors, L. m.fl. (2018), Arbetsmarknadsekonomisk rapport – Olika vägar till jobb, Arbets- . Beräkningarna i rapporten bygger på data från och avser med undantag för bemanningsanställda som gäller . De flesta av redovisade data avser åldersgruppen 15–med undantag för bemanningsanställda som omfattar anställda i åldersgruppen 16–, s. 14. 28Tillväxtverket (2014), Förutsättningar för konkurrenskraftiga företag, Företagens villkor och verklighet, s. 12. F-skattesystemets inverkan på företagens villkor 100 000 till år 2010.29 En annan kan vara att kravet på revisor slopats för små privata bolag eller andra skatterättsliga änd- ringar i de materiella bestämmelserna.30 Ökningen framgår också av statistiken gällande antalet ansökningar om godkännande av F-skatt vilket behandlas nedan i avsnitt 5.5.2. Företagandet i har förändrats med tiden, från att ha varit baserat kring tillverkningsindustrin till att vara mer tjänste- inriktat. arbetade av de sysselsatta i åldern 16–inom den privata och offentliga tjänstesektorn, varav den största delen fanns i den privata tjänstesektorn. Fram väntas denna andel öka till . Enligt SCB förväntas sysselsätt- ningen inom tjänstesektorn öka med omkring 600 000 personer –2035.31 Det kan dock noteras att övergången mot sysselsättning inom tjänstesektorn bl.a. påverkas av outsourcing. Vid en analys av statistiken över utvecklingen av varu- och tjänstepro- duktion är det därför viktigt att vara försiktig med att dra förhastade slutsatser om förändringar i näringslivets struktur. De olika delarna av ekonomin är sammankopplade i värdekedjor som bildar en länk mellan olika branscher. Även gränsen mellan vad som är en vara och vad som är en tjänst suddas allt mer ut och olika delar av näringslivet är ömsesidigt beroende av varandra. Det är att förenkla att hävda att blivit mindre beroende av industrin och att all tillväxt sker i tjänstesektorn.32 Som exempel kan nämnas om en städtjänst köps in från ett tillverkningsföretag så karaktäriseras den som just en tjänst, detsamma gäller om en produktionslinjearbetare hyrs in via ett bemanningsföretag. Om dessa två personer i stället hade varit anställ- da av uppdragsgivaren hade de i statistiken betraktats som sysselsatta inom tillverkningsindustrin. Av tabell 5.3 framgår de senaste årens ökning av personer syssel- satta inom tjänstesektorn. 29Se proposition 2009/10:61 En sänkning av kapitalkravet för privata aktiebolag (prop. 2009/10:61). 30Se bl.a. proposition 2009/10:204 En frivillig revision (prop. 2009/10:204). 31SCB, Trender och prognoser 2017, befolkningen utbildningen arbetsmarknaden med sikte . 32Se resonemang i Utvidgad industri och konkurrensutsatt sektor, 2018, rapport från facken inom industrin s. 15. F-skattesystemets inverkan på företagens villkor Källa: SCB, Företagsdatabasen, företag efter näringsgren SNI 2007, storleksklass samt utredningens egna beräkningar. Som framgår av tabellen minskar antalet anställda inom näringslivs- grenarna A, B och C mellan åren. Det är också de enda näringslivs- grenarna som har färre anställda än 2014. F-skattesystemets inverkan på företagens villkor Frågan är om övergången mot ett mer tjänsteinriktat samhälle också speglas i nyföretagandet. En mer övergripande bild av utvecklingen inom tjänstesektorn i relation till industrin ges om man samlar före- tagen inom olika näringslivsgrenar i de olika sektorerna.33 En sådan sammanläggning utgör en grov uppskattning men kan ge en generell bild över utvecklingen för sysselsättningen inom de olika sektorerna. Källa: SCB, , företag efter näringsgren SNI 2007, storleksklass samt utredningens egna beräkningar. Företagen är de som klassas som aktiva och är registrerade för moms, arbetsgivare eller F-skatt. Statistiken visar att antalet företag inom tjänstesektorn ökar mer än antalet företag inom det som enligt SCB:s definition klassas som övriga sektorer. Tillväxten av företagsbasen sker främst i företag med mellan 0–49 anställda och ökningen av antal företag med mer än 50 anställda är förhållandevis begränsad. 33SNI kod 01–43 hamnar under kodningen för industrisektorn och kodning mellan 45–99 ham- nar under tjänstesektorn. 34I annat ingår samtliga företag som inte kodats under tjänstesektorn. F-skattesystemets inverkan på företagens villkor 5.5.3En mindre andel företag bedriver näringsverksamhet utan godkännande för F-skatt Behovet av att vara godkänd för F-skatt varierar beroende på vilken typ av verksamhet som bedrivs. F-skattesystemet har rättsverk- ningar endast när det sker utbetalningar som avser ersättning för utfört arbete. Av inhämtade uppgifter framgår att av de drygt 1 200 000 företag som finns i SCB:s register så bedriver cirka 246 500 företag verksamhet utan godkännande för F-skatt. Dessa fördelar sig på olika företags- former där det är vanligast bland fysiska personer (), därefter kommer aktiebolag () och handelsbolag () och ekonomiska föreningar (). Företag som inte är godkända för F-skatt inom olika sektorer och storleksklasser Antalet företag som bedriver verksamhet utan F-skatt är som störst inom gruppen med 0 anställda och är sedan kraftigt avtagandet. Av de totalt cirka 885 000 företag som bedrev verksamhet utan att ha någon anställd så var registrerade för F-skatt. En mer detaljerad bild över relationen kring storleksklass, sektor och F-skatt redovisas i tabell 5.5. F-skattesystemets inverkan på företagens villkor Källa: och egna beräkningar. till samtliga storleksklasser kan konstateras att av företagen inom tjänstesektorn bedriver näringsverksamhet med F-skatt. Motsvarande siffror inom övriga sektorer är . Inom tjänstesektorn är antalet företag som bedriver verksamhet utan F-skatt störst inom gruppen med 0 anställda och är sedan kraftigt avtagande. Av de cirka 548 000 företagen som bedrev verksamhet i tjänstesektorn utan att ha någon anställd så var registrerade för F-skatt. 35I annat ingår samtliga företag som inte kodats under tjänstesektorn. F-skattesystemets inverkan på företagens villkor I tabell 5.6 redovisas statistik över antalet registrerade fåmansaktie- bolag mellan åren 2008–2016. Källa: SCB, FRIDA.37 Statistiken i tabell 5.6 visar på att i snitt har av få- mansaktiebolagen aldrig varit registrerade för F-skatt för varje givet år. Den visar också att av företagen har avregistrerats för F-skatt. Näringsverksamhet som bedrivs utan någon registrering alls Statistiken från och utgår från de kriterier som nämnts i kapitel 2 (avsnitt 2.4.1). Detta innebär att statistiken inte nödvändigtvis omfattar samtliga personer som bedriver näringsverk- samhet i . Näringsverksamhet kan bedrivas utan att personen i fråga finns registrerad i något register. Enligt uppgift från Skatte- verket så fanns det exempelvis 769 026 fysiska personer som beskat- tades i inkomstslaget näringsverksamhet , vilket är avsevärt många fler än antalet registrerade för F-skatt och antalet fysiska personer som bedriver näringsverksamhet enligt statistiken från SCB. För att få en mer heltäckande bild finns det därför skäl att också redogöra för den statistik som särskilt behandlar förhållan- dena i vissa branscher. Ett exempel är den statistik som redovisas i en rapport från från år 2017.38 Av rapporten framgår att det finns cirka 320 000 fysiska personer som är skogsägare i 36Uppgifterna är inhämtade från SCB. I underlaget anges att statistiken avser fåmansaktie- bolag och inte fåmansföretag. 37FRIDA data från SCB kopplat mot K-10 blanketter. 38Skogsstyrelsen, rapport /12, Strukturstatistik. Statistik om skogsägande 2017, s. 19. F-skattesystemets inverkan på företagens villkor Många av dessa redovisas troligtvis inte i den offentliga sta- tistiken från SCB, då antalet överstiger totalen för den andel som finns inom för skogsbruk, jordbruk och fiske. För att ingå i statistiken krävs att näringsverksamheten har visat aktivitet. För en skogsägare sker aktivitet oftast i samband med avverkning och för- säljning av virke vilket ofta inträffar med längre tids mellanrum. fattade totalt cirka 260 000 beslut om företagsregistrer- ingar år 2017.39 I siffrorna ingår såväl ärenden gällande nya registrer- ingar (avseende F-/FA-skatt, mervärdesskatt- och arbetsgivarregi- strering) som ärenden avseende ändring och avslut av befintliga registreringar. 5.6.1Antal godkända för F-skatt ökar Statistiken som framgår av tabell 5.7 visar att antalet godkända för F-skatt har ökat tämligen kraftigt –2017. Detta ligger också väl i linje med ökningen av antalet företag i den offentliga statistiken. 39Skatteverket, Årsredovisning för 2017, s. 154. F-skattesystemets inverkan på företagens villkor Vid utgången av var 430 998 personer godkända för F-skatt och vid utgången av hade antalet ökat till 685 029. Av de som var godkända 2017 var nästan 521 000 juridiska personer och drygt 164 00040 fysiska personer. Det innebär att av företagen med F-skatt var juridiska personer och var fysiska personer detta år. Av den totala ökningen av antalet personer med F-skatt –2017 svarar juridiska personer för . Utvecklingen av antalet registreringar för F-skatt och FA-skatt har varit positiv sett under hela den granskade perioden. Detta fram- går av figur 5.1 nedan. 40Detta inkluderar således inte personer med FA-skatt, utan enbart de personer som endast beskattas i inkomstslaget näringsverksamhet. F-skattesystemets inverkan på företagens villkor Källa: och egna beräkningar. Tillväxten av antalet företag registrerade för F-skatt var störst och har stagnerat. minskade antalet personer registrerade för FA-skatt med 2,2 pro- cent, en marginell minskning kunde även noteras . Ökningstakten av antal godkända för F/FA-skatt gick ner kraftigt och har nått ett nytt normalt läge med en lägre ökningstakt.41 Dessa observationer korrelerar relativt väl med den generella ökningstakten kring antalet företag i i den offentliga sta- tistiken. Samma höga ökningstakt av antalet företag registrerade i kan inte ses . Det går inte att dra några slutsatser om angivna data tyder på att synen på innehav av F-skatt förändrats bland företagare eller om det är det faktum att fler företagare övergått till aktiebolag som lett till att fler har F-skatt (se vidare nedan). 41Delar av förändringen beror på att SCB då ändrade definitionen av aktivt företag till ett företag som redovisat moms, arbetsgivaravgift eller debiterad preliminärskatt. I mitten av 2011 ändrades definitionen tillbaka till företag som är registrerat för moms eller som arbets- givare. F-skattesystemets inverkan på företagens villkor Antal godkännanden för personer som har för avsikt att bedriva näringsverksamhet I de fall vid ansökan om godkännande för F-skatt bedö- mer att näringsverksamheten ännu inte kommit i gång kan ett god- kännande under vissa förutsättningar ändå beslutas. Förutsättning- arna är att bedömer att det finns en avsikt att komma i gång med verksamheten inom . Enligt all- männa råd om godkännande för F-skatt bör med avsikt att bedriva näringsverksamhet avses att verksamheten kan beräknas starta från ansökningstillfället.42 Det finns dock ingen lagstad- gad tidsram, utan varje ärende bedöms individuellt. Enligt uppgift från har det varit uteslutande fysiska personer som god- känns för F-skatt på avsikt eftersom juridiska personer har förutsatts iprincip alltid bedriva näringsverksamhet.43 god- kändes, enligt uppgift från , 1 005 personer för F-skatt innan verksamheten hade kommit i gång, vilket utgör cirka 2 pro- cent av det totala antalet godkännanden för fysiska personer.44 I tabell 5.8 redovisas antalet ansökningar och avslag för FA-skatt och F-skatt för såväl fysiska personer som för juridiska personer. 42SKV A 2012:6. 43Se dock , Ställningstagande (2019), Återkallelse av F-skatt – juridiska personer som inte bedriver verksamhet, (dnr 202 65842-19/111). 44Enligt uppgift från så kan en handläggare åsätta de som godkänns för F-skatt ”på avsikt” en särskild handläggningskod. Den statistiska uppgiften är hämtad utifrån dessa koder. F-skattesystemets inverkan på företagens villkor Källa: och utredningens egna beräkningar. Ökat antal ansökningar om godkännande för F-skatt från juridiska personer Under den ovan angivna perioden går det att notera en tydlig över- vältring av ansökningar från fysiska personer till juridiska personer, i synnerhet och framåt. Som nämns ovan torde detta delvis kunna förklaras av sänkningen av lägsta tillåtna aktiekapital för privata aktiebolag samt att senare under även revisionsplikten togs bort för små aktiebolag. I vilken utsträckning som förändringar i de materiella skattereglerna för att driva närings- verksamhet i fåmansföretag har påverkat valet av företagsform är svårt att uttala sig om. Det totala antalet registreringar har som fram- går ovan varit relativt . Andelen företagare som ansöker om godkännande för F-skatt i form av juridiska perso- ner har dock ökat markant. 45Den statistik som utredningen erhållit från var inte uppdelad enligt tabell 5.7 utan var uppdelad efter nyregistreringar och avslag. Under antagandet att alla ansökningar som inkommer till handläggs av har utredningen valt att slå samman nyregistrering och avslag i den nya posten antal ansökningar. F-skattesystemets inverkan på företagens villkor Antalet nyregistreringar för F-skatt påverkas såväl av antalet ansök- ningar som av antalet avslag. När det gäller antalet avslag för fysiska personer så kan det noteras en viss nedgång mellan åren 2009–2011. och framåt så har däremot antalet avslag ökat för både fysiska och juridiska personer. Andelen avslag för fysiska personer ökar med mellan 0,5–mellan åren 2011–2017. Sam- tidigt som avslagen ökar, både som andel och i absoluta tal mellan åren 2011–2017, så minskar också antalet ansökningar för fysiska personer, dock inte i samma takt som avslagen ökar. Detta innebär att den avtagande ökningstakten av antalet fysiska personer som är godkända för F-skatt beror på fler avslag samt troligtvis även på att näringsverksamhet oftare bedrivs i andra företagsformer. 5.6.2Företag som är registrerade endast För vissa företag så kan det finnas behov av ett godkännande för F-skatt endast . Detta kan bero på flera olika saker. Det kan exempelvis vara så att verksamheten är säsongs- betonad eller att behov av F-skatt enbart behövdes för ett specifikt arbete/projekt. För att få en uppfattning om hur många av nyregi- streringarna som är är aktiva efter sin initiala registrering har utredningen inhämtat uppgift om detta för nyregi- streringar år 2015.46 nyregistrerades totalt 92 240 företag som godkända för F-skatt. Av dessa återkallades 15 183 god- kännanden . återkallades ytterligare 8 689 av godkännandena. Uppgifterna visar således att cirka 26 pro- cent av totalt antal registrerade företag inte var godkända för F-skatt efter att de först registrerats. 5.7Konkurrens på lika villkor Ett väl fungerande näringsklimat förutsätter att det seriösa närings- livet skyddas och att osund konkurrens motverkas. Med osund eller illojal konkurrens menas när företag mer eller mindre medvetet och 46Företag som registrerats har jämförts med återkallelser för samma företag . Ett företag kan således ha varit registrerat mer än ett eller men kategoriseras på helårsbasis. F-skattesystemets inverkan på företagens villkor systematiskt bryter mot olika regelverk för att skaffa sig orättvisa fördelar gentemot sina konkurrenter. Det kan exempelvis handla om att en leverantör inte redovisar rätt inkomster till grund för skatter och avgifter, inte följer arbetsrättsliga regelverk, inte anlitar personer med giltiga arbetstillstånd, inte bedriver något systematiskt arbets- miljöarbete eller inte har rätt utbildning och kompetens för arbetet. En förutsättning för sund konkurrens mellan företag är att det finns tydliga och enhetliga spelregler som behandlar företag lika och som ger bra förutsättningar att göra rätt. 5.7.1Samverkan mot osund konkurrens har haft i uppdrag att –2018 ta krafttag mot den osunda konkurrensen.47 Detta bland annat genom att förstärka tillsynen av företag som bryter mot arbetsmiljöreglerna för att få konkurrensfördelar. I budgetpropositionen för satsade regeringen ytterligare resurser för att stärka myndigheternas arbete mot osund konkurrens.48 Åtta myndigheter har fått i uppdrag att utveckla metoder för en myndighetsgemensam kontroll för att motverka fusk, regelöverträdelser och brottslighet i arbetslivet.49 I syfte att skapa förutsättningar för sund konkurrens pågår också samverkan mellan arbetstagarorganisationer, arbetsgivarorganisa- tioner, bransch- och intresseorganisationer samt myndigheter. En sådan samverkan sker genom Stora branschgruppen50 som arbetar för lösningar som ska leda till ökad konkurrensneutralitet mellan före- tag i . Stora branschgruppen arbetar för att möj- liggöra en sund konkurrens. Målet är att både företag och anställda ska känna att de verkar på säkra arbetsplatser, där alla agerar enligt gällande lagar och regler. För att uppnå detta måste myndigheter kunna genomföra kontroller för att säkerställa att lagar och regler 47Regeringen, beslut , Regleringsbrev för avseende Arbetsmiljöver- ket, A2014/4479/ARM A2014/4486/SV (delvis). 2017/18:1 avsnitt 1.4. 49I uppdraget ingår , , , Försäk- ringskassan, , , och . 50I Stora branschgruppen ingår Almega-Serviceföretagen, Arbetsförmedlingen, Arbetsmiljöver- ket, , , Facket för skogs-, trä- och grafisk bransch, Fastighets, Frisörföretagarna, , , , , , , , , bundet och . F-skattesystemets inverkan på företagens villkor Detta leder även till att företag som anlitar andra företag kan säkerställa att deras underleverantörer är seriösa.