sou · H7B356 · 2019-12-12 00:00:00 — 15Uppgifterna är hämtade från organisationernas respektive hemsidor, särskilt Famnas och Forums, samt från en del rapporter som Samverkan med civilsamhället – En kartläggning av hur kommuner, landsting och regioner samverkar med civilsamhällets organisationer, , . Utredningens avgränsning av begreppet välfärd Även handledning och utbildning av anställda inom hälso-, sjukvård och social omsorg tillhandahålls av idéburna organisationer. Idéburna organisationer driver verksamhet på arbetsmarknads- området, som matchning av arbetssökande, och annan verksamhet som syftar till att hjälpa personer som står långt från arbetsmark- naden till praktik och arbete. Det kan exempelvis vara fråga om arbetsorienterad rehabilitering. Exempel på verksamheter på integrations- och inkluderingsom- rådet är projekt där nyanlända eller funktionsnedsatta personer inklu- deras genom att delta i aktiviteter som studiecirklar, idrotts- eller kulturaktiviteter anordnade av idéburna organisationer. Språkkaféer och andra typer av mötesplatser drivs för att nyanlända och andra ska lära sig svenska och känna sig delaktiga i samhället. Andra exem- pel är verksamhet med att stödja avhoppare från gängkriminalitet. Flera typer av verksamheter som drivs av idéburna organisationer riktar sig särskilt till ensamkommande flyktingar. Det finns vidare idé- burna organisationer som deltar i verksamhet som syftar till att öka tryggheten för t.ex. barn och unga som vistas i miljöer som anses otrygga. En stor del av den verksamhet som bedrivs av idéburna organisa- tioner företas inom områdena rekreation och idrott samt inom kul- turområdet. Andra områden är miljö, natur och djurskydd samt jäm- ställdhet. Ett flertal organisationer, vilka benämns frivilliga försvarsorgani- sationer, bedriver verksamhet som främjar totalförsvaret och som omfattar försvarsupplysning samt rekrytering och utbildning av fri- villiga för uppgifter inom totalförsvaret.16 3.2Utredningens avgränsning av begreppet välfärd Det saknas alltså en allmän definition av begreppet välfärd. Till skill- nad från tidigare utredningar pekar denna utrednings direktiv inte ut några specifika områden eller verksamheter. Ovanstående redogörelse visar att vad som anses ingå i begreppen välfärd och välfärdstjänster varierar. Utgångspunkten för den här aktuella avgränsningen är utred- ningens uppdrag. Det innebär att begreppet välfärd i denna kontext 16Enligt förordningen (1994:524) om frivillig försvarsverksamhet. Utredningens avgränsning av begreppet välfärd bör omfatta de tjänster som de idéburna organisationerna på olika sätt tillhandahåller medborgare på uppdrag av eller med finansiering från det allmänna. Utanför utredningens definition av välfärdsverk- samheter hamnar rekreation och idrott samt kultur. Våra direktiv pekar inte ut dessa områden och att inkludera dem skulle innebära att utredningens uppdrag blir avsevärt bredare. Om organisationer inom dessa områden bedriver verksamhet som omfattas av någon av punkterna nedan, till exempel när idrottsföreningar eller kulturföre- ningar bedriver verksamhet som ska främja integration, kommer där- emot den verksamheten att ingå i det utredningen betraktar som väl- färdsverksamhet. Utredningen bedömer vidare att frivillig civilförsvarsverksamhet inte ska omfattas av begreppet välfärd i detta sammanhang. Sådan verksamhet har inte omfattats av tidigare utredningar och de nämns heller inte i våra direktiv. Verksamhet på området är vidare till stor del särskilt reglerad och skiljer sig från annan verksamhet som till- handahålls av idéburna organisationer inom de områden som van- ligen brukar benämnas välfärdsverksamheter. Utredningen bedömer mot bakgrund av ovanstående att i begreppet välfärd ska tjänster inom hälso- och sjukvård samt social omsorg ingå, liksom utbildningstjäns- ter, tjänster som syftar till inkludering och integration samt tjänster på arbetsmarknadsområdet. Vad som avses med hälso- och sjukvård framgår av hälso- och sjukvårdslagen. Beträffande social omsorg har utredningen ett vitt perspektiv på sådan verksamhet. Verksamhet som utförs inom ramen för social- tjänstlagen ingår, t.ex. äldreomsorg, hemtjänst och socialpsykiatri men även förebyggande sociala insatser. Verksamhet som utförs på behandlingshem, gruppboenden, härbärgen och liknande boenden ingår i social omsorg liksom verksamhet som riktar sig till funktions- nedsatta, t.ex. personlig assistans, daglig verksamhet, annan syssel- sättning för människor med funktionshinder, habilitering, ledsagning och boendestöd. Det innebär att tjänster som utförs inom ramen för lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade ingår i begrep- pet välfärd. Med utbildningstjänster avser utredningen tjänster som regleras av skollagen, t.ex. förskolor, fritidshem, och skolor för barn och unga samt vuxenutbildning. Annan utbildning med kommun, region och statliga myndigheter som huvudman, t.ex. utbildning Utredningens avgränsning av begreppet välfärd inom , universitet och högskolor, omfattas av utred- ningens definition av välfärd. Vidare ingår den utbildnings- och bild- ningsverksamhet som folkhögskolorna och studieförbunden bedriver. Med tjänster inom arbetsmarknadsområdet avses i detta samman- hang: arbetsmarknadsutbildning, arbetsförmedlingstjänster, match- ningstjänster, arbetsträning, arbetsorienterad rehabilitering och arbets- integrerande sociala verksamheter. Tjänster som syftar till integration och inkludering av människor är sådana tjänster som vare sig är utbildningstjänster eller arbetsmark- nadstjänster men som har integrations- och/eller inkluderingssyften, initiativ som samlar myndigheter och idéburna organisationer med integration och inkludering som mål. Det handlar om tjänster som motverkar att människor isoleras eller segregeras. Det kan vara verk- samheter som riktar sig till personer eller grupper av personer som av olika skäl har svårt att inkluderas i samhället, exempelvis på grund av funktionsnedsättning eller för att de är nyanlända som ännu inte etablerat sig i samhället. Det kan också handla om t.ex. verksamhet som riktar sig till personer som önskar hoppa av från en kriminell gruppering eller som avser vissa trygghetsskapande åtgärder i t.ex. bostadsområden. Sammanfattningsvis anser utredningen att följande områden ingår i begreppet välfärd: •hälso- och sjukvård, •utbildning, sådan som regleras av skollagen, utbildning och bild- ning som folkhögskolor och studieförbund genomför samt annan utbildning med kommuner, regioner och statliga myndigheter som huvudman, •aktiviteter inom arbetsmarknadsområdet, och •verksamheter som syftar till att öka människors integration och inkludering i samhället samt att motverka segregation och isolering. Utredningens avgränsning av begreppet välfärd Begreppet välfärd har således en vid betydelse i detta sammanhang. Det kan dock uppstå verksamheter inom områden som inte nämns ovan men som bör omfattas av välfärdsbegreppet, vilket kan leda till att detta kan behöva vidgas ytterligare . Utredningens av- gränsning av begreppet välfärd ska ses mot bakgrund av utredningens uppdrag och utesluter inte att det finns andra betydelser i andra sam- manhang. Vissa av utredningens bedömningar av gällande rätt kan även vara av betydelse för områden som faller utanför utredningens av- gränsning av välfärd. 4Idéburen sektor och offentligt finansierad välfärd Detta kapitel innehåller en översiktlig beskrivning av den idéburna sektorns roll i välfärden. Här finns även redogörelser för tidigare ut- redningar, tillgänglig statistik och en del centrala begrepp samt målen för politikområdet det civila samhället. I kapitlet finns också en beskrivning av de olika sätt på vilka det offentliga finansierar välfärdsverksamheter som bedrivs av idéburna organisationer. Kapitlet innehåller också något om konsekvenserna dessa finansieringsformer har för organisationernas möjligheter att bedriva verksamhet. Vidare finns ett avsnitt om hur idéburen välfärd är finansierad i ett antal utvalda EU/EES-länder. Nedan följer en beskrivning av en del viktiga begrepp som är vanliga i den bredare diskussionen på området. Det bör noteras att inne- börden av begreppen har skiftat och att de har använts på olika sätt i olika sammanhang. Med det civila samhället avses en arena, skild från staten, marknaden och det enskilda hushållet, där människor, grupper och organisatio- ner agerar tillsammans för gemensamma intressen. Inom denna arena verkar organisationer, sammanslutningar och andra aktörer, t.ex. nätverk, som är fristående från såväl, stat, kommun och region som från det privata näringslivet.1 Det innebär att här ingår bl.a. folk- 2009/10:55 s. 28. Idéburen sektor och offentligt finansierad välfärd rörelserna, trossamfunden, intresseorganisationer, ideella föreningar men också samfällighetsföreningar, bostadsrättsföreningar och tillfäl- liga nätverk. De politiska partierna anses inte ingå i begreppet det civila samhället. Dessa omfattas dock vanligen av statistiken om det civila samhället. Det civila samhällets organisationer har en mängd olika associa- tionsformer, men den vanligaste är ideella föreningar. Vidare räknas registrerade trossamfund, vissa ekonomiska föreningar såsom koope- rativ, många stiftelser och vissa aktiebolag till det civila samhället. Det finns även kopplingar till marknaden utanför det civila sam- hället, bl.a. genom att civilsamhällesorganisationer äger dotterbolag, ofta s.k. icke finansiella aktiebolag, och tar emot utdelning från dessa.2 I begreppet civila samhällets organisationer ingår dock inte infor- mella nätverk och tillfälliga sammanslutningar. Ideella organisationer är en del av det civila samhället. Begreppet ver- kar ofta användas i det närmaste synonymt med begreppet ”det civila samhällets organisationer”.3 Exempelvis formulerar sig Utredningen för ett stärkt civilsamhälle4 på följande sätt: Olika former av värde- grunder och organisationernas grundläggande idéer måste ses som centrala element och särdrag i beskrivningen av ideella organisatio- ner. Idéerna är olika beroende på typen av ideell organisation, men gemensamt är att det handlar om engagemang som drivkraft och någon annan idé än att skapa vinst åt medlemmarna. Verksamheten går ofta ut på kollektiv påverkan utifrån den värdegrund som orga- nisationen har. Det finns också en drivkraft att långsiktigt fullfölja sina visioner och detta är överordnat vad som är ekonomiskt för- delaktigt. I samma utredning används dock begreppet även med en snävare betydelse. Utredningen konstaterar bland annat att frågan om moms på second hand funnit sin lösning genom att har beslutat om att undanta ideella organisationers second handförsäljning från 3Jfr resonemanget a.a. s. 29. 4SOU 2016:13 s. 88. Idéburen sektor och offentligt finansierad välfärd mervärdesskatt.5 Detta undantag gäller dock bara för ideella före- ningar och registrerade trossamfund. Begreppet ideella organisationer används i ett antal förordningar om statsbidrag, exempelvis förordningen (2011:1062) om statsbidrag till vissa organisationer inom det sociala området m.m. Vad som av- ses med en sådan organisation inte i förordningarna. verkar det i tillämpningen ske en sammanblandning mellan begreppet ideell organisation och associationsformen ideell förening. I andra förordningar, som förordningen (2018:119) om stats- bidrag till ideella föreningar och stiftelser för att minska och mot- verka segregation, används inte begreppet ideell organisation utan i stället specificeras associationsformerna på så sätt att bidraget kan gå till ideella föreningar och stiftelser Ett annat begrepp som är vanligt förekommande är idéburna organi- sationer. Uttrycket används på delvis olika sätt i olika sammanhang. Av propositionen En politik för det civila samhället6 framgår att regeringen ansåg att detta begrepp var något bredare än civilsam- hällets organisationer, såsom den sistnämnda termen användes i pro- positionen. Med det civila samhällets organisationer avsågs alla orga- nisationer som är organiserade utanför offentlig sektor och näringsliv, som inte är vinstdrivande och som har någon form av oegennyttigt uppdrag. Med idéburna organisationer avsågs i propositionen orga- nisationer som har någon form av oegennyttigt uppdrag utan att vara statliga eller kommunala. De idéburna organisationerna kan enligt propositionen, till skillnad från civilsamhällets organisationer, vara vinstdrivande, men vinsten är inte det enda eller dominerande syftet. Enligt den överenskommelse7 mellan regeringen, idéburna orga- nisationer inom det sociala området och Kommuner och Landsting, SKL, som ingicks avses med begreppet organi- sationer inom den ideella sektorn och den kooperativa rörelsen. I de idéburna organisationernas förord till överenskommelsen beskrivs att de frivilligt valt att gå samman kring en idé och värdegrund och att allmännytta eller medlemsnytta är deras främsta drivkraft. 5SOU 2016:13 s. 217. 2009/10:55, s. 30 f. 2008/09:207. Idéburen sektor och offentligt finansierad välfärd avgörande för om en organisation kan kalla sig idéburen är enligt detta förord att eventuella överskott går tillbaka till verksamheten och därmed kommer samhället till godo. Denna definition är alltså något annorlunda än den som används i propositionen ovan, där det anges att organisationerna kan vara vinstdrivande. har en ny överenskommelse8 undertecknats som tar sin utgångspunkt i den tidigare överenskommelsen. I den nya överenskommelsen finns ingen motsvarande förklaring av begrepp. Med frivilligt arbete avses enligt en rapport från och () arbetsuppgifter som ut- förs obetalt och inom ramen för en ideell organisation i det civila samhället.9 Begreppet social ekonomi eller sociala företag används ofta inom EU och syftar på företag, oberoende av associationsform, för vilka det sociala eller samhälleliga syftet av gemensamt intresse är motivet för verksamheten, vars vinster till större delen återinvesteras i förverk- ligandet av detta sociala syfte, och vars organisation eller ägande- system återspeglar uppdraget och utgår från principer om demo- krati, medbestämmande eller social rättvisa.10 Det sociala företagandet omfattar en heterogen grupp av aktörer och verksamheter som ofta verkar i gränslandet mellan det offent- liga, privata och det civila samhället. Det är företag och föreningar verksamma både inom den privata och den idéburna sektorn. Som konstaterar i rapporten för sociala företag11 är det svårt att entydigt definiera vad som är ett socialt företag. 8Ku2018/00152/D. 9Det frivilliga arbetet i som del av BNP, och , 2018. Meddelande från kommissionen till , rådet, Ekonomiska och sociala kommittén och , KOM (2011) 682 slutlig. 11Finansieringsvägar för sociala företag, Avrapportering av deluppdrag (Dnr Ä2018-257), s. 12–14. Idéburen sektor och offentligt finansierad välfärd I regeringens strategi för sociala företag12 benämns dessa som den grupp av företag och föreningar som uppfyller följande karakteristika: –Det är företag, oberoende av associationsform, där den affärs- mässiga verksamheten är ett medel för att uppnå ett eller flera spe- cifika samhällsnyttiga mål, exempelvis minska utanförskap, för- bättra klimatet och miljön eller bidra till en tryggare livsmiljö. –Företagets resultat mäts i relation till uppfyllelsen av de samhälls- nyttiga mål som angetts som dess syfte att uppnå. –Företagets ekonomiska överskott återinvesteras huvudsakligen i verksamheten, alternativt investeras i ett nytt samhällsnyttigt projekt, i stället för att primärt tas ut som vinst genom avkastning till ägarna. En särskild form av sociala företag är de arbetsintegrerande sociala företagen. Det finns inte något särskilt regelverk eller någon särskild associationsform för sådana företag. Enligt webbplatsen , som ansvarar för inom regeringsuppdraget för socialt företagande,13 kan arbetsintegrerande sociala företag (ofta förkor- tade ASF) definieras på följande sätt. –De är företag som driver näringsverksamhet, dvs. producerar och säljer varor och/eller tjänster. –Med övergripande ändamål att integrera människor som har stora svårigheter att få och/eller behålla ett arbete, i arbetsliv och sam- hälle. Det innebär att företagen försöker skapa nya arbetstillfällen men också att man erbjuder arbetsträning, rehabilitering m.m. för att de som deltar i verksamheten ska kunna få arbete hos andra arbetsgivare. –Som skapar delaktighet för medarbetarna genom ägande, avtal eller på annat väl dokumenterat sätt. Det kan innebära att före- taget drivs som ett arbetskooperativ men kan också innebära att 12Regeringens strategi för sociala företag – ett hållbart samhälle genom socialt företagande och social innovation (N2018/00710/FF). 13N2018/00710/F, även tidigare uppdrag : A2016/00424/A. Idéburen sektor och offentligt finansierad välfärd företagets verksamhet organiseras så att alla kan ta del i beslut om företaget och om sin egen utveckling. –Som i huvudsak återinvesterar sina vinster i den egna eller lik- nande verksamheter. Det innebär vanligen att vinster (överskott) används till att anställa fler, utveckla verksamheten, erbjuda kom- petensutveckling eller för att utveckla nya sociala företag. –Som är organisatoriskt fristående från offentlig verksamhet. Det innebär att företaget inte har ägare som är kommuner eller andra offentligt ägda organisationer. 4.1.2Den idéburna sektorns roll i välfärden Den idéburna sektorn är heterogen. I den ingår såväl små koopera- tiva förskolor som stora koncerner, vilka kan vara stiftelser där även aktiebolag ingår. Kännetecknande för idéburna organisationer är att de frivilligt valt att gå samman kring en idé och värdegrund, att all- männytta eller medlemsnytta är deras främsta drivkraft samt att even- tuella överskott går tillbaka till verksamheten och därmed kommer samhället till godo. Även idéburna verksamheter behöver göra över- skott så att de kan fortsätta att bedriva välfärdsverksamhet men även för att kunna utvecklas och växa. I regeringens skrivelse 2017/18:246 anges att det civila samhället är av central betydelse för demokratin och att det har flera viktiga funktioner i form av bl.a. demokratiskola och röstbärare men även som skapare av samhällsnyttig verksamhet inom olika sektorer. Andra aspekter som ofta lyfts är att den idéburna sektorn bidrar till utvecklingen av välfärden genom att organisationerna snabbt an- passar och förändrar insatser så att de träffar nya samhällsproblem. En viktig del i detta är organisationernas lokala förankring. Exempel på denna aspekt är idéburna organisationers arbete med flykting- mottagandet och olika integrationsinsatser. Engagemang i det civila samhällets organisationer anses bidra till ökad social sammanhållning och således minska klyftorna mellan olika grupper. Organisationerna finns ofta representerade i särskilt utsatta områden som ett komplement till offentliga myndigheter. Genom att idéburna organisationer inkluderar individer med egna erfarenheter av olika problem som t.ex. missbruk, hemlöshet, lång- Idéburen sektor och offentligt finansierad välfärd varig arbetslöshet och funktionsnedsättningar utvecklas arbetsmeto- der som är unika och ger resultat. Idéburna organisationer bidrar till mångfalden och till valfrihet för brukare genom att t.ex. tillhandahålla anpassade eller nischade tjänster. Sådana tjänster är inte alltid intressanta för vinstdrivande organisationer att tillhandahålla. Organisationerna har ofta en tydlig värdegrund och ideellt syfte som skapar mervärde för brukarna av de tjänster de utför. Denna karaktär hos idéburna organisationer ger deras verksamhet dess sär- art och särskilda värde i jämförelse med verksamhet som bedrivs i offentlig regi eller av företag. Idéburna organisationer har också bidragit till innovation genom att ta fram och tillhandahålla nya former av välfärdstjänster. Som exempel på innovationer kan nämnas barnavårdscentraler, folktand- vård, kolloverksamhet, studiecirklar och skollunch samt senare tjej- och kvinnojoursverksamhet. På bland annat ovan angivna sätt bidrar idéburna organisationer till välfärdsstatens utveckling. 4.1.3Målen för det civila samhället Politikområdet för det civila samhället omfattar generella frågor om det civila samhället och dess villkor, bl.a. möjligheter att bilda orga- nisationer, att få statligt stöd, att bedriva ideell verksamhet och att göra människor delaktiga. Vidare omfattas organisationernas samver- kan med den offentliga sektorn genom dialog och samråd. Området omfattar också forskning samt annan kunskapsutveckling om det civila samhällets omfattning, roll, sammansättning, verksamhet och utveckling samt bidrag till idrotten, allmänna samlingslokaler, kvinnors organisering, friluftsorganisationer och riksdagspartiers kvinnoorga- nisationer.14 Målen fastställdes av genom beslut om propositionen En politik för det civila samhället.15 Enligt propositionen ska målet för politiken vara att villkoren för det civila samhället som en central del av demokratin förbättras. Detta ska ske i dialog med det civila sam- hällets organisationer genom att: 14Budgetpropositionen (prop. 2018/19:1), utgiftsområde 17, s. 143. 15Riksdagsskrivelse 2009/10:195. Idéburen sektor och offentligt finansierad välfärd •utveckla det civila samhällets möjligheter att göra människor del- aktiga utifrån engagemanget och viljan att påverka den egna livs- situationen eller samhället i stort, •stärka förutsättningarna för det civila samhället att bidra till sam- hällsutvecklingen och välfärden både som röstbärare och opinions- bildare och med en mångfald av verksamheter, och •fördjupa och sprida kunskapen om det civila samhället. Överenskommelser och strukturerad dialog med civilsamhället är ett sätt för regeringen att arbeta med målet. Regeringen slöt som tidi- gare nämnts en ny överenskommelse med organisationer som samlar riksorganisationer inom det civila samhället. Överens- kommelsen tar sin utgångspunkt i den tidigare gällande från 2008.16 Den nya överenskommelsen är bredare då den omfattar fler områden än det sociala området. Den struktur för samverkan mellan regeringen och det civila samhället som ansvarar för överenskommelsen benämns numera NOD, Nationellt organ för dialog och samråd mellan reger- ingen och det civila samhället. NOD består av en styrgrupp och ett kansli, samt de organisationer som valt att ansluta till strukturen. Detta avsnitt innehåller redogörelse för några tidigare utredningar vars uppdrag rört civilsamhället. Utredningen för ett stärkt civilsamhälle Utredningen hade i uppdrag17 att undersöka möjligheterna att på olika sätt underlätta för det civila samhällets organisationer att bedriva sin verksamhet, att utvecklas och att därigenom bidra till demokrati, väl- färd, folkhälsa, gemenskap och social sammanhållning. Uppdraget omfattade att analysera och bedöma om organisationernas särart och ställning i förhållande till nationell lagstiftning och EU-rätt kan och bör utvecklas eller tydliggöras. Utredningen skulle också lämna för- slag till hur organisationernas möjligheter att delta i offentlig upp- 16Ku2018/0015/D. 2014:40, tilläggsdirektiv 2015:38. Idéburen sektor och offentligt finansierad välfärd handling kan förbättras. I uppdraget ingick också att undersöka beho- vet av ett samlat administrativt stöd till det civila samhällets organi- sationer. En viktig utgångspunkt för utredningen var att öka frihetsgraden hos det civila samhällets organisationer och att dess särart ska bevaras.18 Utredningen ansåg att konsekvenser för ideella organisationer av nya regler bör analyseras och redovisas tidigt för att kunna utgöra underlag för politikens utformning och åtgärder. Därför föreslog utredningen att om ett förslag i ett betänkande har betydelse för vill- koren för det civila samhällets organisationer ska detta redovisas sär- skilt. föreslogs få i uppdrag att i sin årliga uppföljning av förenklingsarbetet på vissa myndigheter efterfråga åtgärder av- sedda att förenkla för civilsamhällets organisationer.