sou · H6B388 · 2019-01-01 00:00:00 — Ett förslag som påverka det genom- snittliga antalet beviljade timmar är förslaget att dubbel assistans inte ska beviljas om behovet kan tillgodoses via hjälpmedel eller bostads- anpassning. Hur stor nettoeffekten av förslaget blir är svårt att upp- skatta. Ett försiktigt antagande om att av de timmar som avsåg dubbel assistans år 201725 skulle kunna ersättas med hjälpmedel eller bostadsanpassning – och att kostnaden för hjälpmedlet eller bo- stadsanpassningen utgör hälften av kostnaden för den dubbla assistan- sen – innebär att kostnaden minskar med per år.26 Kostnadsminskningen uppstår på statsbudgeten medan kostnads- ökningen för hjälpmedel och bostadsanpassning – som alltså antas upp- gå till hälften () – belastar kommuner och landsting. Att betala en lägre ersättning till assistansmottagare som väljer att få sin assistans av en assistent som lever i hushållsgemenskap med den assistansberättigade, minskar som beskrivits ovan statens kostna- der med /år och att i vissa situationer använda hjälpmedel och bostadsanpassning i stället för dubbel assistans mins- kar alltså nettokostnaderna med /år. Att addera dessa båda effekter leder till viss dubbelräkning eftersom av timmarna som beräknas ersättas med hjälpmedel eller bostads- anpassning avser assistans som utförs av assistenter som lever i hus- hållsgemenskap med den som får stödet. Effekten av denna dubbel- räkning är dock så liten att vi valt att bortse från den. 17.3.6Schablon för antal timmar för dagligt liv i hemmet, inköp, träning och fritidsaktiviteter Ett förslag som kan påverka det genomsnittliga antalet assistans- timmar och därmed kostnaderna för assistansersättningen, är införan- det av en schablon på för andra personliga behov i form av aktiviteterna dagligt liv i hemmet, inköp, träning och fri- tidsaktiviteter. Alla som önskar dessa och som har rätt till 25Enligt avsåg av alla timmar assistansersättning dubbel assistans (). Se (2017). 2615 446 pers. × 105 t/v × 52 v × (× 0,5) × 0,12 × 0,1 = . assistansersättning, får dem. De assistansmottagare som anser sig ha behov av fler timmar än så har möjlighet att precisera sina behov och ansöka om ytterligare timmar. Hur en sådan schablon skulle påverka antalet timmar och kostna- derna är svårt att säga med någon större precision. Försäkrings- kassan har inte statistik över hur stor del av beslutade timmar som avser just dagligt liv i hemmet, inköp, träning och fritidsaktiviteter. Dock har utredningen fått statistik från som visar vilka behov beviljade timmar avser vad gäller nybeviljad assistans- ersättning åren 2015–2017. Statistiken visar att de 738 personer som beviljades assistansersättning och var , i genomsnitt, beviljades /vecka för hemliv och/eller fritids- och samhällsaktiviteter. Dessa behov kan antas tämligen väl motsvarar de behov som vår föreslagna schablon avser att tillgodose. Eftersom schablonen i praktiken blir ointressant att tillämpa för assistansberättigade som till följd av andra behov redan beviljats assistans dygnet runt eller all vaken tid, är det mer intressant att bara titta på dem som beviljades tid för hemliv och/eller fritids- och sam- hällsaktiviteter. Genomsnittet för den gruppen var 21 tim- mar, dvs. mer än den schablon vi föreslår. Nästan sju av tio beviljades fler än . Införandet av denna schablon ökar enligt vår bedömning förutsägbarheten och rättssäkerheten för den som är i behov av stöd men också rättssäkerheten. Vår bedömning är vidare att föreslagen schablon inte påverkar kostnaderna för assistansersätt- ningen nämnvärt men att utvecklingen behöver följas noga. På bedömer vi att en sådan schablon bidrar till en hållbar ekono- misk utveckling. 17.3.7Beredskap på en annan plats än hos den som är i behov av stöd ingår inte i personlig assistans Ett förslag som, åtminstone marginellt, påverkar antalet beviljade tim- mar assistansersättning och därmed kostnaderna, är att behov som av- ser beredskap för att lämna stöd inte längre ska tillhandahållas via assi- stansersättningen. Vi bedömer att förslaget innebär att kostnaden för assistansersättningen minskar med per år.27 27Bygger på uppgift att kostnaden för beredskap upp- gick till . Om oktober är representativ blir årskostnaden 291 028 × 12 månader = 3,5 mnkr. fyller denna beredskap ett behov som behöver tillmötes- gås på annat sätt och detta blir enligt vårt förslag kommunens ansvar. Vi bedömer att kostnadsminskningen inom assistansersättningen tämligen väl motsvarar kommunernas tillkommande kostnader för att tillgodose behoven. 17.3.8Kommunernas medfinansiering av kostnaderna för assistansersättning behålls står kommunerna för finansieringen av de första assistansersättning och assistansmottagare. Syftet med med- finansieringen var att skapa drivkrafter för kommuner att erbjuda sina medborgare av god kvalitet. Tanken är att om det inte är förenat med en kostnad för kommunerna när deras kommun- invånare ansöker om och beviljas assistansersättning, så minskar denna drivkraft. Vi menar att målet bör vara att samtliga insatser, såväl LSS-insatser som assistansersättning, ska vara av god kvalitet. Det är därför viktigt att kommunerna stimuleras att utforma bra LSS-insatser och där- efter överlåta till den enskilde om hon eller han vill ansöka om assi- stansersättning eller en eller flera LSS-insatser (eller både och). Alla personer som tillhör LSS personkrets kan naturligtvis inte beviljas alla insatser och vissa insatser går inte att kombinera, men när en person uppfyller kriterierna för en eller flera insatser ska samtliga insatser hålla en god kvalitet. För att stimulera kvaliteten i LSS-insatserna föreslår vi att kom- munernas medfinansiering av assistansersättningen behålls och att den gäller även de cirka 3 500 personer som beräknas få assistans- ersättning i stället för kommunalt beslutad assistans. De personer som eventuellt inte önskar få de som de enligt förslaget har rätt till, kan komma att beviljas färre än i genomsnitt. I de fall assistansersättningen understiger / vecka, föreslår vi att kommunernas finansiering ska avse samtliga assistanstimmar. bortfaller medfinansieringen för de cirka 3 000 personer som lämnar assistansersättningen för någon av de nya Nettoeffekten beräknas bli att kommunernas med- finansiering ökar med cirka 160 miljoner kronor.28 17.4Konsekvenser med utgångspunkt i målgrupper, politikområden och system 17.4.1De som får insatser och deras anhöriga påverkas i första hand av införandet av tre nya LSS-insatser Våra förslag innebär att ett antal personer som hör till personkretsen kommer att beviljas andra insatser än . Det handlar om barn (som inte fyllt ) och om dem som har behov kopplade till det så kallade femte grundläggande behovet. Dessa grupper kommer i många fall, i stället för personlig assistans, få de nya LSS-insatserna personligt stöd till barn respektive förebyggande pedagogiskt stöd. En konkret förändring för dem som byter från stöd enligt social- tjänstlagen till LSS-insatser är att det kan tas ut avgifter för de förra men inte de . Dock är vår bedömning att det inte rör sig om mycket pengar eftersom avgifterna för stöd enligt socialtjänstlagen ofta inte tas ut när den enskilde har låg inkomst, vilket ofta är fallet för personer inom berörd grupp. Vår bedömning är att de nya insatserna blir mer ändamålsenliga än personlig assistans och att konsekvenserna blir övervägande posi- tiva för dem som beviljas insatserna och för deras anhöriga. Ända- målsenligheten handlar bland annat om att de nya insatserna bättre kommer att säkerställa att personalen har tillräcklig kompetens och en ökad insyn kommer ge möjlighet till uppföljning och kvalitets- säkring. Eftersom insatserna dessutom, i vissa avseenden, kommer kunna tillgodose flera sorters behov än vad insatsen personlig assi- stans kan, skapas förutsättningar för ett mer sammanhållet och sam- ordnat stöd för den enskilde och dennes familj. Den fulla friheten att välja utförare och bestämma över hur stödet ska ges kommer dock inte längre att finnas kvar även om den en- skildes inflytande över de nya stödformerna ska vara betydande. Vi föreslår en övergångsperiod innan de nya insatserna ska finnas på plats och tillämpas för alla som är i behov av dem. 28(3 515 pers. – 2 983 pers. × 20 t × 52 v × = . Beräkningen beaktar inte att vissa personer kan komma att beviljas färre än 20 t/v i genomsnitt, varvid medfinansieringen uppgår till faktiskt antal timmar. och deras familjer bör få möjlighet att förbereda sig och få hjälp att få ett bra utformat stöd givet de nya insatserna. Vårt förslag att differentiera ersättningen för assistansersättning innebär bland annat lägre ersättning när assistansen utförs av assi- stenter som lever i hushållsgemenskap med den som får stödet. Vårt skäl för en sådan differentiering är att denna grupp, allt annat lika, har något lägre kostnader för sådant som inte direkt eller indirekt är kopplat till lön och vår bedömning är att differentieringen inte kom- mer att påverka dem som beviljats assistansersättning. Vad gäller den nya insatsen personligt stöd till barn, är vår bedöm- ning att en särskild insats till barn med syfte att säkerställa en god kvalitet och kompetent personal, är i linje med FN:s konvention om barns mänskliga rättigheter. 17.4.2Barn och ungdomar påverkas av en av de nya LSS-insatserna Den mest påtagliga förändring vi föreslår som påverkar barn och ung- domar är den nya LSS-insatsen personligt stöd till barn. Insatsen riktar sig endast till personer som inte fyllt och vi bedömer att i stor- leksordningen 3 000–4 000 barn kommer att beviljas insatsen. Barn påverkas även i viss utsträckning av vissa av våra andra förslag men detta i betydligt mindre omfattning. Enligt faktablad Uppnå kvalitet i beslut som rör barn och unga29 är en barnkonsekvensanalys ett stöd för bland andra statliga myndigheter i arbetet med att föra in barnets bästa i besluten. För att beskriva konsekvenserna av våra förslag för barn och ung- domar utgår vi från de steg i en barnkonsekvensanalys som Barn- ombudsmannen anger. Vi har träffat ett stort antal företrädare för bland annat funktions- hindersrörelsen och situationen för barn och unga är en av de fråge- ställningar som diskuterats. Vi har även diskuterat situationen för barn och unga med funktionsnedsättning med kommuner, landsting och myndigheter och därutöver har vi tagit till oss information från betänkanden, myndighetsrapporter och forskningsrapporter. Den statistik vi inhämtat har studerats utifrån bland annat skillnader mellan barn/unga och vuxna. En iakttagelse är att andelen barn/unga har varit tämligen inom LSS. Undantaget är kommunalt beslutad personlig assistans där andelen unga ökat. Det har skett en tämligen stor ökning av antalet barn som får diagnoser, i första hand autism och autismliknande tillstånd, som ger tillhörighet till LSS personkrets och som därmed kan leda till LSS-insatser. Det är vidare så att övervikten pojkar i förhållande till flickor ökat med tiden, vilket hör ihop med utvecklingen av nämnda diagnoser. Ytterligare en iakttagelse är att utvecklingen stått relativt still vad gäller antalet mottagare av de LSS-insatser som i hög grad eller i första hand riktar sig till barn och unga, dvs. boende i familjehem eller bostad med särskild service för barn eller ungdomar, avlösarservice, korttids- vistelse utanför det egna hemmet samt korttidstillsyn för skolungdom. Vår analys angående situationen för barn och unga beskrivs mer i detalj i andra kapitel, i första hand kapitel 6, men den kan i korthet beskrivas som att vi bedömer att nuvarande insatser fungerar väl i de allra flesta fall, men att det finns risker som motiverar åtgärder. Riskerna finns i första hand inom insatsen personlig assistans och handlar om att brist på insyn och kvalitetssäkring vad gäller per- sonalens kompetens kan leda till otillräcklig kvalitet i utförandet. En tänkbar icke önskvärd konsekvens är att detta försvårar frigörelsen för vissa barn och unga. Det är vidare så att nuvarande innehåll i in- satsen personlig assistans inte alltid tillgodoser de behov av samord- ning och helhetssyn som särskilt barn/unga och deras familjer har. Analysen landar bland annat i förslaget om en ny LSS-insats – per- sonligt stöd till barn. Avsikten med en särskild insats för barn är att ändamålsenligheten och kvaliteten i insatsen ska bli högre jämfört med insatsen personlig assistans. Det handlar om att säkerställa att personalen har tillräcklig kompetens och att kvaliteten även i övrig är god. Insatsen kommer också att innehålla fler delar än personlig assistans, i första hand omvårdnad, vilket i sin tur bedöms underlätta en effektiv samordning av de olika stöd och insatser som ges. Exakt hur insatsen personligt stöd till barn kommer att utvecklas är svårt att veta på förhand och vi förespråkar att detta följs upp och ut- värderas. Utöver hur många som beviljas insatsen bör uppföljningen omfatta hur innehållet i insatsen utvecklas och i vilken omfattning den ersätter behov som tidigare tillgodosågs genom andra insatser. En viktig aspekt vid en uppföljning/utvärdering rör barns delaktig- het och självbestämmande. 17.4.3Statens kostnader minskar bland annat till följd av differentierad ersättning för assistansersättning Staten står för kostnaden för assistansersättningen och kostnaden bedöms minska med till följd av våra för- slag och därutöver ökar intäkten från kommunsektorn i form av med- finansiering av assistansersättningen med uppskattningsvis 160 mil- joner kronor. Till följd av den kommunala finansieringsprincipen blir det dock nettoeffekten betydligt mindre. Större delen av kost- nadsminskningen beror på att kostnader övertas av kommunerna och merparten av övriga kostnadsminskningar kommer att finansiera andra kostnadsökningar inom kommunerna. Den nettokostnadsminskning som återstår därefter kommer, åtminstone till en början, finansiera de engångsvisa kostnadsökningar som uppkommer för myndigheter och kommuner. Mer om detta nedan. Kostnadseffekterna till följd av förslagen i detta betänkande delas nedan upp i varaktiga effekter och effekter av engångskaraktär. Effek- terna beskrivs genomgående med belopp som speglar situationen 2017. Varaktiga kostnadseffekter () 1.3 412 miljoner kronor i minskade kostnader för assistansersätt- ning till följd av att 2 088 barn får den nya LSS-insatsen personligt stöd till barn (i stället för assistansersättning). 2.1 706 miljoner kronor i minskade kostnader för assistansersätt- ning till följd av att 895 personer som haft assistansersättning till följd av det femte grundläggande behovet får den nya insatsen förebyggande pedagogiskt stöd (i stället för assistansersättning). 3.2 648 miljoner kronor i ökade kostnader för assistansersättning till följd av att 3 515 personer får assistansersättning (i stället för kommunalt beslutad personlig assistans). i minskade kostnader för assistansersättning till följd av att assistanstimmar som utförs av assistenter som lever i hushållsgemenskap med assistansmottagaren ersätts med ett belopp som är lägre än andra assistanstimmar.30 i minskade kostnader för assistansersättning till följd av att det högre timbeloppet kommer att beviljas mindre ofta, vilket beror på en hög andel obekväm arbetstid bortfaller som grund för ett högre timbelopp. i minskade kostnader för assistansersättning till följd av att dubbel assistans inte längre ska beviljas om behovet i stället kan tillgodoses med hjälp av hjälpmedel eller bostads- anpassning. i ökade intäkter till följd av att kommuner- nas medfinansiering av assistansersättningen ökar.31 antas statsbidraget till kommunerna minskas med motsvarande belopp. i minskade kostnader till följd av att behovet av beredskap som finansieras inom ramen för assistansersätt- ningen i stället blir ett kommunalt ansvar. 9.Försäkringskassans långsiktiga administrationskostnader32 beräk- nas bli i princip oförändrade till följd av att nettoförändringen av antalet personer med assistansersättning blir i stort sett oförändrad. Undantaget utgörs dock av nya ansvar att hand- lägga och bedöma ansökningar om tillfällig utökning av assistans- ersättning, t.ex. vid resor. Denna nya arbetsuppgift beräknas med- föra ökade kostnader motsvarande 15 miljoner kronor33. 30Hur stor skillnaden blir mellan de olika schablonbeloppen blir beslutas av regeringen. Vår be- dömning är att skillnaden bör vara och det är den nivån beräkningen utgår ifrån. 31(3 515 pers. – 2 983 pers.) × 20 t × 52 v × = . 32Försäkringskassans administrationskostnad för assistansersättning var 2017 enligt myndighetens årsredovisning. 33Bygger på antagandet att 5 000 assistansberättigade ansöker om tillfällig utökning av assistans- ersättning och att handläggningskostnaden är 3 tkr per ärende. Summan av ovan är att statens bruttokostnader beräknas minska med till följd av förslagen. Enligt den kommu- nala finansieringsprincipen kommer dock staten att överföra medel till kommunsektorn för förändringar som handlar om att assistans- berättigade går från assistansersättning till kommunalt beslutade och finansierade insatser. Likaså kommer staten att minska statsbidraget till kommunerna med anledning av att kommunens kostnader för kommunalt beslutad assistans upphör och övertas av staten. När dessa överföringar beaktats beräknas statens nettokostnader till följd av förslagen minska med . 1.Försäkringskassan behöver ta beslut som rör uppskattningsvis 15 500 personer avseende assistansersättning. Det handlar dels om 3 515 personer som har kommunalt beslutad personlig assistans , dels om 11 931 personer med assistansersättning som framöver kan beviljas detta om de uppfyller de nya villkoren. Vi bedömer den genomsnittliga utredningskostnaden till 6 000 kro- nor, vilket innebär en total kostnad på 92 miljoner kronor.34 2.Försäkringskassan behöver anpassa sitt it-stöd så att myndigheten kan identifiera assistansersättningstimmar som utförts under obe- kväm arbetstid och ersätta dessa timmar med rätt schablonbelopp. it-stödet behöver även kunna identifiera timmar som avser assi- stent som lever i hushållsgemenskap med assistansmottagaren och ersätta sådana med rätt schablonbelopp. Vi uppskattar kost- naden för detta till . 3.Vi föreslår ett antal uppdrag till myndigheter som kräver mer resur- ser och/eller omprioriteringar. Tabellen nedan visar uppdragen per myndighet samt uppskattat kostnad. 34De personer som har kommunalt beslutad assistans ska inte prövas i sak av och den administrativa kostnaden blir därför låg för den gruppen. De som inte fyllt orsakar inte heller några nämnvärda kostnader. Övriga ärenden innebär dock högre handläggnings- kostnader. Den styckkostnad vi antar är ett genomsnitt av dessa ärendetyper. Vad gäller uppdragen bedömer vi att dessa till ansenlig del kan anses ligga inom ramen för berörda myndigheters ordinarie verksamhet och därmed inom ramen för det som är finansierat via ordinarie anslag. Det bör dock – allt annat lika – engångsvis tillföras därutöver. Vi avstår från att föreslår hur dessa tillfälliga för- stärkningar bör fördelas mellan myndigheterna. Sammantaget innebär våra förslag engångskostnader för ett antal statliga myndigheter motsvarande , vilket finan- sieras genom den nettokostnadsminskning med som uppkommer totalt med anledning av våra förslag. Kommunerna finansierar de föreslagna nya LSS-insatserna, liksom de som finns kvar (med undantag för rådgivning och annat personligt stöd som även framöver finanserias av landstingen). Kostnadseffekterna till följd av förslagen i detta betänkande delas nedan upp i varaktiga kostnader och kostnader av engångskaraktär. Effekterna avser situationen 2017. Varaktiga kostnadseffekter () 1.3 412 miljoner kronor i ökade kostnader till följd av att 2 088 barn får kommunalt finansierade insatser (i stället för assistansersättning). i ökade kostnader till följd av att kostnads- ökningen för den nya insatsen personligt stöd till barn beräknas bli större än de kostnadsminskningar som uppkommer då barnen inte längre behöver andra insatser. 3.1 706 miljoner kronor i ökade kostnader till följd av att 895 per- soner som haft assistansersättning till följd av det femte grund- läggande behovet får nya/befintliga insatser som finansieras av kommunerna (i stället för assistansersättning). i ökade kostnader till följd av att kostnadsök- ningen för den nya insatsen förebyggande pedagogiskt stöd beräknas bli större än de kostnadsminskningar som uppkommer då perso- ner inte längre behöver andra insatser. i ökade kostnader följd av att kostnadsök- ningen för den nya insatsen personlig service och boendestöd be- räknas bli större än de kostnadsminskningar som uppkommer när insatsen ledsagarservice upphör och blir en del av denna insats men med en något utvidgad definition av ledsagning. i ökade kostnader till följd av att dubbel assi- stans inte längre ska beviljas om behovet i stället kan tillgodoses med hjälp av hjälpmedel eller bostadsanpassning. Högre kostnader för bostadsanpassningar hamnar på kommunerna och i den mån kostnaderna för hjälpmedel stiger, är det antingen eller kommunen som står för finansieringen. i ökade kostnader till följd av att kommu- nernas medfinansiering av assistansersättningen ökar.35 Dock ökas statsbidraget till kommunerna med motsvarande belopp. i ökade kostnader till följd av att behovet av be- redskap som finansieras inom ramen för assistansersättningen i stället blir ett kommunalt ansvar. 9.2 648 miljoner kronor i minskade kostnader till följd av att drygt 3 500 personer går från kommunalt beslutad personlig assistans till assistansersättning. 10.Minskade intäkter till följd av att kommunerna går miste om avgiftsintäkter i de fall personer med funktionsnedsättning byter stöd enligt socialtjänstlagen mot någon av de nya LSS-insatserna. Avgiftsuttaget för det stöd enligt socialtjänstlagen som i första hand kan komma att ersättas med nya LSS-insatser, dvs. hem- tjänst och boendestöd, motsvarar av bruttokost- naderna.36 Vi väljer att inte kvantifiera denna effekt och bedömer att det inte rör sig om några betydande belopp. 11.Kommunernas långsiktiga administrationskostnader beräknas bli i princip oförändrade till följd av att nettoförändringen av antalet personer med kommunalt beslutade LSS-insatser och/eller stöd enligt socialtjänstlagen, inte förändras nämnvärt till följd av för- slagen. övertar ansvaret att handlägga och bedöma ansökningar om tillfällig utökning av assistansersätt- ning, t.ex. vid resor. Denna nya arbetsuppgift beräknas medföra minskade kostnader motsvarande 15 miljoner kronor37. 35(3 515 pers. – 2 983 pers.) × 20 t × 52 v × = . 36Uppgift från SKL. 37Bygger på antagandet att 5 000 assistansberättigade ansöker om tillfällig utökning av assistans- ersättning och att administrationskostnaden är 3 tkr per ärende. Summan av ovan är att kommunernas bruttokostnader beräknas öka med till följd av förslagen. Enligt den kommunala finansieringsprincipen kommer dock staten att överföra medel till kommunsektorn för förändringar som handlar om att per- soner går från assistansersättning till kommunalt beslutade och finan- sierade insatser. Likaså kommer staten att minska statsbidraget till kommunerna till följd av att kommunens kostnader för kommunalt beslutad assistans hamnar på assistansersättningen. När dessa över- föringar beaktats beräknas kommunernas nettokostnader till följd av förslagen öka med , vilket även det blir föremål för överföring från staten till kommunsektorn. Kommunerna behöver ta beslut som rör uppskattningsvis 13 600 per- soner som ansöker om någon av de tre nya LSS-insatserna. Det handlar om uppskattningsvis 8 500 som ansöker om insatsen personlig service och boendestöd, 3 500 som ansöker om insatsen personligt stöd till barn och om 1 600 som ansöker om insatsen förebyggande pedago- giskt stöd. Vi bedömer den genomsnittliga utredningskostnaden till , vilket innebär en total kostnad på .