sou · H7B330 · 2019-06-10 00:00:00 — I övriga fall beslutar expropriationskommissionen om markåtkomst och ersättning. Markägarna överklagar ofta ersättningsbesluten till i de sistnämnda fallen. För att kunna genomföra stora projekt som påverkar flera kommunplaner görs en ansökan om ett landsplandirektiv, där näringsministern upprättar en plan som möjliggör anläggningen. Ett landsplandirektiv åsidosätter kommunala planer och möjliggör expropriering av mark. Nätkoncession för linje krävs för transmissionsnät och regionala nät med en spänningsnivå på eller över . Koncession ges för en linje som ska byggas mellan två specificerade punkter, dvs. en start- och en slutpunkt. Sträckningen anges inte. Efter att en MKB tagits fram kan ansökan om bygglov skickas in till i enlighet med elmarknadslagen. I bygglovet prövas anläggningens lämplighet. Lämplighetsprövningen omfattar dels en prövning av behovet av ledningen och dels en prövning av sökandens lämplighet och ekonomiska förutsättningar att bedriva verksamheten. Med bygglovet anses det fastställt att projektet är nödvändigt för att trygga energiförsörjningen och man har fått koncession, men det ger inte rätt att bygga kraftledningen och tar inte ställning till sträckningen. Därefter kan ansökan skickas till det lokala lantmäteriet för att få ett undersökningstillstånd som ger rätt genomföra terrängundersökningar längs den tänkta ledningssträckningen. På basis av terrängundersökningarna planeras sedan den slutliga ledningssträckningen. En nätkoncession för linje gäller tills den återkallas. För 220- och 400 kV-ledningar som är längre än görs en miljökonsekvensbedömning (MKB) enligt lagstadgat förfarande. För mindre projekt fattar den regionala närings- trafik- och miljöcentralen (kontaktmyndigheten) ett beslut om huruvida MKB behöves eller inte. I MKB:n utreds direkta och indirekta miljökonsekvenser av åtgärden och alternativa sträckningar. Faktorer som ska beaktas är: Människors hälsa och trivsel, jord, vatten, luft, klimat, växtlighet, organismer, naturens mångfald, samhällsstruktur, byggnader, landskap, stadsbild, kulturarv, utnyttjande av naturresurser samt växelverkan mellan nämnda faktorer. MKB presenteras på ett öppet informationsmöte där allmänheten ges möjlighet att inkomma med åsikter. MKB:n och kontaktmyndighetens utlåtande om den bifogas till ansökan om bygglov och inlösningstillstånd för kraftledningen och ska beaktas när sträckningen väljs. Förfarandet är inte ett tillståndsförfarande, utan syftet är att ge information inför beslutsfattandet. I allmänhet tar MKB-processen ett till . Det vanligaste sättet att säkra markåtkomsten för ledningen är genom nyttjanderätt. Upplåtelsen sker som regel genom inlösen vid en inlösningsförrättning. Steg 1: Handels- och industriministeriet tar beslut om inlösningstillstånd. Ett sådant krävs för att få göra en inlösningsförrättning. Steg 2: Tillstånd till inlösen och rätt att ta marken i anspråk (så kallad förhandsbesittningstagande) beviljas av statsrådet. Steg 3: Statsrådets beslut skickas till det lokala lantmäteriet som genomför inlösningsförrättningen. Ersättningens storlek beslutas av i samband med förrättningen. Markägare kan överklaga ersättningsbeslutet till jorddomstolen. Nyttjanderätterna redovisas i fastighetsregistret och med stöd av dem kan sedan ledningen byggas, användas och underhållas. Anläggningar på mer än måste ha linjekoncession enligt energilagen §3-1. Anläggningar för produktion, transformation, överföring och fördelning av el får inte byggas, ägas eller drivas utan koncession. NVE kan bevilja koncession till anläggningar som anses socialt rationella. Baserat på energilagen har NVE utarbetat tre typfall för linjekoncessionsansökan. Typfall A (spänning lägre än eller ledning kortare än ): Ansökan skickas in, NVE skickar den till samråd. När NVE bedömer att de har tillräckligt med information tar de beslut. Ingen konsekvensutredning krävs. I typfall B och C(spänningsnivå på minst respektive och en längd på respektive ): För att kunna pröva om anläggningen anses rationell finns det krav på att den ska innehålla en konsekvensutredning enligt föreskriften om konsekvensutredningar. är omfattande och innehåller flera olika delmoment. I föreskriften finns en lista med faktorer som kan påverkas och få betydande effekter för miljö, naturresurser och samhälle. Åtgärdens påverkan på dessa faktorer ska redovisas i utredningen och bedöms sedan av NVE som upprättar ett konsekvensutredningsprogram. I typfall C ska en konceptvalsutredning först genomföras där behov och alternativa koncept utreds och granskas av en extern kvalitetsgranskare. Därefter följer processen med förslag till konsekvensutredning, osv. Faktorer som skall ingå i konsekvensutredningen: Naturdiversitet (mångfald), ekosystemtjänster, nationella och internationella miljömål, kulturminnesmärken och kulturmiljö, friluftsliv, landskap, föroreningar, vattenmiljö, mark- och mineralresurser, samisk natur- och kulturbas, transportbehov, energiförbrukning, energilösningar, beredskap och olycksrisk, effekter till följd av klimatförändringar (t.ex. stigande havsnivå), befolkningens hälsa, tillgänglighet till utomhusområden, tillgänglighet till gång- och cykelnät, barns uppväxtvillkor, brottsförebyggning, arkitektonisk och estetisk design, uttryck och kvalitet. Miljöfrågorna är integrerade i konsekvensutredningen och bedöms av NVE. I koncessionsansökan är projektägaren skyldig att bifoga information som gör det möjligt för NVE att bedöma om åtgärden ligger i linje med gällande miljölagstiftning. I övrigt görs ingen separat miljökonsekvensbeskrivning eller miljöprövning. För större kraftledningar är det normalt ett villkor att en miljö-, transport- och byggplan (MTA) ska utarbetas efter att licensen erhållits. En MTA beskriver hur anläggningen ska byggas inom den beviljade koncessionen och hur miljöhänsyn som uppstått i licensprocessen ska bevaras. MTA godkänns av NVE. Genom överenskommelser med markägare kan ledningshavaren erhålla rätt att anlägga ledningar på markägarens mark. Detta sker genom civilrättsliga avtal parterna emellan och lagreglerna regleras i avtalslagen. Denna metod förespråkas av NVE. I samband med ansökan om koncession behandlas även ansökan om expropriation och/eller rättighet till mark enligt oreigningsloven. Beslut om expropriation får fattas av regeringen eller en myndighet med fullmakt enligt §5 och §12 i oreigningsloven. 1.Santiagokonventionen mot organhandel. 2.Ingen regel utan undantag – en trygg sjukförsäkring med människan i centrum. 3.Effektivt, tydligt och träffsäkert –det statliga åtagandet för framtidens arbetsmarknad. 4.Framtidsval – karriärvägledning för individ och samhälle. 5.Tid för trygghet. 6.En långsiktig, samordnad och dialog baserad styrning av högskolan. –ett enklare förfarande. 9.Privat initiativrätt – planintressentens medverkan vid detaljplaneläggning. 10.Stöd för validering eller kompetens åtgärder i samband med korttidsarbete. 11.Biojet för flyget. 12.Nya befogenheter på konsumentskyddsområdet. 13.Agenda 2030 och : Världens utmaning – världens möjlighet. –med e-legitimation. 15.Komplementär och alternativ medicin och vård – säkerhet, kunskap, dialog. –med förtydligat ansvar. 17.Bebyggelse- och transportplanering för hållbar stadsutveckling. 18.För flerspråkighet, kunskaps utveckling och inkludering. Moders målsundervisning och studiehand ledning på modersmål. i arbetslivet – behovet av utökat författningsstöd. 20.Stärkt kompetens i vård och omsorg. 21.Effektivt investeringsfrämjande för hela . – dess uppgift och organisation för en god miljöförvaltning. 23.Styrkraft i funktionshinderspolitiken. 24.Stärkt integritet i idrottens antidopnings arbete. 25.Genomförande av ändringar i utstationeringsdirektivet. 26.Organbevarande behandling för donation. Praxisgenom gång och analys. 28.Komplementär och alternativ medicin och vård – ny lagstiftning. 29.God och nära vård. Vård i samverkan. 30.Moderna tillståndsprocesser för elnät. Effektivt, tydligt och träffsäkert –det statliga åtagandet för framtidens arbetsmarknad. Tid för trygghet. [5] Belastningsregisterkontroll i arbetslivet –behovet av utökat författningsstöd. Genomförande av ändringar i utstationeringsdirektivet. Stöd för validering eller kompetensåtgärder i samband med korttidsarbete. Nya befogenheter på konsumentskyddsområdet. Agenda 2030 och : Världens utmaning – världens möjlighet. Moderna tillståndsprocesser för elnät. – ett enklare förfarande. – med e-legitimation. Praxisgenomgång och analys. Stärkt integritet i idrottens antidopnings arbete. Biojet för flyget. – med förtydligat ansvar. –dess uppgift och organisation för en god miljöförvaltning. Privat initiativrätt – planintressentens medverkan vid detaljplaneläggning. Bebyggelse- och transportplanering för hållbar stadsutveckling. Santiagokonventionen mot organhandel. Ingen regel utan undantag – en trygg sjukförsäkring med människan i centrum. Komplementär och alternativ medicin och vård – säkerhet, kunskap, dialog. Stärkt kompetens i vård och omsorg. [20] Styrkraft i funktionshinderspolitiken. Organbevarande behandling för donation. Komplementär och alternativ medicin och vård – ny lagstiftning. God och nära vård. Vård i samverkan. Framtidsval – karriärvägledning för individ och samhälle. En långsiktig, samordnad och dialog baserad styrning av högskolan. För flerspråkighet, kunskapsutveck ling och inkludering. Modersmåls undervisning och studiehandledning på modersmål. Effektivt investeringsfrämjande för hela .