sou · H7B335 · 2019-06-17 00:00:00 — Det var uppgifter som myndigheten kände till . Utöver granskningen av beslutade dokument granskar myndigheten , i den omfattning som verksamheten tillåter, även nyhetsartik- Tillämpning av nuvarande demokrativillkor lar, blogguttalanden, sociala media och organisationernas verksam- het. Innan myndigheten har en upparbetad kunskap om de orga- nisationer som ansöker om bidrag begränsas uppgifterna bakåt i tiden och uppgifter från granskas (MUCF 2017). En förenklad kontroll görs av s.k. kända organisationer. Det är organisationer som har beviljats medel och som redovisat bidrag. För ansökningar från dessa organisationer görs ingen ny prövning om demokratisk struktur eller om deras verksamhet strider mot demokratins idéer. En sådan prövning kan dock ske om stora förändringar görs i organisationen, eller om myn- digheten har fått uppgifter om brister i olika avseenden (MUCF 2012). Myndigheten kan också inleda en utökad granskning om den får information om att en organisation som beviljats bidrag inte upp- fyller villkoren för detta. En förutsättning för att inleda en sådan granskning är att uppgifterna är relevanta för myndighetens bidrag och inte avser förhållanden alltför tillbaka, som regel . I granskningen har myndigheten möjlighet att begära in mer under- lag. Myndigheten tar i varje enskilt ärende ställning till hur om- fattande granskningen behöver vara. I något fall har MUCF anlitat extern kompetens i form av revisorer för att granska organisationens ekonomi. gör MUCF en fördjupad granskning av de organisationer som beviljats organisationsbidrag och då granskas en särskild fråga (MUCF 2017; Statskontoret 2017). Länsstyrelserna fördelar bl.a. statsbidrag enligt förordningen (2016:1364) om statsbidrag till verksamheter för asylsökande m.fl. i syfte att främja en framtida etablering för personer som har beviljats uppehållstillstånd. Bidraget började gälla och sökande är såväl stora, kända som små, lokala organisationer, vilket innebär att hanteringen av bidraget är relativt resurskrävande. i fördelar ett belopp till samtliga länsstyrelser och betalar ut beslutade bidrag, medan varje enskild länsstyrelse handlägger ansökningarna och fattar beslut om bidrag. För att bidrag ska få läm- nas enlig förordningen ska organisationen vara demokratiskt upp- byggd, ha ett huvudsakligt syfte som är förenligt med de värderingar Tillämpning av nuvarande demokrativillkor som präglar ett demokratiskt samhälle och i sin verksamhet respek- tera demokratins idéer, inklusive jämställdhet och förbud mot dis- kriminering. Organisationen ska i ansökan intyga att den uppfyller förordningens demokrativillkor bl.a. genom att kryssa i en ruta på ansökningshandlingen om att organisationen i sin verksamhet re- spekterar demokratins idéer, inklusive jämställdhet och förbud mot diskriminering. Länsstyrelserna har också tagit fram anvisningar en- ligt vilka det bl.a. framgår att en företrädare för organisationen ska agera respektfullt utifrån demokratiska principer och principen om alla människors lika värde och rättigheter. För att kunna bedöma ansökningarna granskar varje länsstyrelse stadgar, verksamhets- berättelse och årsmötesprotokoll. När det gäller demokrativillkoren omfattar bedömningen vid behov även andra policydokument eller texter på organisationens webbplats. Om en länsstyrelse överväger att avslå en ansökan på grund av att ett demokrativillkor inte är uppfyllt bör frågan, innan beslut fattas, även lyftas till den s.k. ut- vecklingsmedelsgruppen. Denna grupp fungerar som en stödjande och rådgivande instans i arbetet med länsstyrelsernas utvecklings- medel och verkar bl.a. för att sprida information och utarbeta in- struktioner för återrapportering. En myndighet med omfattande bidragsgivning är . Myndigheten fördelar 42 statsbidrag som riktar sig till kommuner, regioner och organisationer inom det civila samhället. De civilsam- hällesorganisationer som omfattas av statsbidrag är av vitt skilda slag. Det handlar exempelvis om handikapporganisa- tioner, kvinno- och tjejjourer, pensionärsorganisationer och vissa organisationer inom det sociala området. Organisations- och verk- samhetsbidrag till ideella organisationer är förordningsstyrda, medan t.ex. projektbidrag hanteras enligt regeringsbeslut (Statskontoret 2017). Flera av de statsbidragsförordningar som myndigheten tilläm- par innehåller villkor om att en organisation ska vara demokratiskt uppbyggd och i sin verksamhet respektera demokratins idéer. En stor del av bidragen fördelas till organisationer som myndigheten känner till och som får bidrag år . Tillämpning av nuvarande demokrativillkor rutinmässigt formella dokument som stadgar och verksamhets- berättelser för att bedöma om demokrativillkoren är uppfyllda. Vid svårbedömda fall har myndigheten tillgång till förvaltningsjuridisk kompetens för råd och stöd. När myndigheten får tips om att en bidragsmottagare inte efterlever ett demokrativillkor har myndig- heten som rutin att ge den aktuella organisationen möjlighet att yttra sig över den kritik som framförts. Därefter beslutar myndigheten om det finns skäl att inleda en återbetalningsprocess eller inte. Myn- digheten har även ett systematiskt uppföljningsarbete för att ta reda på hur medlen har använts och vilken effekt de har fått. fördelar bl.a. bidrag till organisationer som bedriver förebyggande arbete för att minska tobaksbruket eller verk- samhet mot överdrivet spelande samt till organisationer vars verk- samhet är inriktad mot hiv/aids. De förordningar som styr dessa bidrag innehåller villkor om att organisationen i sin verksamhet ska respektera demokratins idéer, inklusive jämställdhet, jämlikhet och förbud mot diskriminering. Myndigheten tillämpar även ett sådant villkor för andra bidrag som den fördelar, även om villkoret inte fram- går av den aktuella bidragsförordningen. En försäkran om att demo- krativillkoret är uppfyllt avkrävs sökanden i alla ansökningsformulär med en kryssfråga och stadgar granskas oavsett bidragsform. Många av de organisationer som ansöker om medel är återkommande och myndigheten har därför kunskap om dessa. När det tillkommer nya organisationer har myndigheten rutiner för att bedöma om orga- nisationens uppbyggnad och verksamhet uppfyller ställda demokrati- villkor. har en omfattande bidragsgivning, även om den huvudsakligen riktar sig till kulturinstitutioner som inte är civilsam- hällesorganisationer. beviljade 842 ansökningar av civil- samhällesorganisationer inom ramen för myndighetens sju kultur- och konstområden. För att garantera sakkunskap vid Tillämpning av nuvarande demokrativillkor bidragsfördelningen tillsätter arbetsgrupper och referens- grupper med kvalificerade ämnesexperter inom de olika områdena. Enligt myndigheten bör gruppernas sammansättning spegla samhällets mångfald och experterna vara kunniga inom områden som jämställd- het, hbtq, barn och unga, tillgänglighet för personer med funktions- nedsättning liksom i internationella och interkulturella frågor. Av de bidrag som fördelar är det enbart för bidrag enligt förordningen (2016:406) om statsbidrag till kulturverksam- heter i vissa bostadsområden –2018 som det ställs ett demo- krativillkor avseende verksamheten. Förordningen upphörde att gälla vid utgången av 2018. Myndigheten har inte fattat något beslut om avslag med anledning av att förordningens demokrativillkor inte varit uppfyllt, men skriver i sitt remissyttrande över betänkandet Statens stöd till trossamfund i ett mångreligiöst att nuvarande demokrativillkor är svåra att tillämpa eftersom ”förståelsen av demo- kratins värderingar innebär ett tolkningsutrymme. Då det ännu inte finns någon praxis eller instruktion för att bedöma huruvida en organisation respekterar demokratins värderingar och idéer kan bedömningen bli godtycklig” (KUR 2018/2963). De flesta av de förordningar som reglerar fördelning av statsbidrag innehåller däremot en bestämmelse som ger Kultur- rådet rätt att förena beslut om statsbidrag med villkor. Ett av Kultur- rådets generella villkor som anges i samband med beslut om stats- bidrag är att bidragsmottagare ska ansvara för att deras verksamhet eller projekt bedrivs i enlighet med gällande svensk författning (lag, förordning och föreskrifter). Får en indikation om att bidrag har betalats ut på felaktiga grunder inleds en intern utredning. Om en bidragsmottagare bedöms vara återbetalningsskyldig enligt den förordning som gäller för bidraget, ska , om det inte finns särskilda skäl, besluta att helt eller delvis kräva tillbaka bidraget. utredde ett ärende där det efter beslut om bidrag för att arrangera en konsert framkommit att denna enbart var riktad till kvinnor, vilket kunde utgöra ett brott mot diskriminerings- lagen (2008:567). Bidragsmottagaren valde, efter ett föreläggande från om att inkomma med information om hur de avsåg att uppfylla sitt ansvar för att projektet bedrivs enligt gällande svensk lagstiftning, att självmant betala tillbaka bidraget i sin helhet. Tillämpning av nuvarande demokrativillkor En nybildad myndighet som fördelar ett förhållandevis omfattande stöd till organisationer med lokal förankring är Delegationen mot segregation. Prövningsförfarandet i Delegationen mot segregation innebär att organisationerna först får göra en intresseanmälan. Om den bedöms vara i linje med bidraget erbjuds de möjlighet att söka bidrag för att genomföra en kartläggning och behovsanalys samt ta fram en plan för fortsatt arbete. I ett tredje steg kan organisationerna söka medel för att genomföra åtgärder enligt den framtagna planen. Under det första verksamhetsåret fick myndigheten in över 300 in- tresseanmälningar som efter ett första urval ledde till 194 ansök- ningar. Dessa resulterade i sin tur till 150 kartläggningar varav 96 avsåg ideella föreningar och stiftelser. Delegationen mot segregation krä- ver i ansökningsförfarandet enligt en särskild bedömningsmall att organisationen beskriver hur den i sin verksamhet respekterar demo- kratins idéer. fördelar bl.a. bidrag till ideella organisationer inom kulturmiljöområdet och till kulturarvsarbete. Förordningarna som reglerar dessa bidrag innehåller villkor om att ideella organi- sationer som får bidrag ska respektera demokratins idéer. Myndig- heten ber den sökande organisationen intyga att den respekterar demokratins idéer genom en kryssruta i bidragsansökan. Myndig- heten har också utarbetat ett dokument som förtydligar begrepp och grundläggande villkor för statsbidrag till ideella organisationer inom kulturmiljöområdet. I ett särskilt avsnitt om demokrativillkor för- tydligas begreppet demokratisk uppbyggnad och att verksamheten inte får strida mot demokratins idéer innebär att organisationerna ska motverka alla former av rasism och andra typer av diskriminering samt våld och brutalitet samt att den bör verka för att utveckla förut- sättningarna för jämställdhet mellan kvinnor och män. Även stiftel- ser ska i sin verksamhet respektera demokratins idéer, inklusive jäm- ställdhet och förbud mot diskriminering (2014). Tillämpning av nuvarande demokrativillkor Sidas bidragshantering är omfattande, men till skillnad från andra myndigheter fördelar Sida bidrag genom ramavtal. Det är i regel samma organisationer som tar del av bidrag och bidrag kan beviljas i taget. Som nämnts i avsnitt 5.3.5 har Sida krite- rier för civilsamhällesorganisationers behörighet dels som ramorga- nisation inom utvecklingssamarbetet, dels som strategisk partner- organisation inom det humanitära biståndet. fördelar bidrag till civilsamhället för stöd och säkerhet inom fem områden. bidragsgivning omfattas inte av någon förordning, men myndigheten har utarbetat särskilda riktlinjer för sin bidragsgivning. I riktlinjerna finns villkor om att bidragsmottagaren ska ha demokratisk uppbygg- nad och följa demokratins idéer. Verksamheten som bedrivs ska vara förenlig med principerna om icke-diskriminering och jämställdhet. I granskningen utgår myndigheten från ansökan men även annan information bedöms, såsom tidigare kunskaper om organisationen och information om organisationen på internet. tolkar demokrativillkoret som att både organisationens syfte och dess verksamhet ska vara förenlig med principen om alla människors lika värde. Bedömningen kan bl.a. göras genom gransk- ning av skrivningar i organisationens beslutande dokument, inlägg på sociala medier, inbjudna föreläsare och andra nära samarbets- partners och huruvida organisationen reflekterat över att den verk- samhet som bedrivs inte verkar exkluderande för människor grun- dade på exempelvis kön, identitet, trosuppfattning, sexuell läggning, etnicitet eller funktionsnedsättning (Riktlinjer för stöd till civilsam- hället för fred och säkerhet 2018 dnr 18-00622). Granskningsförfarandet i ideella organisationer som fördelar bidrag En betydande del av statsbidragen fördelas av organisationer som har i uppgift att fördela bidrag. Det gäller bl.a. för idrotten, folkbild- ningen och friluftslivet. För bidragen som fördelas av Folkbildnings- rådet och sker främst en prövning av om en organisation är bidragsberättigad. Organisationer som uppfyller grundläggande kriterier blir bidragsberättigade och därefter fördelas bidrag huvudsakligen utifrån verksamhetens omfattning eller antal Tillämpning av nuvarande demokrativillkor och kan för- dela enskilda projektbidrag till sina bidragsmottagare, men för dessa prövas inte demokrativillkoren eftersom de ansökande organisatio- nerna redan är bidragsberättigade. fördelar bl.a. bidrag till studieförbund och folkhögskolor. Enligt förordningen (2015:218) om statsbidrag till folkbildningen är syftet med bidraget bl.a. att ”stödja verksamhet som bidrar till att stärka och utveckla demokratin” och bidrag kan fördelas till verksamhet som har den inriktningen. Folkbildnings- rådet har också utarbetat egna villkor och fördelningskriterier för statsbidraget. Enligt dessa ska studieförbunden bl.a. motverka all form av diskriminering och arbeta aktivt för att integrera jämställd- hetsperspektivet i folkbildningsverksamheten (2019). Studieförbunden ska också förmedla och förankra respekten för de mänskliga rättigheterna och för grundläggande demokratiska värderingar och får inte bedriva eller främja antidemokratisk verk- samhet (a.a.). Efterlevnaden av villkoren följs upp genom att studie- förbund som fått bidrag bl.a. ska redovisa hur arbetet för att mot- verka alla former av diskriminering bedrivits och hur de försäkrat jämställdhetsperspektivet och tillgängligheten för deltagare med funktionsnedsättning i verksamheten. Villkoren i bidragsgivningen till folkhögskolorna liknar dem som gäller för studieförbunden. har ett system för interngranskning och återkallelse. får miss- tanke om någon oegentlighet ställs en fråga till verksamhetsansvarig och om svaret inte är tillfredsställande kan en utredning initieras. Vid allvarliga fall genomförs en granskning. Sådana utredningar och granskningar initieras huvudsakligen på grund av olika former av fusk. En särskild förstudie av studieförbundet påbörjades bl.a. med anledning av att en av deras medlemsföreningar, Unga Muslimer, av MUCF inte bedömts respektera demokratins idéer och därmed fått avslag på en bidragsansökan. gav därefter ett uppdrag om att genomföra en oberoende studie om studieförbundets verksamhet i förhållande till ändamålet med bidraget som beräknas vara klar . kan återkräva bidrag, men har aldrig gjort det med anledning av att ett studieförbund eller folkhögskola inte mött de demokrativillkor som ställs. Studieförbunden har en löpande intern kontroll av sin verk- samhet under pågående verksamhetsår. Tillämpning av nuvarande demokrativillkor Även har i sin bidragsgivning uppställt ett antal villkor utöver dem som ställs i förordningen (1999:1177) om statsbidrag till idrottsverksamhet när förbundet fördelar bidrag till sina 71 specialidrottsförbund. Idrottsföreningarnas demokratiska struktur kontrolleras vid ansökan om medlemskap i . Dessutom sker särskilda granskningar vid fördelning av lokalt aktivitetsstöd (). besöker också idrottsföreningar som misstänks ha bristande demokratisk struktur. Om en idrottsverksamhet bryter mot anvis- ningar för barn- och ungdomsidrott där barnrättsperspektivet är en bärande del använder sig av en åtgärdstrappa. Stegen i åtgärdstrappan innefattar dialog med det aktuella förbundet enligt ett arbetssätt kring hantering av ”känsliga ärenden” och krav om en åtgärdsplan där studieförbundet , idrottens studie- och utbildningsorganisation, får i uppdrag att till- sammans med berört specialidrottsförbund stötta idrottsföreningen för att komma till rätta med problemet. Om föreningen inte vidtar adekvata åtgärder blir ekonomiska sanktioner och tävlingssanktioner aktuella. I de fall där också specialidrottsförbundet uppenbart eller avsiktligt bidragit till verksamhet som strider mot anvisningarna ska dialog med berört specialidrotts- förbund. Om förbundet inte visar någon vilja till rättning bör det få konsekvenser för ekonomiskt stöd. Det finns inga uppgifter om hur ofta åtgärder har vidtagits inom (2014 och 2018). Även Svenskt Friluftsliv och är organisa- tioner som fördelar bidrag i myndighets ställe. Friluftsorganisa- tioner kan ansöka om bidrag från Svenskt Friluftsliv och en särskild fördelningskommitté prövar varje enskild ansökan. Svenskt Frilufts- liv har tillsammans med sina 26 medlemsorganisationer utarbetat sär- skilda instruktioner i enlighet med förordningen (2010:2008) om stats- bidrag till friluftsorganisationer. Svenskt Friluftsliv granskar villkoren i sin helhet och har ännu inte sett några behov av särskilda anvisningar om att granska demokrativillkor. fördelar stöd till idrottens regionala verksamhet med stöd av förordningen (2015:218) om statsbidrag till folkbildningen. Granskningen av demo- krativillkoren sker inom ramen för allmänna granskning av idrottsföreningar. Tillämpning av nuvarande demokrativillkor 6.2.4Avgöranden som avser demokratisk uppbyggnad Några av de bidragsgivande myndigheterna har vid samråd med ut- redningen uppgett att det har förekommit att ansökningar avslagits med anledning av att en organisation inte visat att den är demokra- tiskt uppbyggd. har avslagit ansökan om bidrag enligt förordningen (2011:1062) om statsbidrag till vissa organisa- tioner inom det sociala området m.m. Beslutet motiverades med att organisationen inte är demokratiskt uppbyggd eftersom det framgår av stadgar att medlemmarna inte kan välja eller utkräva ansvar av styrelsen (beslut dnr 9.1-24257/2015). har avslagit en ansökan från Trans- och Tjejjouren i om statsbidrag för arbete mot sexuella trakasserier med anledning av att organisationen inte visat att den uppfyller villkor om demokratisk struktur. Av skälen för beslutet framgår att demo- kratisk struktur bl.a. innebär att alla medlemmar ska få vara med och ta beslut på årsmöten eller motsvarande högsta beslutande organ. Stadgarna för Trans- och Tjejjouren i gjorde skillnad mellan aktiva medlemmar och övriga medlemmar utan att det framgick på vilka grunder kategoriseringen skedde eller vem som hade rätt att göra den, varför villkoret om demokratisk struktur inte ansågs upp- fyllt (beslut dnr 2018:1422). MUCF har prövat om en sökande organisation uppfyller villkor om demokratisk uppbyggnad och besluten har i några fall prövats i domstol. Myndigheten har bl.a. avslagit en an- sökan från enligt förordningen (2011:65) om statsbidrag till barn- och ungdomsorga- nisationer med hänvisning till brister i föreningens demokratiska uppbyggnad. Bristen bestod i att frågan om ansvarsfrihet inte be- handlats på föreningens årsmöte (MUCF dnr 1442/16 och Förvaltningsrätten i dom i mål nr 6190-17). Bidrag enligt förordningen (2008:63) om statsbidrag till organisationer bildade på etnisk grund har nekats Irakiska Demo- kratiska i med anledning av att ansvarsfrihet inte beviljats vid årsmöten (MUCF dnr 1539/16 och För- valtningsrätten i dom i mål nr 3185-17). Tillämpning av nuvarande demokrativillkor MUCF har avslagit i ansökan om statsbidrag enligt nyssnämnda förordning med motiveringen att organisationen inte uppfyllde kravet på demokratisk uppbyggnad. Bristerna bestod i bl.a. avsaknad av protokollförda beslut, bristfällig och otydlig dokumentation samt val av en styrelseledamot till revisor, vilket strider mot god föreningssed (MUCF dnr 1509/17 och Förvaltningsrättens i dom den 21 sep- tember 2018 i mål nr 3548-18). Även Kurdiska Unionens Riksför- bund i nekades av MUCF bidrag enligt samma förordning på grund av brister i demokratisk uppbyggnad som bestod i att organisationen inkommit med flera olika versioner av årsmötes- protokoll (MUCF dnr 1599/17 och Förvaltningsrätten i dom i mål nr 2806-18). 6.2.5Avgöranden som avser organisationens verksamhet Utöver MUCF har inte någon myndighet redogjort för fall där en ansökan avslagits av det skälet att sökanden inte uppfyllt ett demo- krativillkor avseende verksamheten. MUCF har meddelat flera avslags- beslut och även återkrävt bidrag efter att ha gjort bedömningen att en organisation i sin verksamhet inte respekterar demokratins idéer. Några av besluten har även blivit föremål för domstolsprövning. I det följande redovisar utredningen de avgöranden som avser myn- dighetens prövning av om sökandens verksamhet uppfyller demo- krativillkor. MUCF fann att Sverigedemokratisk Ungdom (SDU) inte uppfyllde villkoren för bidrag i förordningen (2011:65) om statsbidrag till barn- och ungdomsorganisationer och avslog organisationens an- sökan om bidrag för . För bidrag enligt förordningen ställs i demokratihänseende krav på att organisationen är demokratiskt upp- byggd och i sin verksamhet respekterar demokratins idéer inklusive jämställdhet och förbud mot diskriminering. SDU ansågs uppfylla förordningens krav på demokratisk uppbyggnad, men organisatio- nens tolkning av svenskhet och nationalism, enligt vad som kunde utläsas av förbundets idéprogram och politik, bedömdes inte vara Tillämpning av nuvarande demokrativillkor förenlig med respekten för demokratins idéer, jämställdhet och förbud mot diskriminering. Den mycket restriktiva hållningen till invandring samt svepande formuleringar och egenskaper som till- skrivs invandrare ansågs inte förenligt med demokratins idéer (MUCF dnr 1255/16). SDU överklagade beslutet till förvaltningsrätten som avslog över- klagandet. Förvaltningsrätten uttalade bl.a. att det inte strider mot demokratins idéer att förespråka en restriktiv invandring men att SDU:s idéprogram även innehöll generaliserande omdömen om invandrare och vissa utvalda grupper av nyanlända samt åsikten att invandring utgör ett hot mot den svenska nationella gemenskapen. De frågetecken som därmed uppkom om SDU i sin verksamhet respekterar demokratins idéer fick med hänsyn till bevisbördans placering ligga SDU till last. Även kammarrätten avslog SDU:s över- klagande och meddelade inte pröv- ningstillstånd (Förvaltningsrätten i dom i mål nr 193-17, Kammarrätten i dom i mål nr 3762-17 och Högsta förvaltningsdomstolens beslut i mål nr 931-18). MUCF avslog en ansökan om bidrag från Unga Muslimer () enligt förordningen (2011:65) om statsbidrag till barn- och ungdomsorganisationer. Beslutet motiverades med att SUM och dess medlemsorganisationer vid olika tillfällen och sammanhang pekats ut som en miljö där det förekommer individer som uttryckt sig på ett sätt som inte är förenligt med förordningens syfte och som har kopplingar till andra organisationer som kan betraktas som icke för- enliga med demokratins idéer, exempelvis Muslimska (MUCF dnr 1439/16). SUM överklagade beslutet till förvaltningsrätten. Domstolen fann att det av och verksamhetsberättelse inte framgick annat än att föreningen i sin verksamhet respekterar demokratins idéer. De förhållanden som MUCF i övrigt gjorde gällande avsåg att SUM inbjudit föreläsare som i andra sammanhang uttalat sig anti- semitiskt eller homofobiskt samt att SUM kritiserats för att ligga extrema miljöer nära. Domstolen konstaterade att endast en av de