sou · H7B318 · 2019-05-03 00:00:00 — Men det som krävs är att eleverna kontinuerligt deltar i undervisningen samt att de exponeras till framför allt modersmålet utanför skolan. Det finns en del internationella studier som har kommit fram till att ingen effekt kunnat påvisas, studier som i sin tur har kritiserats av andra forskare för inkonsekventa metoder. Det kan däremot konstateras att inga studier har påvisat att fortsatt utveckling av flerspråkigheten negativt inverkar på elevernas för- måga att till exempel utveckla svenska. Med andra ord, dilemmat svenska eller modersmål är falskt och motsatsställningen saknar vetenskapliga belägg. Det finns inga vetenskapliga studier som har undersökt statis- tiska samband mellan deltagandet i studiehandledning och elevernas studieresultat. Utredningen sammanställer dock i kapitel 9 en del lokala utvärderingar och en granskning utförd av Skolinspektionen om hur studiehandledningens effekter uppfattas av skolans aktörer. 5Modersmålslärare och studiehandledare på modersmål i och motsvarande skolformer Utredningen har i direktivet getts i uppdrag att bl.a. föreslå åtgärder som ska syfta till att utveckla modersmålsundervisningen och öka deltagandegraden i densamma. Utredningen ska även, inom ramen för undervisningen i modersmål, föreslå åtgärder som syftar till att förbättra elevernas studieresultat. Om undervisningens kvalitet i ämnet modersmål och kvaliteten på studiehandledningen på modersmål ska utvecklas, är åtgärder som syftar till att utveckla modersmålslärarnas och studiehandledarnas kompetens helt nödvändiga. Det är utredningens uppfattning att frå- gan om yrkesgruppernas professionella kompetens utgör en inte- grerad del av strävanden att höja kvaliteten i undervisningen och i förlängningen förbättra elevernas studieresultat. Uppdraget att se över och eventuellt föreslå ändringar i utbild- ningsvägar samt kompetensutvecklingsinsatser för såväl moders- målslärare som studiehandledare ingår emellertid inte i utred- ningens direktiv. Det ingår inte heller i utredningens direktiv att se över och eventuellt föreslå ändringar i behörighetskraven för de båda yrkesgrupperna. För att förena dessa två förutsättningar, och med hänsyn tagen till den tid och de resurser utredningen har haft till sitt förfogande, har utredningen valt att i detta kapitel övergripande ta upp två huvud- sakliga frågor. Den första går ut på att kartlägga den nuvarande situa- tionen för modersmålslärarna och studiehandledarna gällande antalet, fördelningen över olika språk och skolformer samt den formella kompetensen. Utredningen finner det nämligen relevant att belysa Modersmålslärare och studiehandledare på modersmål i … yrkesgruppernas övergripande struktur samt omfattningen av deras respektive kompetensutvecklingsbehov. Den andra viktiga frågan utredningen tar upp i kapitlet utgör en konsekvens av slutsatserna från den första frågan. Om omfattningen av behovet av kompe- tensutveckling är betydande så är det relevant att belysa nuvarande och möjliga utbildnings- och kompetensutvecklingsvägar för moders- målslärare och studiehandledare. I det avseendet avser utredningen i kapitel 10 lämna rekommendationer till regeringen som förhopp- ningsvis kan utgöra en stabil utgångspunkt för fortsatt policyutveck- ling inom området. 5.1Modersmålslärare i och motsvarande skolformer1 I detta avsnitt presenteras en översiktlig bild av antalet modersmåls- lärare i , sameskolan och grundsärskolan /18.2 Det finns inga modersmålslärare anställda i specialskolan. 1Alla statistiska uppgifter är, om inget annat anges, hämtade och i vissa fall av utredningen bearbetade, från statistik. 2Det är inte möjligt att läsa ämnet modersmål inom vuxenutbildning på grundläg- gande nivå, jfr. 2 kap. 18 § vuxenutbildningsförordningen. Modersmålslärare och studiehandledare på modersmål i … *Bosniska/Kroatiska/Serbiska. Som framgår av tabellen ovan var sammanlagt 5 465 personer, mot- svarande 2 983 heltidstjänster, verksamma som modersmålslärare i under /18.3 Mot bakgrund av att cirka 168 000 elever deltar i undervisning i ämnet modersmål (av cirka 283 000 berättigade) innebär det att det i genomsnitt går 56 elever på varje heltidstjänst. Uppgifterna om antalet elever som sammanlagt deltar i undervisning i de olika språken i förhållande till heltids- tjänster ska inte uppfattas som lärartätheten i gängse mening, som det till exempel kan beräknas i en skola som antal lärare per hundra 3Som jämförelse var antalet tjänstgörande modersmålslärare i samtliga skolformer /18, 3 409 heltidstjänster. Modersmålslärare och studiehandledare på modersmål i … Modersmålsgrupperna är generellt sett små. Genom att i detta avsnitt redogöra för hur många deltagande elever som går per heltidstjänst vill utredningen visa på hur lärartjänster är fördelade i relation till antalet elever mellan språken. Dessa uppgifter säger förstås ingenting om hur fördelningen av lärartimmarna sker lokalt eller hur stora elevgrupperna är. Den genomsnittliga tjänstgöringsgraden för lärare i ämnet modersmål är . till de tio största språken som rekry- terar två tredjedelar av alla lärare (både i relation till antalet lärare och antalet heltidstjänster) utgör arabiska det allra största språket (1 231 lärare respektive 697 heltidstjänster). Med tanke på att 48 984 elever deltog i modersmålsundervisning (av 70 754 berätti- gade) i arabiska innebär det 72 elever per heltidstjänst. Det är således signifikant högre än genomsnittet för de tio största språken. Per- siska som det näst största språket, sett till antalet anställda moders- målslärare och heltidstjänster, har 226 heltidslärartjänster fördelat på 9 682 deltagande elever, vilket är 43 elever per lärartjänst. Däremot har lärare i persiska lägst antal tillsvidareanställda bland de tio största språken (att jämföra med i finska, som är ett nationellt minoritetsspråk eller i bosniska/kroatis- ka/serbiska). Somaliska har 69 deltagande elever per heltidslärartjänst, kurdiska 58, engelska 68, bosniska/kroatiska/serbiska 60, spanska 58, polska 51 och finska 36 elever per heltidstjänst. Andelen deltagande barn i ryska redovisas inte i tabeller bland de tio största språken och andelen i albanska som är bland de tio största språken sett till deltagande elever redovisas inte i tabellen över de tio största språken sett till antalet lärare. Fördelningen bland övriga språk i vilka det anordnas modersmålsundervisning (44 845 elever) är 46 elever per heltidstjänst (sammanlagt 972 tjänster).4 i ett utvecklingsperspektiv från /11 har antalet modersmålslärare i ökat från 3 062 tjänstgörande lärare (1 684 heltidstjänster beräknande på en tjänstgöringsgrad om ) till dagens 5 465. Omräknat till heltidstjänster innebär det en ökning med 1 299 heltidstjänster. har antalet berättigade elever ökat med drygt 100 000, från 181 412 till dagens 4Se betänkandets kapitel 8 för en detaljerad redovisning över elevernas deltagande i moders- målsundervisning fördelat på olika språk. Modersmålslärare och studiehandledare på modersmål i … 283 304 elever, eller . Antalet deltagande elever har dock ökat från 126 505 till dagens cirka 168 000. Det totala antalet tjänstgörande modersmålslärare i minoritets- språk i /18 är 298 eller 169 heltidstjänster.5 Antalet heltidstjänster varierar stort mellan språken, från 0 i jiddisch till 122 i finska, vilket speglar antalet berättigade och deltagande elever i de olika språken. Det finns 19 tjänstgörande lärare i samiska och 155 elever i samesko- lan, /18. Dessutom erbjuder Sameskolstyrelsen fjärrundervisning i samiska. Som det påpekas på Sameskolstyrelsens hemsida har varje samisk elev, oavsett var eleven bor, rätt till att få modersmålsundervisning i samiska, alternativt inom ramen för samiskt språkval.6 började föra statistik över modersmålslärare i grundsär- skolan först fr.o.m. /17.7 Antalet modersmålslärare i grundsärskolan är relativt litet, åtta heltidstjänster /17 och sex /18. Mot bakgrund av att 947 elever i grund- särskolan deltog i modersmålsundervisning /18, innebär det 158 elever per heltidstjänst. Det finns dock en ganska stor dis- krepans mellan antalet heltidstjänster (6) och tjänstgörande lärare (69). En förklaring kan vara att lärarna enbart undervisar enstaka timmar per skola. Det finns inga uppgifter om i vilka språk lärarna undervisar, men av elevstatistiken kan vi utläsa att de tio största modersmålen som eleverna i grundsärskolan deltar i är: arabiska, somaliska, kurdiska, persiska, turkiska, spanska, engelska, bosniska/ kroatiska/serbiska, tigrinja och albanska. av alla elever deltar i undervisningen i något av de 43 övriga språken. 5Majoriteten av lärarna är anställda inom . Om vi tittar på samtliga skolformer ökar antalet heltidstjänster med en i samiska, fem i finska och en i chib. 6https://. 7Utredningens korrespondens med (). Modersmålslärare och studiehandledare på modersmål i … Enligt Skolverket8 finns inga modersmålslärare i specialskolan. Som utredningen dock redovisar i kapitel 6 om elevstatistik har det alltid funnits ett antal elever som deltar i modersmålsundervisning i spe- cialskolan. /18 rörde det sig om 41 elever. En rimlig för- är att ingen av lärarna är anställd vid någon av de special- skolor som finns i landet utan att lärarna efter behov hyrs in från de kommunala enheterna. 5.1.4Pedagogisk högskoleexamen, legitimation och behörighet Ett legitimationssystem för lärare och förskollärare infördes . Legitimationsregleringen syftade främst till att alla elever och barn i skola och förskola ska undervisas av väl kvalificerade och lämpliga lärare och för att säkra och höja kvaliteten på lärare och förskollärare men också att tydliggöra det yrkesansvar som legitimerade lärare och förskollärare har. Genom regleringen ska det säkerställas att elever och barn undervisas av lärare och förskollärare som har utbildning avsedd för den undervisning de ska bedriva.9 Behörig att undervisa i ämnet modersmål är den som har avlagt en ämneslärarexamen eller en äldre lärarexamen, om examen om- fattar modersmålet som ett ämne. En legitimerad lärare som har kompletterat sin utbildning med studier om minst 30 högskole- poäng i modersmålet är också behörig att bedriva undervisning i ämnet. Detta gäller oavsett i vilken årskurs eller skolform undervis- ningen bedrivs. För behörighet krävs, utöver examen och ämnesstu- dier, också att läraren själv har det aktuella språket som modersmål.10 Huvudregeln är att endast den som har legitimation som lärare och är behörig för viss undervisning får bedriva undervisningen, anställas utan tidsbegränsning samt sätta betyg självständigt. Den som ska undervisa i ämnet modersmål får dock, under förutsättning att det inte finns någon att tillgå inom huvudmannens organisation som uppfyller kraven på legitimation och behörighet, anställas utan 2010/11:20. 102 kap. 34 § Förordning (2011:326) om behörighet och legitimation för lärare och förskol- lärare (behörighetsförordningen). Modersmålslärare och studiehandledare på modersmål i … tidsbegränsning, ansvara för undervisningen och självständigt sätta betyg, även om kravet på legitimation och behörighet i ämnet inte är uppfyllt.11 När legitimations- och behörighetsregleringen infördes gjordes bedömningen att det inte var befogat att ställa upp krav på legitima- tion och behörighet för lärare som undervisar i modersmål, då det inte ansågs rimligt att ha en regel från vilken alltför många undantag måste göras.12 Det bedömdes som osannolikt och ekonomiskt ogenomförbart att de verksamma modersmålslärarna och de som skulle behöva anställas inom den kommande tiden snabbt skulle kunna fortbildas för att uppnå behörighet. Dessutom, vilket utred- ningen närmare beskriver i de kommande avsnitten, saknas tydliga vidareutbildnings- och kompetensutvecklingsvägar för de moders- målslärare som vill skaffa sig legitimation och ämnesbehörighet. Även om undantaget från kravet på legitimation och behörighet handlar om en pragmatisk nödvändighet innebär det i praktiken en sänkning av utbildningskrav på modersmålslärarna. Kritik från för- äldrarnas sida som har rapporterats i ett antal undersökningar13 ger en viss fingervisning om konsekvenserna. , som det påpe- kas i betänkandet Utbildning, undervisning och ledning – reform- vård till stöd för en bättre skola är det så att ”allmänna satsningar för att öka andelen modersmålslärare med legitimation och behörighet har inte genomförts sedan legitimationssystemet infördes.”14 Enligt uppgift från hade av verksamma modersmålslärare i lärarlegitimation och behörighet i ämnet /18.15 Ett annat oftast använt mått för att sam- manställa uppgifter om modersmålslärarnas utbildningsbakgrund är andelen lärare med pedagogisk högskoleexamen.16 Att en person har en pedagogisk högskoleexamen betyder dock inte med säkerhet att personen också är legitimerad och det säger inget huruvida personen är behörig att undervisa i ämnet eller inte. 112 kap. 13 §, 15 §, 18 § och 20 § skollagen samt 6 kap. 5 § skolförordningen. 2010/11:20. 13Se till exempel 2014. 14SOU 2017:51, s. 226. 15Källa: statistik. 16Med lärare med pedagogisk högskolexamen avser andel av alla personer som har lärarexamen, förskollärarexamen eller fritidspedagogexamen och fått examensbevis utfärdat (med dessa har likställts personer som tidigare förklarats behöriga till statligt reglerade lärar- tjänster och personer som haft förordnande som behörig lärare). Modersmålslärare och studiehandledare på modersmål i … /11 hade (eller 1 379) av de 3 062 tjänst- görande modersmålslärarna i pedagogisk högskole- examen. /18 hade (eller 1 699) av de 5 465 tjänstgörande modersmålslärarna pedagogisk högskoleexamen.17 Det innebär att antalet tjänstgörande modersmålslärare med peda- gogisk högskoleexamen har ökat med 320 lärare. Mot bakgrund av att 2 403 lärare har anställts innebär det vidare att en stor del av de nyanställda modersmålslärarna saknar pedagogisk högskoleexamen. En rimlig slutsats som kan dras av dessa uppgifter är att behoven och efterfrågan ökar, medan utbu- det av utbildade modersmålslärare minskar. En något mer positiv tolkning är att utbudet ökar betydligt långsammare än behoven. Variationen gällande lärarnas utbildningsgrad bland de tio största språken är stor; från somaliska med med pedago- gisk högskoleexamen till i finska. I arabiska, som är det största modersmålet med 70 754 berättigade och 48 984 deltagande elever i , utgör andelen lärare med pedagogisk högskole- examen . Lärare i persiska ligger på låga . Något förvånande är att av modersmålslärarna i engelska har pedagogisk högskoleexamen. Fördelningen av modersmålslärare med pedagogisk högskole- examen bland lärarna i de fem minoritetsspråken är mycket ojämn, från finska till i chib och i jiddisch. Medan jiddisch enbart har två lärare och inte ens får ihop en heltidstjänst, har chib 39 lärare eller 17 heltidstjänster. Ovan konstaterade vi att antalet heltidstjänster bland modersmåls- lärare i grundsärskolan är litet (sex lärare), men att antalet deltagande elever (947), tjänstgörande lärare (69) och språk som undervisningen anordnas i (53) är signifikanta.18 Andelen lärare med pedagogisk hög- skoleexamen är , något högre än andelen modersmåls- lärare i de tio största språken i . Nedan presenteras den statistiska bilden gällande studiehand- ledare på modersmål i och motsvarande skolformer. 17I hela var motsvarande andel . Se 2018c, s. 12. 18Som jämförelse kan det anges att det totala antalet elever i grundsärskolan var 10 612 /18 samt att det totala antalet heltidstjänster var 1 373. Modersmålslärare och studiehandledare på modersmål i … 5.2Studiehandledare på modersmål i och motsvarande skolformer Studiehandledning på modersmål är en stödinsats för elever som ännu inte behärskar det svenska (undervisnings)språket. Studiehandled- ningen utgör en brygga mellan elevens modersmål och ämnesinnehåll. Studiehandledaren förväntas i nära samarbete med ämneslärarna utgå från elevens individuella styrkor och utmaningar och stötta eleverna i språk- och kunskapsutvecklingen. Studiehandledning på modersmål är ingen undervisning och om- fattas inte av några krav på legitimation eller andra formella utbild- ningskrav enligt skolförfattningarna. Rektor anställer och bedömer såväl kvalifikationerna som lämpligheten. Däremot är goda språk- kunskaper i såväl modersmålet som svenska en förutsättning för att studiehandledningen ska fungera. Därutöver är en framgångsfaktor att studiehandledaren besitter ämneskunskaper och en förståelse för och kunskap om det svenska skolsystemet och är insatt i läroplan, kurs- eller ämnesplaner.19 Behovet av studiehandledare på modersmål är beroende av antalet nyanlända elever. –2016 tog emot ett relativt stort antal barn och ungdomar . Migrationen har lett till ett stort behov av studiehandledning på modersmål, något som de nyanlända eleverna har rätt till om de behöver det och i högstadiet om det inte uppenbart är obehövligt.20 Statistiken som presenteras i detta avsnitt är inhämtat från Skol- verket. Här finns det dock betänkliga begräsningar eftersom Skol- verket började föra separat statistik för denna grupp först från läs- /17. rapporterades de som övrig pedagogisk personal. Enligt Skolverket21 tjänstgjorde /17 knappt 4 000 personer som studiehandledare på modersmål inom skola och vuxenutbildning, motsvarande cirka 2 160 heltidstjänster. Det fram- hålls vidare i att: ”av dessa har en tillsvidareanställning, vilket är en låg andel jämfört med andra personalkategorier. Tre av fem studiehandledare är kvinnor. När det gäller utbildningsbakgrund så har knappt en femtedel av studiehand- ledarna en pedagogisk högskoleexamen”.22 203 kap. 12 § skollagen resp. 5 kap. 4 § skolförordningen. 22Skolverket 2018c, s. 10. Modersmålslärare och studiehandledare på modersmål i … /18 ökade antalet studiehandledare , till 4 599 i skola och vuxenutbildning, motsvarande 2 502 heltidstjänster. Nedan redovisas den senast tillgängliga statistiken för , /18. *Bosniska/Kroatiska/Serbiska. Som framgår av tabellen ovan tjänstgör majoriteten av alla studie- handledare, 3 961 eller 2 003 heltidstjänster, i . Utred- ningen har genom studiebesök och övriga kontakter med huvudmän och skolor förstått att ett antal modersmålslärare också tjänstgör som studiehandledare på modersmål. I vissa kommuner är den huvudsakliga principen att endast anställda modersmålslärare ägnar en del av sin tjänst åt att arbeta som studiehandledare. Det saknas dock statistik över hur denna fördelning ser ut i landets skolor. Var femte studiehandledare har en pedagogisk högskoleexamen. Andelen elever i samtliga grundskolor som /18 hade studiehandledning på modersmålet var eller 32 513.23 23För en detaljerad redovisning av antalet elever med studiehandledning . Se kapitel 7 i betänkandet. Modersmålslärare och studiehandledare på modersmål i … 31 074 går i en skola (3,av alla elever i kommu- nala grundskolor). 1 251 går i en fristående skola (eller 0,8 av alla elever med en enskild huvudman). Av de cirka 200 elever som får studiehandledning i de motsvarande skolformerna, går cirka 180 i grundsärskolan, åtta i specialskolan och sju i sameskolan.24 Flest antal studiehandledare finns inom arabiska, vilket speglar det faktum att den största gruppen nyanlända har varit arabisktalande. Persiska och somaliska är också relativt stora språk. I följande avsnitt kartläggs och diskuteras nuvarande och möjliga utbildnings- och kompetensutvecklingsvägar för modersmålslärare och studiehandledare. 5.3Nuvarande utbildningsvägar för behörighet i ämnet modersmål Utredningen avser i detta avsnitt redogöra för de befintliga utbild- ningsvägar som leder till behörighet att undervisa i ämnet. Först tas den reguljära lärarutbildningen upp. Därefter redogör utredningen för utbildningar som bland annat syftar till att erbjuda kompetens- utveckling och vidareutbildning till såväl modersmålslärare som studiehandledare. Syftet är att visa både på vilka brister det nuvaran- de systemet uppvisar och dess utvecklingspotential. Om modersmålsundervisningen ska utvecklas och förbättras, måste även vissa åtgärder företas på lärarutbildningen. Redan i betänkandet En hållbar lärarutbildning, som beredde frågan om en ny lärarutbild- ning, efterlystes en ”målmedveten satsning från regeringens sida” på lärarutbildning i modersmål. 24Beräkningen bygger på underlaget från . Se vidare kapitel 7 i betänkandet. Modersmålslärare och studiehandledare på modersmål i … För att kunna återuppta lärarutbildning i modersmål, och skapa möjlig- heter till fortbildning för obehöriga modersmålslärare, krävs en mål- medveten satsning från regeringens sida. Erforderliga resurser behöver tillskjutas för uppbyggnad av långsiktigt hållbara forsknings- och under- visningsmiljöer i språken. Det vore också av stort värde om ett ämnes- didaktiskt centrum kunde få ett övergripande ansvar för frågor som rör modersmål och andraspråksdidaktik.25 Det huvudsakliga problemet för lärarförsörjningen till ämnet är att det har saknats en sammanhållen utbildning som leder till examen i modersmålsämnet.26 För den som vill läsa ett sam- manhållet utbildningsprogram för att bli lärare i ämnet modersmål är ämneslärarutbildningen, med inriktning mot arbete i grundsko- lans årskurs 7–9 eller gymnasieskolan, det enda alternativet. Ämneslärarutbildning i modersmål erbjuds vid tre läro- säten: vid (arabiska och turkiska), univer- sitet (samiska) och (finska). Ämneslärar- utbildningen innebär att studenten, förutom ämnet modersmål, även läser ytterligare ett ämne. Majoriteten av de lärare som har behörighet att undervisa i ämnet modersmål har en utländsk lärarexamen.27 Även om utredningen be- dömer att lärare med en utländsk examen fortsatt kommer att stå för den huvudsakliga lärarförsörjningen i ämnet måste även den regul- jära lärarutbildningen justeras för att fler ska välja att utbilda sig till modersmålslärare. Enligt utredningens bedömning är det främst tre hinder som underminerar studentrekryteringen till den befintliga, ändock begränsade, ämneslärarutbildningen som omfattar ämnet modersmål. 25SOU 2008:109, s. 297. 26Lärarutbildningen med möjligheten att läsa till lärarexamen i hemspråk (moders- mål) avskaffades 1988. , som har haft regeringens uppdrag att ta fram för- slag på åtgärder för att lyfta resultaten i den svenska skolan har inte presenterat några särskilda förslag gällande modersmålsundervisningen och studiehandledning på modersmål. I stället har kommissionen lovordat de pågående satsningarna inom ramen för Utländska lärares vidare- utbildning () och Vidareutbildning av lärare som saknar lärarexamen () samt påpekat betydelsen av både ämnet och stödformen. 27Källa: Utredningens korrespondens med (). Modersmålslärare och studiehandledare på modersmål i … Det första hindret är arbetsmarknaden för och modersmålslärar- nas arbetsvillkor. Många modersmålslärare är deltidsanställda, för en ambulerande tillvaro mellan ett flertal skolor under sin arbetsvecka, upplever att de inte riktigt tillhör lärarkollektivet och har ett yrke med låg status.28 Att ämnet är frivilligt innebär att elever när som helst kan välja att avbryta sitt deltagande, vilket gör att lärarna i praktiken är helt utlämnade åt föräldrarnas välvilja för att få ihop sina timmar. För många elever konkurrerar andra fritidsaktiviteter med undervisningen. Dessutom är situationen ännu svårare för lärare som undervisar i de, sett till deltagarantal, mindre språken, där det enbart finns ett hundratal eller färre elever i hela landet. Incitamenten kan då vara låga att mot bakgrund av den instabila situationen välja en lång utbildning. Det är viktigt att påpeka att studenter inom ramen för ämnes- lärarutbildningen även läser ytterligare ett ämne inom sin examen. Därtill kan man efter avlagd examen genomgå olika utbildningar för utökad behörighet. En avlagd lärarexamen där modersmålsämnet kombineras med ytterligare ett ämne innebär en helt annan position på arbetsmarknaden för en modersmålslärare och andra möjligheter att organisera undervisningen för huvudmännen.