sou · H7B358 · 2019-12-18 00:00:00 — De 22 sam- hällssektorerna rymmer sammanlagt 108 ämnesområden. Varje sam- hällsområde omfattar i sin tur ett antal olika statistikprodukter som bygger på en än mer finförgrenad indelning. Statistikprodukterna är dock inte fastställda i förordningen. Vid en jämförelse av de många ämnesområdena går det att spåra en viss tendens bakom valet av ämnesområden. De handlar oftast om avgränsade ämnen inom hela eller delar av en samhällssektor. Miljösektorn omfattar t.ex. ämnena Avfall, Gödselmedel och kalk, Havs- och vattenmiljö och Utsläpp. Här avviker sektorn Kultur och fritid något genom en mer sektoriell ämnesindelning, i form av Bibliotek, Museer och Kulturmiljö. Varje ämnesområde i den officiella statistiken har en ansvarig myndig- het, vilket också fastställs av regeringen i bilagan till förordningen om den officiella statistiken.10 är de 108 ämnesområdena fördelade på 28 myndigheter. Det innebär att varje myndighet i ge- nomsnitt ansvarar för knappt fyra ämnesområden, men variationen är stor. Ofta ansvarar samma myndighet för alla ämnesområden inom en samhällssektor. Det gäller t.ex. för som an- svarar för all statistik inom Hälso- och sjukvård. I andra fall delar flera myndigheter på ansvaret för en samhällssektor. I Miljösektorn är ansvaret t.ex. delat mellan , Statistiska central- byrån (SCB), Havs- och vattenmyndigheten, Kemikalieinspektionen och . Av 2 § förordningen om den officiella statistiken framgår att en statistikansvarig myndighet beslutar om statistikens innehåll och om- fattning inom sitt statistikområde om något annat inte följer av ett särskilt beslut av regeringen. Verksamheten för framställning av statistik ska enligt 10 § vara organiserad så att den är avgränsad från myndighetens verksamhet i övrigt. Enligt 13 a § ska var och en av de statistikansvariga myndigheterna inom sitt statistikområde utvärdera 101 § andra stycket lagen (2001:99) om den officiella statistiken. den officiella statistikens kvalitet. Myndigheterna ska bl.a. också utan avgift offentliggöra och hålla statistiken tillgänglig i elektronisk form genom ett allmänt nätverk. SCB är ansvarig myndighet för att samordna systemet med den officiella statistiken.11 Myndigheten ska verka för samarbete mellan de statistikansvariga myndigheterna, ge råd och stöd till statistik- ansvariga myndigheter i principiella frågor om den officiella statisti- kens kvalitet och i frågor om att underlätta uppgiftslämnandet. SCB ska vidare lämna en rapport till regeringen om systemet för den officiella statistiken, föra en förteckning över statistikansvariga myndigheters statistikprodukter samt sammanställa en årlig publiceringsplan för den officiella statistiken.12 Till stöd för sin samordningsroll har SCB ett råd för den officiella statistiken. I rådet ingår cheferna för tolv av totalt 28 statistikansvariga myndig- heter. Myndighetschefen för är ständig ordförande. lämnade SCB sin första rapport om systemet för den officiella stati- stiken.13 Både lagen om den officiella statistiken och förordningen om den officiella statistiken innehåller bestämmelser om de skyldigheter som gäller för uppgiftslämnare inom systemet. Bestämmelserna riktar sig till näringsidkare, ägare till en fastighet där någon annan driver jord- bruk, skogsbruk, eller trädgårdsodling eller håller djur, stiftelser och ideella föreningar samt kommuner, landsting14 och kommunalförbund. Skyldigheten att lämna uppgifter gäller inte förhållanden som ligger i tiden.15 De statistikansvariga myndigheterna har också ett ansvar gent- emot uppgiftslämnarna. Enligt förordningen ska den officiella stati- stiken samlas in på ett sådant sätt att uppgiftslämnandet blir så enkelt som möjligt, står i proportion till användarnas behov och är en rimlig arbetsbörda för uppgiftslämnarna. De ansvariga myndigheterna ska 111 § förordningen (2016:822) med instruktion för . 122 § 5–9 förordningen (2016:822) med instruktion för . officiella statistik – årlig rapport . 14Från kommer beteckningen landsting att bytas ut mot beteckningen region, se prop. 2018/19:162. 157 § lagen (2001:99) om den officiella statistiken. vidare i så stor utsträckning som möjligt använda uppgifter ur befint- liga register.16 Enligt 19 § första stycket lagen om den officiella stati- stiken ska personuppgifter gallras hos de statistikansvariga myndig- heterna när uppgifterna inte längre behövs för sitt ändamål. Av 12 § första stycket förordningen om den officiella statistiken framgår att den ansvariga myndigheten innan gallring ska underrätta . 15.4.4Samhällssektorn Kultur och fritid Kultur och fritid är en av 22 samhällssektorer i systemet för officiell statistik. Sektorn omfattar två departement, och , två myndigheter, Myndigheten för kultur- analys och Kungl. , samt fem ämnesområden och lika många statistikprodukter. Tabell 15.1 sammanfattar vilka ämnesområden och statistikprodukter som ingår och hur de är fördelade på de två myndigheterna. Källa: SCB. officiella statistik – årlig rapport . Tabellen visar att det bara är delar av det kulturpolitiska området som omfattas av den officiella statistiken. saknas t.ex. scenkonstområdet, bild- och formområdet, konstnärs- området, arkivområdet och filmområdet. I budgetpropositionen har regeringen dock föreslagit att film ska göras till ett nytt ämnesområde i systemet för officiell statistik.17 Myndigheten för kulturanalys har vidare utvecklat en ny insamlingsplattform för stati- stik som täcker scenkonstområdet och bild- och formområdet.18 Av tabellen framgår också att de olika ämnesområdena i den officiella 164 § förordningen (2001:100) om den officiella statistiken. 2019/20:1 utg.omr. 17, s. 32. 18Underlag från Myndigheten för kulturanalys . statistiken inte är likformigt utformade. De fyra första avser sektorer inom kultur- och utbildningspolitiken, medan det sistnämnda ansvars- området avser en annan tematik – samhällets kulturutgifter – inom samtliga sektorer. Myndigheten för kulturanalys är ansvarig för fyra ämnesområden, medan Kungl. är ansvarigt för ett. I budget- propositionen anges emellertid vissa förändringar i myndig- hetsansvaret. Regeringen bedömer att SCB bör ha det samlade ansvaret för officiell statistik inom folkbildningen.19 Vidare föreslås att Myndig- heten för kulturanalys ska vara ansvarig för den officiella statistiken på filmområdet.20 Av tabell 15.2 framgår de kostnader och årsverken som är kopplade till det nuvarande arbetet med den officiella statistiken på Kungl. biblio- teket respektive Myndigheten för kulturanalys. Källa: SCB. officiella statistik – årlig rapport . För båda myndigheterna är uppgiften med den officiella statistiken en etablerad verksamhet på respektive myndighet. De kostnader som redovisas avser personal, inkl. overheadkostnader. Därtill kommer kostnader för uppdatering av programvaror och servrar. För det nya uppdraget att utveckla statistiken på filmområdet och för att allmänt utveckla statistiken på kulturområdet föreslår regeringen att Myndig- heten för kulturanalys ska tillföras fr.o.m. 2020.21 När man på biblioteksområdet skapade en samlad nationell statistik för offentligt finansierade bibliotek uppstod det högre kostnader initialt, innan verksamheten hade stabiliserats.22 Att föra till ytterligare ämnesområden inom sektorn Kultur och fritid är en möjlig väg för att inkludera arkivområdet i systemet för den officiella statistiken. Valet av ansvarig myndighet följer dock inte med automatik. 2019/20:1, utg.omr. 2, s. 105. 2019/20:1 utg.omr. 17, s. 32. 22Underlag från Kungl. Den officiella statistiken om bibliotek har publicerat en samlad nationell biblio- teksstatistik över de offentligt finansierade biblioteken i . I den undersökning som genomfördes tillfrågades 2 223 bibliotek.23 Uppgiftslämnarna var folkbibliotek, skolbibliotek, sjukhusbibliotek, specialbibliotek, universitets- och högskolebibliotek och övriga bib- liotek. Undersökningen genomfördes med en webbenkät och de läm- nade uppgifterna finns publicerade i 1 065 webbrapporter/enkäter. Statistiken innehåller uppgifter om utvecklingen av antalet biblio- tek, bibliotekens lokalytor, tekniska resurser, antalet anställda, drifts- kostnaderna för fysiska medier respektive e-medier, beståndet av fysiska medier, utlåning och användning av bibliotekens fysiska medier, fysiska och virtuella besök, öppettider, titelbestånd av nationella mino- ritetsspråk och utländska språk, utbud för barn och unga, tillgänglig- het för användare med funktionsvariationer samt omfattningen av organiserad undervisning på biblioteken. Den officiella statistiken om museer Myndigheten för Kulturanalys har publicerat officiell stati- stik om museer. I undersökningen tillfrågades 461 museer med minst en årsarbetskraft om att lämna uppgifter.24 Uppgiftsläm- narna var nationella statliga museer, övriga statliga museer, regionala och kommunala museer samt övriga museer. Undersökningen genom- fördes med en webbenkät och svarsfrekvensen var . Statistiken innehåller uppgifter om besöksutveckling, förekomsten av entréavgifter, antal utställningar, andra publika aktiviteter, antal årsarbetskrafter i verksamheten, totala intäkter och kostnader samt samlingarnas huvudsakliga inriktning, t.ex. bildkonst, arkeologi, naturhistoria, vetenskap och teknik, friluftsmuseum, och arbetslivsmuseum. Offentligt finansierade bibliotek. 24Myndigheten för kulturanalys. Samhällets utgifter och medborgarnas vanor När Myndigheten för kulturanalys redovisar samhällets kulturutgifter som en del av den officiella statistiken omfattar det bl.a. kostnaderna för arkiv.25 Myndigheten genomför även kulturvaneundersökningar bland vuxna och barn och unga, vilket är en uppdragsenlig insamling av uppgifter som ligger vid sidan den officiella statistiken. för kulturvaneundersökningen sker genom den nationella SOM-undersökningen. Statistiken omfattar ett stort antal aktiviteter, däribland att gå på bibliotek. Däremot ingår inte besök på en arkiv- institution.26 Som framgått i tidigare kapitel kan uppdrag och arkiv- politiken beskrivas som tudelad: en del som omfattar kulturarvs- relaterade frågor och en del som är inriktad på att styra och stödja myndigheternas arkivhantering. Den senare delen av verksamheten ligger nära det förvaltningspolitiska området i statsförvaltningen. I en diskussion om en officiell statistik på arkivområdet finns det därför skäl att även jämföra med andra delar av systemet med officiell statistik. Bland de 22 samhällssektorerna finns det ingen specifik sektor för offentlig förvaltning men däremot finns det sektorer för bl.a. Demo- krati, Nationalräkenskaper och Offentlig ekonomi. Det är sektorer som kan beskrivas som mer samhällsövergripande och som dessutom har det gemensamt att SCB är ansvarig statistikmyndighet för hela eller delar av respektive sektor. I tabell 15.3 redovisas de tre samhälls- sektorerna med exempel på ett ämnesområde och en statistikprodukt vardera. 25Myndigheten för kulturanalys. Samhällets utgifter för kultur 2017. 26Myndigheten för kulturanalys. Kulturvanor i –2018. Källa: SCB. officiella statistik – årlig rapport . Även om det inte finns en självklar plats för arkivfrågorna skulle det i princip vara möjligt att placera ämnesområdet under någon av de redo- visade samhällssektorerna i tabellen, med SCB som ansvarig myndig- het. Det skulle innebära en betoning på den förvaltningsorienterade delen av uppdrag och arkivpolitiken. 15.5Informationsspridning om arkiv i andra länder Frågan om informationsspridning av uppgifter baserade på statistik om arkivområdet har också diskuterats och prövats i andra länder, inte minst i våra nordiska grannländer. Där utmärker sig med en omfattande och väl utvecklad arkivstatistik. Norska samlar in, bearbetar och publicerar statistik om den offentligt finansierade arkivsektorn i landet. Syftet är att få en översiktlig bild av situationen för arkivsektorn i och att kunna sätta mål för verksamheterna. Undersökningarna utförs som webbase- rade enkätundersökningar och alla statliga och kommunala arkiv är enligt den norska arkivlagen ålagda att rapportera till Riksarkivaren. Uppgiftslämnarna var kommunala arkiv, statliga arkiv och arkiv på bibliotek och museer.27 Uppgifterna om kommunala arkiv inhämtas från alla landets kom- muner. Enkäterna omfattar ett fyrtiotal frågor om arkivens kvalitet, ansvarsfördelning, förekomsten av en arkivplan, organisation, förvalt- ning, deponeringar, volymer, tekniska arkivsystem, m.m.28 De statliga 27Webbplatsen för norska . 28Riksarkivarens undersøkelse for kommunale arkivtjenster 2016. arkiven tillfrågas om fysiska och elektroniska arkiv, bl.a. antal hyll- meter och status på det fysiska materialet, gallringsplaner, vilket it- system som används, hur mycket fysiskt material som kan förväntas bli producerat innan en fullt elektronisk lösning är på plats och hur väl de olika systemen är anpassade till varandra.29 15.5.2Europeiska och nordiska exempel ger ut rapporter om ”Cultural statistics”. Den tredje undersökningen på det temat genomfördes och omfattar statistik och analyser avseende olika bakgrundsfaktorer som ålder, utbildningsnivå, typ av bostadsort, sysselsättning och upplevt välbe- finnande samt deltagande i olika kulturrelaterade aktiviteter inom kulturella och kreativa näringar, deltagande i olika typer av kultur- aktiviteter och användning av internet för kulturella syften och privat kulturkonsumtion. När definierar arbeten i kultursektorn inkluderas konstnärer och artister, anställda på t.ex. bibliotek, arkiv och museer, personer som arbetar med film- och tv-produktion, musik- förläggare och designers.30 Kulturanalys genomförde 2017 en förstudie om kultur- statistik i Norden.31 Förstudien gjordes per kulturområde, däribland arkivsektorn. Man redovisar förekomsten av riksarkiv, sysselsättnings- grad i sektorn, arkivens volym och tillväxt, gäster i arkivens läsesalar samt antalet skriftliga förfrågningar. Analysen bygger på uppgifter hämtade från berörda webbplatser och inte på intervjuer med före- trädare för berörda institutioner. Förstudiens bedömning är att efter- som samtliga länder har Riksarkiv och de till antalet är få, samt att de använda variablerna är relativt tydliga så borde förutsättningarna vara goda för att kunna sammanställa jämförelser för de statliga arkiv- verksamheterna på nordisk nivå. 29Arkivverket: Kartleggning av fysisk og elektronisk arkivmateriale I statlig sector 2015. Rap- port pr. 30Eurostat (2016). Culture statistics, 2016 edition. 31Kulturanalys (2017). Kulturstatistik i – en förstudie. Kulturanalys är ett uppdrag från till Myndigheten för kulturanalys. 15.6Utredningens bedömningar och förslag Några av de sammanlagt sex användningsområden för informations- spridning om arkivområdet som utredningen identifierade i avsnitt 15.2 är i princip tillgodosedda. Det innebär att det finns etablerade system för materialinsamling och informationsspridning på de områdena. Det hindrar dock inte att det finns behov av förtydligande åtgärder t.ex. när det gäller den nationella arkivdatabasen. För att uppnå syftet med samtliga användningsområden är det dessutom nödvändigt att bredda perspektiven till att också omfatta systemet för officiell statistik. 15.6.1Ansvar för nationellt arkivinformationssystem Förslag: Av instruktion ska framgå att myndigheten ska tillhandahålla ett nationellt arkivinformationssystem och verka för en så bred anslutning som möjligt till systemet. Den nationella arkivdatabasen () har utvecklats av och många har vittnat om det stora värdet av den metadata om arkiv- bestånd, förteckningar, antal hyllmeter med arkivbestånd, m.m. som databasen innehåller. Det är uppgifter som efterfrågas inom arkiv- sektorn liksom av den intresserade allmänheten och av forskarsam- hället. Liknande databaser finns inom andra samhällssektorer och de bekräftas då genom uttalade uppgifter i berörda myndigheters in- struktioner. Utredningen föreslår därför att det av instruktionen för ska framgå att myndigheten ska tillhandahålla ett natio- nellt informationssystem om arkiv, med vilket avses NAD, samt verka för en så bred anslutning som möjligt till systemet. ska också kunna meddela de föreskrifter som behövs för verkställig- heten av den nya uppgiften. I det sammanhanget är det viktigt att inte samma krav på redovisning ställs för alla arkiv. För mindre arkiv bör det vara tillräckligt med en översiktlig beskrivning av beståndet. har påpekat behovet av att fler arkivinstitutioner och andra som förvarar arkiv medverkar och lämnar uppgifter till NAD. är det cirka en tredjedel av det totala antalet arkivförande institu- tioner som deltar och ju fler som ansluter sig desto större värde får databasen. pekar på två typer av åtgärder för att öka an- talet leveranser. En åtgärd som föreslås är att det införs nya bestäm- melser i arkivlagen och arkivförordningen som säger att all offentlig arkivinformation ska redovisas i ett nationellt informationssystem. En annan åtgärd som föreslås är att staten tillför ekonomiska resurser som ska användas för att underlätta för mindre och resurssvaga aktörer inom den enskilda arkivsektorn att lämna uppgifter till NAD. Utredningen föreslår i kapitel 6 och 11 att det ska införas en be- stämmelse i arkivlagen om att myndigheter och enskilda arkivinsti- tutioner som erhåller verksamhetsbidrag av statliga medel ska lämna uppgifter om arkiv till ett nationellt arkivinformationssystem. Insam- lingen av uppgifter från den enskilda arkivsektorn bör därutöver bygga på frivillighet. Inte heller förordar utredningen att ett särskilt stats- bidrag ska utformas för detta specifika ändamål. Utöver myndigheterna omfattar utredningens förslag ett 30-tal enskilda arkivinstitutioner som är väletablerade med en aktiv verk- samhet. Det är angeläget att NAD fortsätter att utvecklas och att del- tagandet på olika sätt underlättas, inte minst för resurssvaga aktörer. I kapitel 10 föreslår utredningen att den statliga arkivmyndigheten ska ge råd och vägledning till enskilda arkivbildare och enskilda arkiv- institutioner i arkivspecifika frågor. För att hantera den nya uppgiften tillförs . Inom den ramen bör även frågor och rådgivning om leveranser till NAD kunna hanteras. 15.6.2Officiell statistik om arkivområdet Förslag: Arkiv ska vara ett ämnesområde i den officiella statisti- ken, med som ansvarig myndighet. Detta ska framgå av bilagan till förordningen om den officiella statistiken. Riks- arkivet tillförs –2023 för uppbyggnad av systemet och för den löpande verksamheten. Bedömning: Den officiella statistiken inom sektorn Kultur och fritid bör ses över för att åstadkomma en mindre sektoriell och mer sektorsövergripande och tematisk informationsspridning. För att tillgodose huvuddelen av de övriga identifierade användnings- områdena för informationsspridning om arkivsektorn ligger systemet med officiell statistik nära till hands. Det är en etablerad och väl fun- gerande ordning med deltagande från många samhällssektorer. Där- igenom bör huvuddelen av den angelägna informationsspridning om arkivområdet som ännu saknas, kunna tillgodoses. Utredningen före- slår därför att arkiv ska tillföras som ett ämnesområde under samhälls- sektorn Kultur och fritid i bilagan till förordningen (2001:100) om den officiella statistiken. Utredningen har prövat om arkivområdet skulle kunna placeras under en annan mer förvaltningsinriktad samhällssektor men inte funnit ett alternativ som skulle passa bättre än det före- slagna alternativet i den nuvarande strukturen för officiell statistik. Som framgår av avsnitt 15.4.2 är det den statistikansvariga myn- digheten som beslutar om den officiella statistikens innehåll och om- fattning inom sitt statistikområde, om något annat inte följer av ett särskilt beslut av regeringen. Det är med andra ord inte vare sig regeringens eller en statlig utrednings sak att föreskriva vilka frågor som ska ställas eller att bestämma omfattningen på materialinsam- lingen. Utredningen väljer dock att beskriva hur de identifierade men ännu inte tillgodosedda behoven av informationsspridning om arkiv- området skulle kunna tillgodoses. Därefter redovisar utredningen sitt förslag till arkivansvarig myndighet och skälen för det. Den officiella statistikens användningsområden De identifierade men ännu inte tillgodosedda behoven av informations- spridning som den officiella statistiken bör kunna tillgodose handlar om arkivsektorns totala omfattning, arkivsektorns specifika förutsätt- ningar och jämförelser med andra sektorer. Utredningen kommen- terar även frågan om den officiella statistikens tematik. En tydlig brist i de underlag utredningen haft tillgång till är att det saknas samlade uppgifter om arkivens omfattning och tillväxt, såväl fysiska som digitala. Därmed saknas även möjligheter för arkivinsti- tutionerna att bedöma framtida leveranser. Som framgår av kapitel 14 skapar frånvaron av relevanta arkivvolymer en osäkerhet om sektorns framtida investeringsbehov i fråga om fysisk kapacitet, datalagring och framtida teknisk utveckling. För delar av den enskilda arkivsektorn saknas också en god överblick över vilka arkiv som finns, vilket ofta är en förutsättning när olika typer av insatser planeras. Med en bred och samlad statistik, som redovisas i offentliga rapporter, kan arkivens synlighet och legitimitet i det politiska systemet också öka. Exempel på motsvarande uppgifter för andra delar av kulturområdet, för andra samhällssektorer och för arkivområdet i andra länder kan med fördel användas för att utveckla den officiella statistiken på det här området. Varje samhällssektor har sina specifika förutsättningar som inte finns på samma sätt inom andra sektorer. Det specifika ligger ofta till grund för de regelverk och andra politiska insatser som övervägs eller genom- förs i en sektor. På biblioteksområdet står t.ex. frågor om fria boklån och skolbibliotekens villkor i fokus. På museisidan väcker besöks- utvecklingen och förekomsten av entréavgifter särskilt intresse. På motsvarande sätt finns det på arkivområdet specifika frågor som inte har sin direkta motsvarighet inom andra samhällssektorer. Ett ange- läget användningsområde för officiell statistik gäller därför dessa för arkivområdet specifika förutsättningarna. Utredningen har t.ex. under sitt arbete noterat att det saknas en samlad bild av vad för slags brister arkivmyndigheterna uppmärksammar och vilka typer informations- material som bevaras respektive gallras. Målgruppen för den typen av uppgifter är det politiska systemet, den egna arkivsektorn, allmänheten och forskarsamhället. Jämförelser mellan arkivsektorn och andra sektorer Andra förhållanden kan var mer relevanta för fler sektorer och därmed också möjliga att jämföra. Det skulle t.ex. kunna handla om beman- ning på berörda myndigheter och institutioner, tekniska resurser och lokalytor. Målgruppen för den typen av uppgifter är densamma som ovan, dvs. det politiska systemet, den egna arkivsektorn, allmänheten och forskarsamhället. Ett sammanhang där en jämförande analys efter- frågats gäller de tre sektorer som utgör ABM. Frånvaron av relevant arkivstatistik att jämföra med statistiken på biblioteks- och musei- områdena har framhållits som ett problem. Utredningen gör bedöm- ningen att en officiell statistik på arkivområdet bör ta i beaktande att det finns andra sektorer som det bör vara relevant att göra jämförel- Bibliotek och museer är sådana möjliga sektorer, men den ansvariga statistikmyndigheten bör sträva efter att jämföra arkivsektorn även med andra relevanta samhällssektorer. Tematiken i offentlig statistik I avsnitt 15.4.1 beskriver utredningen hur ramarna för den officiella statistikens innehåll bestäms av de samhällssektorer och ämnesområden som är angiva i bilagan till förordningen (2001:100) om den officiella statistiken.