sou · H7B322 · 2019-04-29 00:00:00 — Mottagare av kartläggningen är kommuner som använder informa- tionen för trafikplanering, översiktsplanering och stadsdelsförnyelse.29 Arbetet med Grön infrastruktur innefattar enligt generellt sett utveckling av en fungerande grön infrastruktur i svenska land-, vatten- och havsområden. koordi- nerar arbetet och länsstyrelserna skulle fram ha tagit fram regionala handlingsplaner för grön infrastruktur.30 SLU stödjer genom bl.a. ArtDatabanken och 27Skogforsk finansieras enligt institutet av skogsnäringen och staten genom uppdrag, fond- anslag, särskilda partneranslag och kommunikationsintäkter. Skogforsks ramavtal svarar för av omsättningen. Avtalet förhandlas fram mellan staten och skogsnäringen som betalar hälften vardera för den forskning som sker inom avtalet. Av skogsnäringens del av ramavtalet kommer från en fast partneravgift och 80 pro- cent från en rörlig forskningsavgift, som tas ut med per avverkad kubikmeter timmer, massaved och skogsbränsle. Uppdrag, fondanslag, särskilda partneranslag och kommunika- tionsintäkter bidrar med till den totala omsättningen. Se Skogforsks webb- plats , /om-skogforsk/finansiering/ 28Skogsstyrelsen, intervju . 29SLU, e-brev . 30Naturvårdsverkets webbplats, /gron-infrastruktur , hämtad 2018- (CBM) , Havs- och vattenmyndigheten samt läns- styrelser med vägledning och metodstöd samt analyser.31 SLU har utvecklat programserien Heurekasystemet, som låter användare göra olika analyser och prognoser vid planering av skogs- bruk. Användningsområdena är bl.a. planering av skogsbruk och land- skap, avverkningsberäkningar, utvärdering av olika skötselmetoder och strategier, regionala konsekvensanalyser och beräkningar av kolinlagring.32 Heurekasystemet används dessutom av SLU för att ta fram skogliga konsekvensanalyser kopplat till arbetet med biologisk mångfald och Grön infrastruktur. SLU använder vidare systemet för rapportering enligt Kyotoprotokollet, för framåtsyftande analyser av kolbalanser. Vid såväl regionala konsekvensanalyser som analyser av kolbalanser utgör data från Riksskogstaxeringen underlag för beräkningarna.33 för kemiska bekämpningsmedel (CKB) SLU startade CKB 2006 utifrån uppdrag i regleringsbrevet. I CKB ingår bl.a. att utveckla miljöövervakningen inom det nationella del- programmet Mätningar av bekämpningsmedel (se avsnitt 6.4.4. ), upprätthålla kemisk analyskompetens, ta fram underlag för att studera biologiska effekter av bekämpningsmedel i miljön, vidare- utveckla riskbedömningsverktyg, ta fram underlag för åtgärder samt bedriva samverkan och utbildning. Uppgifterna används för att myndigheter ska kunna fatta underbyggda beslut om kemiska växt- skyddsmedel, t.ex. genom att använda av CKB utvecklade verktyg för riskbedömning vid tillståndsprövning inom vattenskydds- områden och för påverkansanalys inom vattenförvaltningen.34 31SLU, e-brev . 32SLU:s webbplats, /institutioner/skoglig-resurshushallning/programprojekt/ sha/heureka/heureka/om-heureka/, hämtad . 33SLU, e-brev . 34SLU, e-brev . Kvantitet och kvalitet på skolgårdar SLU har utfört pilotstudier som underlag till för dess beställning till SCB av den nationella studien av alla skolgårdar. I SLU:s pilotstudier mättes yta och kvaliteter som lekbar yta, grön yta, träd och lekredskap.35 Långsiktig övervakning av granbarkborre I samarbete med bedriver SLU en långsiktig övervak- ning av granbarkborre. I övervakningen, som påbörjades , samlas data in om granbarkborrens populationsnivåer (genom fäll- fångster) och skadenivåer (genom inventering av döda träd i bestånds- kanter). Uppgifter om förändringar ger underlag för Skogs- styrelsens rådgivning för att minska skadorna.36 Samarbete inom skogliga konsekvensanalyser Verksamheten med nationella skogliga konsekvensanalyser (SKA) beskrivs under avsnittet ovan om . SLU medverkar i de skogliga konsekvensanalyserna med verktyg (Heurekasystemet), analyser och prognoser. Den senaste genomfördes . konsekvensanalyser fokuserade nästan helt på virkesbalanser, men i den gjordes analyser i tre tematiska områden där miljö respektive klimat utgjorde var sitt område.37 Utvecklingsprojekt om Effektivisering av maskininlärning för markfuktskartor och Kartering av beståndsheterogenitet från 3D fjärranalys Dessa två projekt är kopplade till pågående forskningsprojekt vid SLU i och avser metodutveckling. Projektet om utveckling av kartor som visar markfuktighet syftar till att ta fram metoder för att producera sådana kartor. Markfuktighetskartor är ett hjälpmedel vid planering och utförande av skogliga åtgärder. 35SLU, e-brev . 36SLU, e-brev . 37SLU, e-brev . av beståndheterogenitet syftar till att ta fram kartor som visar luckor och åldersspridning. Sådana kartor visar bl.a. marker som är viktiga livsmiljöer för många organismer och marker som är värdefulla ur naturvårdssynpunkt. Projektet befinner sig i en mer tidig utveck- lingsfas och är mer forskningsnära.38 Lokal miljöövervakning vid kärntekniska anläggningar Den lokala övervakningen utförs primärt av verksamhetsutövaren och insatser omfattar främst tillsyn och kontroll av övervakningen, datasammanställning och rapportering. Övervakningen omfattar utsläpp av radioaktiva ämnen från kärn- tekniska anläggningar, externstrålning vid kärnkraftverk, radioaktiva ämnen i omgivningen kring respektive kärnteknisk anläggning samt insamling av meteorologiska data. Övervakningen utförs enligt ett omgivningskontrollprogram som har tagit fram. Syftet med övervakningen är att följa upp halter av radioaktiva ämnen i omgivande miljö, utvärdera strålskyddsmässiga konsekvenser för människor och miljö, upptäcka eventuella oövervakade utsläpp, validera beräkningsmodeller för beräkning av stråldos till allmän- heten, uppfylla internationella avtal och överenskommelser samt att tillhandahålla information till allmänheten. gör som en del av sin tillsyn jäm- förelsemätningar vid myndighetens eget mätlaboratorium av delprov från omgivningskontrollprogrammet. De insamlade data är enligt nödvän- diga för att uppfylla internationella överenskommelser och konven- tioner. har överenskommelser om att rapportera utsläppsdata och data från den lokala miljöövervakningen vid de kärntekniska anläggningarna till såväl OSPAR, HELCOM som EU. använder de insamlade data själv som en del i det underlag som behövs för att följa och bedöma strålsäker- hetsläget vid de kärntekniska anläggningarna. Data är viktiga för att följa långsiktiga trender och tidigt kunna påvisa ev. trendbrott, samt 38SLU, e-brev . för att verifiera att utsläppen och de av dessa resulterande strål- doserna till allmänheten är under gällande begränsningar. Informa- tionen används som underlag i granskningar och för beslut.39 Uppföljning av skötseleffekter i kraftledningsgator svenska kraftnäts stamnät har en längd av . införde 2017 ett mål om att anpassa skötseln av cirka 1 000 prioriterade områden i kraftledningsgator, i syfte att främja biologisk mångfald i dessa. Målet är att samtliga prioriterade områden ska ha en anpassad skötsel . Att anpassa skötseln innebär att affärsverket tar fram en särskild skötsel- anvisning för varje artrikt område. Effekten av den anpassade sköt- seln följs upp i ett rikstäckande program för övervakning av biolo- gisk mångfald i kraftledningsgator.40 SLU är utförare av programmet, som samordnas med Remiil (se avsnitt 6.4.4). 39Strålsäkerhetsmyndigheten, e-brev . 40Svenska kraftnäts webbplats, /om-oss/nyheter/allmanna-nyheter/skotsel-av- kraftledningsgator-gynnar-hotade-arter/, hämtad . om samordnad recipientkontroll och motsvarande samarbeten Ramboll har haft utredningens uppdrag att genomföra två webbaserade enkätundersökningar. Undersökningarna syftade till få kunskap om miljöövervakning av luftkvalitet respektive vatten som genomförs av organisationer m.m. som samordnad recipientkontroll. Övervak- ningen av luftkvalitet genomförs av luftvårdsförbund och inom sam- verkan för kontroll av luftkvalitet. Den samordnade recipient- kontrollen av vatten utförs av vattenvårdsförbund eller liknande organisationer. Enkäterna har skickats till de organisationer som ut- redningen har fått kännedom om och som bedriver. Enkätundersökningen genomfördes till 12 sep- tember 2018. Enkäten skickades till drygt 80 organisationer. En bety- dande bearbetning av sändlistan gjordes under arbetets gång. Enkäten skickades ut i flera omgångar allt eftersom utredningen fick infor- mation om att ytterligare organisationer genomförde samordnade recipientkontroller och kontaktuppgifter till dessa. Flera experter i utredningen bidrog med uppgifter om organisationer som genom- förde samordnad recipientkontroll. Havs- och vattenmyndigheten tillhandahöll uppgifter om vatten- förbunden. Uppgifter om vattenvårdsförbund och vattenråd hämtades via webbplatsen . var dock ofullständiga. I flera fall var både organisationer och de kontaktuppgifter som redovisades på webbplatsen inaktuella. Vissa organisationer hade upphört eller ingått i ett annat vattenvårds- förbund. I några fall fick utredningen information om att organisa- tionen inte genomförde någon samordnad recipientkontroll trots att detta uppgavs. Uppgifterna på webbplatsen innefattade inte samordnad recipient- kontroll som i huvudsak bedrivs av verksamhetsutövare eller kom- muner. Totalt slutförde 71 respondenter enkäten och av dessa uppgav 65 att de att de arbetade med samordnad kontrollverksamhet. Svarsfre- kvensen uppgår till . Svarsfrekvensen varierar för olika frågor. Den lägsta svarsfre- kvensen var på frågan om vilka som ingick i vattenvårdsförbundet eller motsvarande samarbete (). Frågan omfattade också uppgifter om kostnader. Svarsfrekvensen i denna del var betydligt lägre och dessutom var flera svar är ofullständiga. Mot bakgrund av detta har utredningen avstått från att redovisa kostnaderna. En sådan redovisning skulle ha inneburit ett betydande arbete för att komp- lettera svaren. Svar angavs exempelvis ibland som procent av årskost- naden för respektive medlem och ibland för de medlemmar som svarade för den största delen av finansieringen av kontrollprogrammen. De som har svarat på enkäten ingår i undersökningen även om alla frågor inte har besvarats. I ett fall framgår av svar på flera frågor i enkäten att vattenvårdsförbundet har Havs- och vattenmyndig- hetens uppdrag att utföra nationell miljöövervakning och man inte genomför samordnad recipientkontroll. I telefonkontakt med an- svarig handläggare visade det sig att den aktuella organisationen också genomförde kontrollverksamhet utöver den nationella miljö- övervakningen som grundas på medlemmarnas behov av recipient- kontroll. I undersökningen ingår en kommun som genomför all recipient- kontroll i egen regi för de kommunala bolagen. Skälet till detta är att kommentarer och övriga uppgifter bedömdes vara värdefulla att dokumentera och förmedla. Enkätundersökningen om mätningar av luftkvalitet omfattar luft- vårdsförbund och samverkansområden. Undersökningen genom- fördes till . För utskick av enkäten till luftvårdsförbund och samverkansom- råden tillhandahöll uppgifter. Enkäten skickades till 14 organisationer och besvarades av 13 orga- nisationer. Svarsfrekvensen uppgår till . Ett svar inkom efter svarstidens utgång när den webbaserade undersökningen var stängd. Respondenten hade tidigare meddelat utredningen att svar kunde lämnas via e-brev direkt till utredningen efter svarstidens utgång. På grund av det begränsade antalet organisationer som ingick i under- sökningen var detta möjligt. Svarsfrekvensen i enkäten varierar för olika frågor. I de fall där svarsfrekvensen är låg kommenteras detta i redovisningen av resultatet i betänkandet. Frågor om samordnad recipientkontroll (SRK) i vatten Ange vilken/vilka organisationer som svaret avser Fyll i kontaktuppgifter (e-post/ tfn) för eventuella följdfrågor 1.Vilken verksamhet bedrivs inom vattenvårdsförbundet eller SRK- sammanslutningen? (Det är möjligt att markera flera alternativ) (1) Samordnad recipientkontroll (2) Samordnad flödesreglering (3) Åtgärdsarbete (4) Annat t.ex. forskningssamarbete, utredning, information eller utbildning. 2.Inom vilken organisationsform bedrivs er SRK? Ange med kryss för den organisation som avses. (1) (2) Vattenråd (3) (4) SRK-sammanslutning med enbart verksamhetsutövare (5) Annat (Ange vad): 3.Redovisa vilka som är medlemmar i organisationen eller deltagare i sammanslutning som bedriver SRK. Ange om det är en verksam- hetsutövare eller en offentlig verksamhet eller en ideell förening. Med verksamhetsutövare avses företag som bedriver tillstånds- pliktig verksamhet och som därför behöver genomföra recipient- kontroll. Redovisa hur mycket varje medlem/deltagare betalade för SRK genom kontrollavgift respektive medlemsavgift . Använd en rad för varje medlem/deltagare. Storlek på bidraget 2016 4.Får ni utöver avgifter från medlemmarna/deltagarna bidrag från EU, staten, landstingen, regionen eller kommuner för att bedriva SRK? (1) Ja (2) Nej (99) Vet ej. Ange storleken på bidraget eller bidragen och vem eller vilka som betalar dessa. 5.Behöver verksamhetsutövarna som ingår i samarbetet genomföra ytterligare recipientkontroller utöver SRK? (1) Ja (2) Nej (99) Vet ej. Redovisa vilka verksamhetsutövare som berörs. 6.Vilka typer av vatten omfattar ert/era kontrollprogram? Kryssa för relevanta delar. (1) Kustvatten (2) Utsjöområden (3) Sötvatten (4) Grundvatten. Vem beslutar om kontrollprogrammen inom SRK? (1) Styrelsen (3) Annan (Ange i så fall vem/vilka): 8.Påverkar eller kommunen utformningen av kon- trollprogrammet/kontrollprogrammen? (1) Ja (2) Nej (99) Vet ej. Hur påverkar eller kommunen utformningen av kontrollprogrammet? (1) påverkar kontrollprogram för att samordna miljöövervakningen (2) påverkar kontrollprogram för myndighets- utövning (tillsyn) (3) Kommunen påverkar kontrollprogram för att samordna miljöövervakningen (4) Kommunen påverkar kontrollprogram för myndighets- utövning (tillsyn) (99) Vet ej. Beskriv gärna på vilket sätt kommunen eller påverkar utformningen av programmet/programmen t.ex. provtagning, stationsval, metodval, kvalitetssäkring etc. Om eller kommunen påverkar utformningen av kontrollprogrammet/kontrollprogrammen vad anser ni om deras insatser? Levererar ni eller utföraren data till datavärd? (1) Ja data från alla kontrollprogram levereras till datavärd (2) Ja vi levererar viss data till datavärd (3) Data levereras till länsstyrelse som levererar till datavärd (4) Nej ingen data levereras till datavärd (5) Annat (ange vad): (99) Vet ej. Ange inom vilket område/vilka områden och den datavärd som ni levererar data till. Ange även sedan vilket år som ni har levererat data till respektive datavärd. (Det går bra att skriva ”cirka” framför årtalet om du är osäker på exakt årtal eller lämna blankt om du inte alls känner till årtalet). (2) Metaller och organiska miljögifter i sediment (Datavärd: SGU, tidigare IVL) (3) Metaller och organiska miljögifter i biota (Datavärd: SGU, tidigare IVL) (4) Grundvattenkemidata (Datavärd: SGU) (5) Kemiska och biologiska data i sjöar och vattendrag (ej fisk) (Datavärd: SLU) (6) Fiskdata i sjöar, vattendrag och kust (Datavärd: SLU) (7) Hydrografiska, kemiska och marinbiologiska data från och (Datavärd: ) 10.Om ni levererar data till datavärd, vad är era synpunkter på detta? 11.Om ni inte levererar data till datavärd eller delvis levererar till datavärd, vad beror detta på? Om ni inte genomför någon SRK så vill vi tacka för att ni har berättat detta för oss. Övriga frågor gäller endast SRK. Stort tack för er medverkan! Frågor om övervakning av luftkvalitet som utförs i luftvårdsförbund m.fl. Ange vilken/vilka organisationer som svaret avser Fyll i kontaktuppgifter (e-post/tfn) för eventuella följdfrågor 12.Vilken verksamhet bedrivs inom luftvårdsförbundet eller sam- verkansområdet? (Det är möjligt att markera flera alternativ) •Kontroll av miljökvalitetsnormer för luft •Övervakning av luft/nedfall etc. för uppföljning av t.ex. miljö- kvalitetsmål. •Samordnad luftrelaterad recipientkontroll (för verksamhets- utövare) •Annat t.ex. forskningssamarbete, utredning, information eller utbildning. 13.Vad har ni för organisationsform? •Samverkansområde med enbart kommuner •Annan, v.v. ange vilken 14.Redovisa vilka som är medlemmar i organisationen. Ange för respektive medlem om den är verksamhetsutövare, offentlig verksamhet eller ideell förening. 15.Får ni utöver medlemsavgifter bidrag från EU, staten, landsting, region eller kommun för att bedriva övervakning av luft? Ange storleken på bidraget eller bidragen och vem eller vilka som betalar dessa [Besvaras endast av luftvårdsförbund] Behöver verksamhets- utövare som är företag (förutom kommunerna) som ingår i för- bundet genomföra ytterligare luftrelaterade recipientkontroller utöver förbundets luftövervakning? [Besvaras av luftvårdsförbund och samverkansområde] Behöver kommunerna utföra ytterligare mätningar utöver förbundets/ samverkansområdets övervakning, för att kontrollera om miljö- kvalitetsnormer för luft nås eller för att uppfylla sitt verksam- hetsutövaransvar för kommunala vägar? 18.Vem beslutar om era kontrollprogram/kontrollstrategier? •Annan, ange i så fall vem/vilka 19.Påverkar länsstyrelse (-r) eller kommun (-er) utformningen av kontrollprogrammen för att kunna samordna miljöövervak- ningen eller för myndighetsutövning? [Om ja på första delfrågan i fråga 8] Hur påverkar länsstyrelse (-r) eller kommun (-er) utformningen av kontrollprogrammen? •Länsstyrelse påverkar kontrollprogram för att samordna miljö- övervakningen •Länsstyrelse påverkar kontrollprogram för myndighetsutövning (tillsyn) •Kommun påverkar kontrollprogram för att samordna miljö- övervakningen •Kommun påverkar kontrollprogram för myndighetsutövning (tillsyn) [Om ja på första delfrågan i fråga 8] Beskriv gärna på vilket sätt som kommun eller länsstyrelse påverkar utformningen av kontroll- program, t.ex. i fråga om mätning, stationsval, metodval, kvalitets- säkring, rapportering etc. [Om ja på första delfrågan i fråga 8] eller kommun påverkar utformningen av kontrollprogram, vad anser ni om dess/ deras insatser? 20.Levererar ni eller er (-a) utförare till datavärd? •Ja, alla data från kontrollprogrammen levereras till datavärd •Ja, vissa data levereras till datavärd •Data levereras till länsstyrelse som levererar till datavärd •Kommun (-er) levererar data direkt till datavärd. •Nej, inga data levereras till datavärd •Annat (ange vad): [Om andra alternativ än ”Ja, data från alla kontrollprogram levereras till datavärd”, ”Nej”, ”Vet ej” angetts ovan] Har ni några synpunkter på att leverera data till datavärd? Om ni har det, ber vier beskriva dem nedan. 22.Om ni inte levererar eller delvis levererar data till datavärd, vad beror detta på? Stort tack för er medverkan! Miljöövervakningens framtida utmaningar – en intervjuundersökning Enligt våra direktiv ska vi bedöma det framtida behovet av miljööver- vakning. I detta innefattades bl.a. möjligheterna att upptäcka nya miljöhot. För att få ett underlag om miljöövervakningens framtida ut- maningar har utredningen gett uppdrag åt journalisten att intervjua tio personer om deras synpunkter och bedömningar om framtidens miljöövervakning. Dessa personer har varierande bak- grund och stor erfarenhet av miljöfrågor. De personer som har inter- vjuats är: •Åsa , miljöchef på . •Sif , programchef för forskningsprogrammet , Mistras råd för evidensbaserad miljövård. •Sverker , professor i miljöhistoria vid Kungliga tekniska hög- skolan i . •Göran , landshövding i län. •Anna , direktör för i . •Tom Arnbom, docent i ekologi vid Världsnaturfonden, WWF. •Lisa Sennerby , preses vid Kungliga skogs- och lantbruks- . •John , forskningschef vid . •Oscar , miljöjurist och , biolog vid . Det finns en naiv tro på att myndigheterna stoppar farliga ämnen vid gränsen Vi omger oss med mängder av kemikalier som varken myndigheter eller företag har full koll på. Därför blir en bred miljöövervakning viktigare och viktigare, enligt som är miljöchef på . I miljöarbetet på är kemikalielagstiftningen en stor källa till frustration, berättar . −Det är så mycket som är tillåtet att sälja till vanliga konsu- menter som inte alls är lämpligt för vanliga konsumenter. Därför blir det otroligt angeläget att ha en bra miljöövervakning, för att se vad som kommer ut, och vad som kommer in i oss. Det är ett ständigt detektivarbete att få tillräcklig information från leverantörerna om vad olika produkter innehåller, berättar hon. −Om vi ska ta in sommarleksaker så sitter uppköparna och tittar på det . Vi har lärt oss hur mycket falska certifikat det finns, man måste ofta göra egna analyser och skaffa sig koll själv. Därför är det oroande att fler och fler privatpersoner importerar varor direkt från utan någon möjlighet att kontrollera vad de innehåller, menar . −Det finns en naiv tro på att myndigheterna stoppar farliga ämnen vid gränsen, men så är det ju inte. Hon tror att stickprovskontroller av importerade varor skulle ge väldigt intressanta resultat. Så länge vi kan få in i stort sett vad som helst så blir det viktigt att miljöövervakningen jobbar brett, för att upptäcka ännu okända miljöproblem, menar . −Det är lätt att lyfta saker som är aktuella just , men miljö- övervakningen måste också samla in kunskaper utan att veta varför. Ett sätt att fånga upp oväntade problem är att utveckla över- vakningen av biologisk mångfald. Hade vi inte sett att pilgrims- falkarna drabbades av PCB så hade vi kanske drabbats värre själva. Och hade vi haft bättre koll längre ner i näringskedjan så kunde vi kanske ha upptäckt problemet på ett tidigare stadium. En bättre övervakning av biologisk mångfald i jordbruksland- skapet skulle också vara användbart för att se effekter av olika sorters jordbruk, menar . Apropå jordbruk nämner hon att Lantmännen lanserar en egen barnmatserie som tar upp konkurrensen med de stora barnmats- jättarna. −Jag noterade att de använder spannmål från , där kadmiumhalterna är jämförelsevis låga. Det är kanske ingen slump. Övervakningen av kadmium är otroligt viktig och kommer bara att bli viktigare om vi ska röra oss mot ett kretsloppssamhälle och åter- föra näring till åkrarna. Detta är ett exempel på miljöövervakningens stora betydelse för att följa långsiktiga förändringar. Forskningen har förstås också en oerhört viktig roll här, men forskare har sällan möjlighet att ta fram långa tidsserier, menar . En aktuell fråga inom livsmedelsindustrin är att undvika mat- svinn. har antagit ett mål om att halvera matsvinnet men ännu är det oklart vad som inkluderas. −Ska det gälla alla sektorer, hushåll, industri, storkök, jordbruk? Och hur går det? har ingen ansvar för att följa upp målet och då är det ju svårt att jobba seriöst. Är detta en fråga för miljöövervakningen? −Det vet jag inte, det handlar kanske om miljöstatistik, men det är en väldigt viktig fråga och någonstans behöver det komma in. Inom området miljöstatistik saknar också upp- följning av hur mycket som återvinns. −Naturvårdsverket har samlat in siffror som baseras på hur mycket som samlas in men inte hur mycket som faktiskt återvinns. Förpackningsinsamlingen har nog gett känslan av att problemet med förpackningar är löst, men undrar vad konsekven- sen blir av all plast som fortfarande hamnar i naturen. −Vi pratar mycket om mikroplaster, men vad händer med all godisplast och annat som hamnar på marken? Hur vandrar den vidare i ekosystemen? Jag tror inte att det finns någon uppföljning av det. När det gäller matsvinn finns redan data hos företagen som skulle kunna samlas in på ett kostnadseffektivt sätt. Även på kemikalie- området skulle de flesta företag säkert kunna dela med sig mycket mer av sina data, tror . Tror du att näringslivet generellt skulle kunna tänka sig ett bre- dare ansvar för miljöuppföljning? −Det kan jag tänka mig om man pratar med tillverknings- industrin. Till exempel skulle de nog kunna finansiera provtagnings- program för att se var deras ämnen hamnar i förlängningen.