sou · H7B358 · 2019-12-18 00:00:00 — med instruktion för sägs bl.a. att Riksdagsför- valtningen dels får meddela föreskrifter om registrering och gallring av allmänna handlingar samt arkiv- och dokumenthantering för riks- dagens myndigheter och organ utom , , Stiftelsen och , dels inom sitt verksamhetsområde får meddela föreskrifter utöver vad som följer av den punkten. Ändringen föranleddes av att bemyndigandet för ansågs otydligt.28 I framställningen till lämnades ingen kommentar till bestämmelsen i arkivlagen. Enligt utredningens mening bör upplysningsbestämmelsen behållas. Den ska dock formuleras om något. Ingen ändring i sak är emellertid avsedd. Förslag: Arkivmyndigheterna ska upprätthålla en aktiv och strate- gisk bevarandeplanering för myndigheternas allmänna handlingar. Utredningen utvecklar frågan i kapitel 7. I avsnitt 7.11.1 redovisas utredningens bedömningar och förslag. Syftet med bevarandeplaneringen är att kunna hantera den växande mängden allmänna handlingar på ett effektivare sätt. Genom beva- randeplaneringen skaffar arkivmyndigheterna sig en överblick över de olika slags allmänna handlingar som myndigheterna hanterar och kan bidra med stöd i planeringen av vilka typer av handlingar som ska bevaras och på vilket sätt bevarandet ska ske. 28Framställning till 2017/18:RS5, s. 23 f. En moderniserad och anpassad arkivlag Förslag: Av den föreslagna arkivlagen ska framgå att arkivmyn- digheterna ska ge råd och vägledning om arkivbildning och arkiv- förvaltning till de myndigheter och andra organ som står under deras tillsyn. Den statliga arkivmyndigheten ska ha ett särskilt rådgivnings- uppdrag gentemot enskilda arkivbildare och enskilda arkiv- institutioner i arkivspecifika frågor. Utredningen utvecklar frågan i kapitel 9 och kapitel 10. I avsnitt 9.7.5 och avsnitt 10.5.2 redovisas utredningens bedömningar och förslag. Olika delar av arkivsektorn har uttryckt att rådgivningen behöver utökas och att den ska vara mer aktiv. För att möta dessa behov föreslår utredningen att en ny arkivlag ska kompletteras med en be- stämmelse om att arkivmyndigheterna ska ge råd och vägledning till de myndigheter och organ som står under deras tillsyn. Utredningen föreslår även att den statliga arkivmyndigheten ska ge råd till enskilda arkivbildare och enskilda arkivinstitutioner i arkivspecifika frågor. Formuleringarna skiljer sig åt eftersom de enskilda arkivbildarna och enskilda arkivinstitutionerna inte omfattas av bestämmelserna om arkivbildning och arkivförvaltning. Förslag: Beteckningen arkivmyndighet ändras till kom- munal myndighet. Av 17 § arkivlag framgår att vissa kommunala arkivmyn- digheter får fullgöra arkivuppgifter avseende handlingar från statliga myndigheter och sådana organ som står under tillsyn av den statliga arkivmyndigheten. fullgör stadsarkiv, stadsarkiv och Värmlandsarkiv vissa uppgifter inom det statliga arkivområdet. I avsnitt 13.4 redogörs närmare för deras verksamhet. En moderniserad och anpassad arkivlag I samband med att omorganiserades 2010 och blev en sammanhållen statlig arkivmyndighet29 uppmärksammades att det krävdes lagstöd för att dessa tre organisationer skulle kunna fullgöra uppgifter på det statliga arkivområdet. Ett normgivningsbemyndig- ande infördes arkivlag. Bemyndigandet innebar att reger- ingen får meddela föreskrifter om att vissa kommunala arkivmyndig- heter får fullgöra arkivuppgifter avseende handlingar från statliga myndigheter och sådana organ som står under tillsyn av den statliga arkivmyndigheten. Regeringen beslutade därefter förordningen (2013:791) om särskilda arkivuppgifter för vissa kommunala arkiv- myndigheter som gäller . I den promemoria som låg till grund för ändringen i arkivlagen konstaterades att stadsarkiv, stadsarkiv och Värmlandsarkiv var kommunala arkivmyndigheter.30 I den efterfölj- ande propositionen konstaterades att de tre arkiven var kommunala arkivmyndigheter enligt arkivlagen.31 Några närmare kommentarer till detta lämnades inte. Av arkivlag framgår emellertid att kommunstyrelsen är arkivmyndighet i kommunen och i , om inte kommunfullmäktige eller har utsett någon annan nämnd eller styrelse till arkivmyndighet. Fullmäktige har således möjlighet att delegera uppgiften som arkivmyndighet. Vilken myndighet som faktiskt är eller landstingskom- munal arkivmyndighet har således inte framgått direkt av arkivlagen utan av de interna organisationerna i kommunerna och landstings- kommunerna. stadsarkiv är en förvaltning under kulturnämnden som är arkivmyndighet i enlighet med 2 § Reglemente för kultur- nämnden.32 stadsarkiv är en del av kulturförvaltning. Av bl.a. reglementet för kulturnämnden i framgår att kom- munstyrelsen är kommunens arkivmyndighet.33 I Region 2010/11:1, utg.omr. 17, s. 111. 30Promemorian Särskilda arkivuppgifter på det statliga arkivområdet för stads- arkiv, Värmlandsarkiv och stadsarkiv (dnr Ku2012/1097/RFS), s. 1. 31Kulturmiljöns mångfald, (prop. 2012/13:96), s. 74. 32Kommunal författningssamling för (Kfs 2019:11). 331 § tredje stycket reglemente för kulturnämnden, antagna av kommunfullmäktige 14/12 1995, och 3 § föreskrifter för den kommunala arkivvården i , fastställda av kommun- styrelsen och av kommunfullmäktige . En moderniserad och anpassad arkivlag är arkivmyndighet.34 Värmlandsarkiv är en del av Region . Beteckningen arkivmyndighet är inte adekvat i sam- manhanget och bör ändras. Utredningen har kommit fram till att en lämplig samlande beteckning är myndighet. Med kom- munal myndighet avses såväl kommunala myndigheter som myndig- heter inom en region. Detta i enlighet med regeringens tidigare bedömning att beteckningen , enligt regeringsformens terminologi, avser både kommuner och landsting.35 Ändringen i den nya arkivlagen innebär att förordningen om sär- skilda arkivuppgifter för vissa kommunala arkivmyndigheter måste byta rubrik. Någon saklig ändring av bestämmelserna i förordningen är däremot inte aktuell. Förslag: Formuleringen av undantagsbestämmelsen ska ändras så att den statliga arkivmyndigheten inte ska ha tillsyn över riks- dagens myndigheter, regeringen, eller utrikes- representationen. Av 7 § andra stycket arkivlag framgår att arkivmyndig- heterna inte ska ha tillsyn över myndigheter, regeringen, myndigheter inom eller utrikesrepresentationen. Att undantaget från tillsyn ska gälla ”myndigheter inom ” härrör från arkivlagens tillblivelse. Bestämmelsen löd ur- sprungligen: Arkivmyndigheterna skall dock inte ha tillsyn över myndig- heter, regeringen, myndigheter inom regeringens kansli eller utrikes- representationen. I förarbetena till arkivlag sägs att: en myndighet () inte rimligen kan ha tillsyn över en överord- nad myndighet (regeringen). I vissa sammanhang betraktas regerings- kansliet som en enhet, vilken har att betjäna den gemensamma myn- digheten regeringen. I andra sammanhang är att se som 34Reglemente för , , RS/190104. 2018/19 :162, s. 457 och prop. 2009/10 :80 s. 209. En moderniserad och anpassad arkivlag en konstellation av självständiga myndigheter, främst departementen och statsrådsberedningen men också samt statsråd och tjänstemän, när de med stöd av olika författningar eller beslut fungerar som enmansmyndigheter.36 I den efterföljande propositionen sägs: I andra stycket stadgas att arkivmyndigheterna inte skall utöva tillsyn över myndigheter eller regeringen. Detta är naturligt efter- som detta är myndigheter som är överordnade arkivmyndigheterna och några befogenheter gentemot dessa kan ju arkivmyndigheterna inte ha. Vidare undantas myndigheter inom och detta beror på nära anknytning till regeringen. I detta sammanhang bör emellertid påpekas att offentliga utredningar inte kan anses tillhöra . De är därför inte undantagna från arkivmyndigheternas tillsyn. Annorlunda förhåller det sig däremot med arbetsgrupper som bildats inom för en utredningsuppgift. Även om en och annan i gruppen kan komma utifrån torde dock som regel sådana grupper få anses höra till regeringskansliet.37 Avsikten var således att och dess myndigheter skulle undantas från tillsyn. Av sammanhanget framgår vidare att med ”arkivmyndigheterna” avsågs de statliga arkivmyndigheterna. I budgetpropositionen uttalade regeringen att det var nödvändigt att anpassa organisation och arbets- former till de stora krav som då ställdes på den högsta ledningen av statsförvaltningen.38 Bland annat av den anledningen bildades det nu- varande genom att man förde samman dåvarande femton myndigheter till en sammanhållen myndighet.39 Någon ändring av bestämmelsen i arkiv- lagen gjordes emellertid inte förrän i samband med att landsarkiven införlivades med Riksarkivet.40 Då betraktades ändringen till ”myn- digheter inom ” endast som en redaktionell ändring och någon ytterligare kommentar lämnas inte i förarbetena.41 Mot bakgrund av vad som redogjorts för bör man kunna sluta sig till att undantaget från tillsyn numera omfattar . 36SOU 1988:11, s. 202 f. 1989/90:72, s. 74 f. 1996/97:1, utg.omr. 1, s. 19 f. 39De myndigheter som slogs samman var Statsrådsberedningen, tretton departement och det gemensamma förvaltnings- och arbetsgivarorganet . Se också departementsskrivelsen en myndighet – en analys av effekter och konsekvenser (Ds 2003:44). 40Se SFS 2010:1999. 2010/11:1, utg.omr. 17, s. 111. En moderniserad och anpassad arkivlag Den grundläggande tanken, att nära anknytning till regeringen medför att kansliet inte ska omfattas av tillsyn, bör fortfarande gälla. Formuleringen bör emellertid ändras. De separata myndigheterna inom dåvarande regeringens kansli ingår numera i . Statsråden och tjänstemännen i har heller inte längre befogenhet att agera som myndighet. ändras ordet ”arkivmyndigheterna” till ”den statliga arkivmyndigheten”. Ändringen borde gjorts tidigare men har troligtvis glömts bort. Någon ändring av bestämmelsen i sak är inte avsedd. Förslag: Den statliga arkivmyndigheten ska få besluta om åtgärds- föreläggande om brister i arkivförvaltningen uppmärksammas och om föreskrivna överlämnandeplaner inte inkommer. Utredningen utvecklar grunderna för dessa bestämmelser i kapitel 9. Övervägandena finns i avsnitt 9.7.4. Det kan konstateras att det förekommer brister i myndigheternas arkivförvaltning. Brister i arkivförvaltningen kan i värsta fall medföra att handlingarna förstörs eller att de inte kan hållas lätt åtkomliga. Det kan i sin tur innebära att rätten till insyn försvåras eller att den fram- tida tillgången till kulturarvet försämras. Så kan även bli fallet om myn- digheterna inte överlämnar sina arkiv eller överlämnar ofullständiga eller defekta arkiv. Den statliga arkivmyndigheten bör därför kunna använda ett påtryckningsmedel när brister i arkivförvaltningen uppmärksammas. Utredningen föreslår att s.k. åtgärdsförelägganden ska kunna beslutas. Den statliga arkivmyndigheten ska kunna förelägga ett organ som står under dess tillsyn att vidta åtgärder för att komma tillrätta med dessa brister. Utredningen har övervägt att föreslå ett förfarande med viten eller sanktionsavgifter men har kommit fram till att åtgärdsföreläggan- den bör kunna fylla samma funktion och vara ett tillräckligt ingri- pande i sammanhanget. En moderniserad och anpassad arkivlag 5.16Bemyndiganden och beslut i enskilda fall Förslag: Ett särskilt avsnitt ska införas i den nya arkivlagen med bestämmelser om bemyndiganden och beslut i enskilda fall. arkivlag finns bemyndiganden i olika paragrafer vilket gör normgivningen oöverskådlig. Det finns också bemyndiganden arkivförordning som kan vara svåra att härleda och därför kan behöva förtydligas. Den föreslagna arkivlagen ska ha en moder- nare struktur. Det behövs också bemyndiganden för några nya bestäm- melser. Det ska därför finnas en särskild paragraf med nya, tydliga rubriceringar som samlar de bemyndiganden som behövs. Bemyn- digandet för regeringen att meddela föreskrifter om särskilda arkiv- uppgifter för vissa kommunala myndigheter bör dock återges i en särskild paragraf. På motsvarande sätt ska bestämmelserna om enskilda beslut samlas i en särskild paragraf. 5.17.1Bestämmelser om kommuner och regioner Förslag: Kommunerna och regionerna ska vara skyldiga att besluta riktlinjer för arkivförvaltningen och om gallring av allmänna handlingar inom kommunen. Samrådsgruppen för kommunala arkivfrågor och kommunnätverk i har uppmärksammat utredningen på att kom- munfullmäktige respektive bör kunna delegera till arkivmyndigheten att meddela föreskrifter om arkivvården, i vissa fall. Enligt gällande bestämmelser i arkivlagen är det, enligt samråds- gruppen, inte möjligt. En moderniserad och anpassad arkivlag Av 8 kap. 1 § regeringsformen framgår att föreskrifter meddelas av genom lag och av regeringen genom förordning. kan också, efter bemyndigande av eller regeringen, meddelas av kommuner. De föreskrifter som kan meddelas efter bemyndigande av är emellertid reglerade. Av 8 kap. 9 § regeringsformen framgår att genom lag kan bemyndiga en kommun att meddela föreskrifter som avser avgifter, eller skatt som syftar till att reglera trafikförhållanden i kommunen, exempelvis trängselskatt. Denna s.k. direktdelegation från till en kom- mun är mycket begränsad och kan således endast omfatta vissa särskilt angivna områden. I regeringsformen regleras däremot inte vilket kom- munalt organ som ska besluta föreskrifter med stöd av en delegation från . Utgångspunkten måste anses vara att det är en kom- munalrättslig fråga vilket organ som ska fatta sådana beslut för kommunens räkning.42 Bestämmelser om arkiv i kommunallagen och arkivlagen Enligt 16 § arkivlagen får kommunfullmäktige och landstingsfull- mäktige meddela föreskrifter om arkivvården inom kommunen respektive , i den utsträckning något annat inte är särskilt föreskrivet. Av 5 kap. 2 § kommunallagen (2017:725). framgår att fullmäktige får uppdra åt (delegera till) en nämnd att i fullmäktiges ställe besluta i ett visst ärende eller en viss grupp av ärenden. I bestäm- melsen sägs emellertid också att fullmäktige inte får delegera beslut- anderätten om det enligt lag eller annan författning är fullmäktige som ska avgöra ett visst ärende. Bestämmelsen i 16 § arkivlagen innebär därför att det är fullmäktiges ansvar att besluta regleringen av arkivvården i kommuner och landsting. Innan arkivlagen (1990:782) trädde i kraft fanns det bestämmelser i den då gällande kommunallagen (1977:179) om att fullmäktiges och styrelsens respektive arkiv skulle vårdas och förtecknas.43 I bestäm- melsen om fullmäktiges arkiv angavs också att föreskrifter om arkiv- vården skulle meddelas av fullmäktige, i den mån ej annat var särskilt föreskrivet. Av förarbetena till kommunallag framgår att 42En reformerad grundlag (prop. 2009/10:80), s. 223. 432 kap. 27 § resp. 3 kap. 10 § kommunallagen. En moderniserad och anpassad arkivlag föredragande statsråd ansåg att arkivvården hade stor betydelse för förvaltningen och forskningen och att varje kommun och landstings- kommun skulle vara skyldig att sköta sina egna arkiv.44 Före- draganden menade att det var viktigt att det rådde en viss enhetlighet mellan t.ex. kommunala och statliga arkiv och att arkivvården i vissa hänseenden borde samordnas. Dessa intressen borde dock, ansåg före- draganden, kunna tillgodoses utan att staten detaljreglerade arkiv- vården hos kommuner och landstingskommuner. Det borde ankomma på kommunerna och landstingskommunerna att själva utfärda de föreskrifter som behövdes. Med anledning av den nya arkivlagen, som trädde i kraft , ändrades bestämmelserna i kommunallagen om fullmäktiges respektive styrelsens arkiv. I stället för en materiell reglering hän- visade kommunallagens bestämmelser till bestämmelserna om arkiv i arkivlagen.45 I förarbetena till ändringen i kommunallagen, och till arkivlagen, fanns ingen särskild kommentar till ändringarna i kom- munallagen. Föredragande statsråd anförde dock att de grundläg- gande bestämmelserna i arkivlagen skulle gälla alla myndigheter, såväl statliga som kommunala.46 Det borde emellertid anförtros kommun- erna själva att svara för styrningen av sin arkivverksamhet och att se till att myndigheterna inom kommunen skötte sin arkivvård. Vidare anfördes att vissa verkställighetsföreskrifter kunde visa sig vara be- hövliga för den kommunala sidan. Föredraganden påpekade dock att det av principen om självstyrelserätt följer att regeringen och statliga myndigheter ska vara restriktiva med att meddela före- skrifter för kommunerna. till lagen bör alltså begränsas till vad som är absolut nödvändigt när det gäller det kommunala arkivväsendet.47 I specialmotiveringen till bestämmelsen i gällande 16 § arkivlagen anförde föredraganden: Principen om den kommunala självstyrelsen har föranlett regeringen liksom dess myndigheter att i största möjliga utsträckning avstå från att detaljreglera den kommunala verksamheten, även om kompetensen har funnits. Utgångspunkten är alltså att detaljföreskrifter på det kommunala området meddelas av kommunerna själva. Mitt förslag innebär ingen 44Kommunal demokrati, ny kommunallag m.m. (prop. 1975/76:187), s. 413 f. och s. 456 f. 45Se SFS 1990:787. 1989/90:72, s. 35 f. 47a.a., s. 36. En moderniserad och anpassad arkivlag ändring i det hänseendet. Som jag har sagt överensstämmer bestäm- melserna i paragrafen med vad som gäller enligt kommunallagen.48 Bestämmelserna om arkiv fördes i kommunallagen (1991:900) sam- man till en bestämmelse som angav att föreskrifter om kommunala arkiv fanns i arkivlagen. Någon särskild kommentar till ändringen finns emellertid inte.49 I nu gällande kommunallag finns ingen hänvisning till arkivlagen. I betänkandet sägs endast att hänvisningarna till bestämmelserna tagits bort.50 I regeringens proposition En ny kommunallag, prop. 2016/17:171, nämns inte att den tidigare arkivbestämmelsen tagits bort. Principen om självstyrelse framgår av 14 kap. 2 § reger- ingsformen. I bestämmelsen sägs att kommunerna sköter lokala och regionala angelägenheter av allmänt intresse på den kommunala självstyrelsens grund.51 Närmare bestämmelser om detta finns i lag. Principen om självstyrelse avser hela den kommunala verksamheten, dvs. både den verksamhet som bedrivs med stöd av den allmänna befogenheten i kommunallagen och den som regleras av annan lagstiftning. I 1 kap. 2 § kommunallagen (2017:725) anges att kommuner och landsting på demokratins och den kommunala självstyrelsens grund sköter de angelägenheter som anges i lagen eller i annan författning. Självstyret är således en lagstadgad och vedertagen princip för den kommunala verksamheten. Mot bakgrund av vad som redogjorts för är det inte sannolikt att de föreskrifter som nämns i 16 § arkivlagen faktiskt är föreskrifter i regeringsformens mening. I förarbeten till såväl kommunallagarna som arkivlagen understryks att det är kommunerna själva som ska bestämma över arkivvården. Det finns inget som tyder på att bestäm- melserna i 16 § arkivlagen, trots ordalydelsen, var avsedda att utgöra en direktdelegation. Man får snarare intrycket att ordet föreskrift använts synonymt med exempelvis orden stadga och reglemente. I förarbetena till kommunallag sägs: 48a.a., s. 80. 49En ny kommunallag (prop. 1990/91:117), s. 164. 50En kommunallag för framtiden (SOU 2015:24), s. 699. 2009/10:80, s. 210. En moderniserad och anpassad arkivlag Lagreglerna om arkivvården måste fyllas ut med mera detaljerade före- skrifter. Utredningen föreslår att kommunerna och landstingskom- munerna själva skall få anta kompletterande föreskrifter om arkivvården. Normalförslag till arkivstadga bör enligt utredningen kunna utarbetas i samråd med riksarkivet.52 Stöd för ett sådant antagande finns även i förarbetena till arkivlagen där arkivväsendets organisation beskrivs på följande sätt: Kommunfullmäktige och landsting utfärdar arkivreglementen för kom- munens nämnder och styrelser. De flesta reglementen bygger på det normalreglemente som utfärdat på regeringens uppdrag.53 Utredningen gör bedömningen att bestämmelserna 16 § arkivlagen oavsiktligt formulerats på ett olyckligt sätt. Utredningen delar åsikten att detaljerade bestämmelser om arkivförvaltning (tidigare arkivvård) är en angelägenhet. Utredningen anser emellertid, som tidigare regeringen uttryckt, att arkivförvaltningen har stor bety- delse för såväl förvaltning som forskning och en intresserad allmän- het. Varje kommun och region ska därför vara skyldig att sköta sina arkiv.54 För detta ändamål ska kommunerna och regionerna besluta något slags riktlinjer. finns exempelvis reglementen, stadgar, planer och program för olika verksamheter. Lydelsen av bestämmelserna i arkivlagen ska därför ändras så att det, oavsett vad riktlinjerna kan komma att kallas, framgår att det inte rör sig om författningsdelegerade föreskrifter. Genom ändringen korrigeras en otydlig bestämmelse och en delegation inom kom- munen blir därmed möjlig. Förslag: En upplysningsparagraf införs där en hänvisning görs till regeringens normgivningsbemyndigande i regeringsformen. Regeringen bestämmer vilken myndighet som ska vara statlig arkiv- myndighet. Motsvarande bestämmelse finns i 8 § första stycket, första meningen arkivlag. 1975/76:187, s. 419. 1989/90:72, s. 22. 54Från kommer beteckningen landsting att bytas ut mot beteckningen region, se prop. 2018/19:162. En moderniserad och anpassad arkivlag Bestämmelsen är en s.k. upplysningsbestämmelse och används för att i en lag upplysa om att det kan finnas kompletterande bestäm- melser på lägre nivå. utformas en sådan bestämmelse på annat sätt än vid tillkomsten av arkivlag. Det ska därför anges att regeringen i enlighet med 8 kap. 7 § regeringsformen får meddela föreskrifter om vilken myndighet som ska vara statlig arkivmyndig- het. Den nya utformningen innebär således ingen skillnad i innebörd. 6Myndigheternas arkivbildning och arkivförvaltning Bestämmelserna om myndigheternas arkivbildning och arkivvård i arkivlagen reglerar bl.a. på vilket sätt en myndighets arkiv bildas och vilka skyldigheter och uppgifter myndigheterna har för att hantera och förvalta sitt arkivbestånd. Där finns också bestämmelser som av- ser åtgärder som myndigheterna ska vidta innan en handling blivit en del av arkivet. Det handlar bl.a. om konkreta bevarandeåtgärder och praktiska förvaltningsåtgärder. Enligt utredningens direktiv inne- bär förvaltningens digitalisering flera utmaningar för arkivbildningen och arkivvården. Området är av betydelse för utredningens uppdrag att se över arkivlagstiftningen och närliggande lagstiftning. I det här kapitlet behandlar utredningen frågor som avser statliga och kommunala myndigheters uppgifter i fråga om arkivbildning och arkivvård. 6.2Utmaningar i myndigheternas arkivbildning I kapitel 3 har det konstaterats att den offentliga förvaltningen har förändrats sedan arkivlagen trädde i kraft . Förvalt- ningspolitiska initiativ som ”digitalt först”1, en förbättrad tillgång till grunddata, effektivare informationsutbyten och automatiserat besluts- fattande påverkar myndigheternas arkivbildning och de sätt de ska hantera och förvalta arkivhandlingarna på. Utredningen har tagit del av synpunkter vid möten och i inläm- nade underlag som berör myndigheternas arkivbildning och arkiv- 1En princip som innebär att digitala tjänster, när det är möjligt och relevant, ska vara första- handsval i den offentliga sektorns kontakter med privatpersoner och företag. Myndigheternas arkivbildning och arkivförvaltning När det gäller befintliga bestämmelser handlar synpunkterna om behovet av vissa ändringar av regleringen av myndigheternas arkivbild- ning. Andra synpunkter som lämnats avser önskemål om att samordna bestämmelser i arkivlagen med bestämmelser i vissa andra författ- ningar, eftersom de anses överlappa varandra. Det har även inkommit önskemål om att statliga myndigheter ska värdera och rapportera ut- vecklingen av sin arkivbildning och arkivvård till . 6.2.1Arkivbildning i en digitalt samverkande förvaltning Bildandet av myndigheternas arkiv regleras i 3 § arkivlagen (1990:782).