sou · H7B322 · 2019-04-29 00:00:00 — Hanteringen av data från miljöövervakningen är central för att den insamlade kunskapen ska komma samhället till nytta. I har digitaliseringen av den offentliga sektorn pågått länge, vilket har varit betydelsefullt inom miljöinformationsområdet.1 Det finns dock både kvarstående problem och stora utvecklingsbehov när det gäller att hantera miljödata. saknas en helhetsbild över vilka data som finns och tas fram inom miljöövervakningen. Problemet är inte nytt. Ett exempel är att regeringen i propositionen En god livsmiljö 1991 konstaterade att behovet av samordning ökar i takt med den totala omfattningen av insatserna inom miljöövervakningen. Regeringen pekade också på att det inom den samlade miljöövervakningen redan då producerades mycket stora datamängder som inte kunde utnyttjas i tillräcklig grad på grund av bristande samordning av de olika systemen.2 De underlag som inkommit till utredningen från myndigheter, kommuner, verksamhetsutövarare och organisationer visar att det finns oklarheter, brister och flaskhalsar i datahanteringen inom det statliga miljöövervakningssystemet. Det har också framkommit att det finns omfattande data från övriga aktörer, t.ex. verksamhetsutövare, vattenvårdsförbund, kom- muner och länsstyrelser, som skulle kunna göras mer tillgängliga och bidra till en ökad användning inom miljöövervakningen. Utmaningen när det gäller hanteringen av miljödata är därför dels att effektivisera den nuvarande datahanteringen, dels att i ökad ut- sträckning hantera relevanta data från övriga aktörer. 1Skogsstyrelsen, e-brev . 1990/91:90 s. 51. Detta kapitel innehåller en övergripande beskrivning av hanteringen av miljödata och innefattar datavärdsstrukturen och iakttagelser som följer av redovisningen. I kapitlet redovisas skriftligt underlag från myndigheter och aktörer utanför staten samt resultat från en enkät- undersökning om samordnad recipientkontroll av vatten som har genomförts inom utredningen. 13.1.1Regeringens och myndigheternas initiativ om digitalisering En strategi för miljödatahantering har gemensamt tagits fram av , Havs- och vattenmyndigheten, länsstyrelserna och vattenmyndigheterna och den signerades 2015.3 Syfte med miljö- datastrategin är att skapa en gemensam infrastruktur för miljö- information. En betydande del av denna miljöinformation består av data från miljöövervakningen. Miljödatastrategin är alltså viktig för att driva på och utveckla hanteringen och presentationen av miljö- övervakningsdata. Strategin innehåller 10 riktlinjer: 1.Göra miljödata väl kända. 2.Göra miljödata enkla att hitta. 3.Göra miljödata direktåtkomliga i former som efterfrågas. 4.Se till att miljödata är väl beskrivna och lätta att förstå. 5.Göra miljödata tillgängliga så snabbt som möjligt. 6.Tillhandahålla miljödata och tjänster avgiftsfritt och med villkor som uppmuntrar till vidareutnyttjande. 7.Se till att miljödata har en tydlig förvaltning. 8.Använda etablerade standarder. 9.Göra det lätt att använda miljödata för sambearbetning. 10.Bevara miljödata för framtida återanvändning. 3www.naturvardsverket.se/Miljoarbete-i-samhallet/Miljoarbete-i-Sverige/Uppdelat-efter-omrade/ Oppna-data/Strategi-for-miljodatahantering/, hämtad Till varje riktlinje finns rekommendationer om hur riktlinjen kan förverkligas. I arbetet med strategin har samråd och kommunikation genomförts med berörda aktörer för att få en bred förankring. Ett stort antal myndigheter och organisationer har signerat en avsikts- förklaring om att stödja strategin för miljödatahantering. För att arbeta vidare med strategin har ett Miljöinformationsråd bildats bestående av ett flertal berörda myndigheter.4 Strategin omfattar inte insamling av miljödata. Digitalt först – smartare miljöinformation Regeringens satsning ”Digitalt först” syftade till att digitalisera den offentliga sektorn och därmed skapa en enklare, öppnare och effek- tivare offentlig förvaltning. Satsningen pågick 2015–2018.5 På miljöområdet fick i uppdrag att leda arbetet med att förbättra tillgängligheten av miljöinformation genom att samverka med berörda aktörer kring befintlig information men även att utveckla ny information. Ramen för arbetet var regeringsupp- draget ”Digitalt först – smartare miljöinformation”, som slutredo- visades . Syftet var att nå en ökad användning av miljöinformation, bidra till att möta klimatutmaningen samt nå de nationella miljökvalitetsmålen och generationsmålet.6 Digitaliseringen av geodata är i hög grad relevant för miljöinforma- tionsområdet. Det finns en nationell geodatastrategi som har tagits fram av Lantmäteriet i samråd med flera andra berörda organisationer. Strategins mål för perioden –2020 är att geodata ska vara öppna, användbara, tillgängliga och att det ska finnas en väl utvecklad sam- verkan inom geodataområdet.7 4www.naturvardsverket.se/Miljoarbete-i-samhallet/Miljoarbete-i-Sverige/Uppdelat-efter-omrade/ Digitalisering-inom-miljoomradet--Smartare-miljoinformation/Miljoinformationsradet/, hämtad . 5www.regeringen.se/regeringens-politik/digitaliseringspolitik/digital-forvaltning/, 6www.naturvardsverket.se/Miljoarbete-i-samhallet/Miljoarbete-i-Sverige/Regeringsuppdrag/ Redovisade-2019/Digitalt-forst--smartare-miljoinformation/, hämtad . 7www.geodata.se/styrande/nationell-geodatastrategi/, hämtad . Lantmäteriet är nationell samordnare för geodataområdet och kontaktpunkt för arbetet med Inspire-direktivet och driver därför geodataportal för geografisk miljöinformation.8 13.2Översikt av datahanteringen inom den nationella och den regionala miljöövervakningen Hantering av data från den nationella och den regionala miljöövervak- ningen ska genomföras i ett antal formaliserade steg – från instruk- tionen för hur data ska samlas in till hur data kan hämtas av användaren. Det är väsentligt att reglerna i varje steg i denna kedja följs för att data som samlats in ska vara tillförlitliga och användbara. Förenklat kan kedjan sammanfattas i fem steg: Datainsamling, leve- rans av data, validering, lagring och tillgängliggörande. Inom den nationella miljöövervakningen sker insamlingen av miljö- data genom uppdrag från och Havs- och vatten- myndigheten till olika utförare. De är i första hand universitet, hög- skolor, centrala myndigheter, länsstyrelser eller miljökonsulter som har de kunskaper som krävs för uppgiften.9 Uppdragen upphandlas i konkurrens eller genomförs i form av myndighetssamarbete.10 Att upphandla miljöövervakning i konkurrens är enligt Naturvårds- verket viktigt för att hålla nere kostnaderna, men kan medföra kvalitets- problem. Resultaten är i många fall mycket känsliga för hur insam- ling, provberedning och analyser går till. Utförarens kompetens och kvalitetsarbete har därför stor betydelse. Om upphandlingarna leder till byten av utförare finns en betydande risk att resultaten inte blir långsiktigt jämförbara. Kombinationen av kvalitet och pris är den avgörande faktorn vid beslut om leverantör efter upphandling.11 8www.geodata.se/anvanda/geodataportalen/, hämtad . 9Naturvårdsverket, Avtalshantering inom miljöövervakningen, NV-06965-11, . 10I avtalen regleras att verksamheten ska genomföras i enlighet med befintliga kvalitetsanvis- ningar, hur hantering av levererade data ska ske, hur de datakvalitetskontroller som utföraren ansvarar för ska genomföras. Avtalen reglerar också rutiner för överföring av data till datavärden. 11Naturvårdsverket, Avtalshantering inom miljöövervakningen. NV-06965-11, s. 21. För att informationen från den nationella och den regionala miljö- övervakningen ska vara tillförlitlig, relevant och tillgänglig har ett sär- skilt kvalitetssystem upprättats.12 Det är kopplat till övergripande kvalitetssystem enligt ISO 14001 och till myndighetens miljöledningssystem. Detta innebär bl.a. att ackrediterade utförare och laboratorier ska utnyttjas i första hand. Tillgången på ackrediterade laboratorier är dock begränsad. För varje typ av undersökning ska det finnas en utförlig manual, även kallad undersökningstyp, som beskriver hur insamling av data ska gå till. För vissa undersökningar som ingår i internationell rappor- tering kan kraven finnas reglerade i olika EU-direktiv. •hur proverna ska tas samt plats och stationsval, •vilka variabler som ska ingå, •hur proverna ska hanteras och Dessa manualer ska revideras med jämna mellanrum. Det finns ett utvecklingsbehov när det gäller manualer och vägled- ningar i miljöövervakningen. Utvecklingsbehovet har lyfts av bl.a. kom- muner och verksamhetsutövare till utredningen. Det framkommer också i resultat från den enkätundersökning om samordnad recipient- kontroll i vatten som utredningen har genomfört och som redovisas i kapitel 12. Det behöver därför tydliggöras vilka undersökningar som kan definieras som miljöövervakning, vilka metoder som ska användas och hur data bör hanteras. Detta är viktigt inte minst för att data ska levereras i korrekt format. 12Naturvårdsverket, kvalitetssystem för samordnad miljöövervakning prot. M215-07, 2007. De data som samlas in inom miljöövervakningen ska levereras till utsedd datavärd, om sådan finns. I manualen för den specifika under- sökningen ska det finnas krav och anvisningar på vart och hur data ska levereras. Innan levererade data kan lagras ska de valideras. Det innebär att format och kvalitet kontrolleras. Utförare av miljöövervakning som eller Havs- och vattenmyndigheten har avtal med ska leverera kvalitetssäkrade data till datavärden. Datavärden ska där- för utföra en validering av format, ibland kallad leveranskontroll.13 Det finns dock olika ansvarsfördelning (mellan utförare och datavärd) för validering i olika datavärdskap. Ett nationellt stödsystem för validering är under utveckling, se kommande avsnitt 13.4. När data har validerats och datavärden har godkänt leveransen, ska data- värden lagra dessa. Datavärdarna ansvarar också för datasäkerheten. När datavärden har lagrat data måste de göras tillgängliga för användare. För att användningen av data ska öka, är det viktigt att användarnas behov blir tillgodosedda. En viktig uppgift för datavärdarna är därför att anpassa gränssnitt så att det ska vara enkelt för användarna att få ut information och ladda ner data. Dataformat, beskrivningar av meta- data och tekniska lösningar ska om möjligt följa ISO-standarder som utvecklats inom området.14 13www.naturvardsverket.se/Stod-i-miljoarbetet/Vagledningar/Miljoovervakning/Nationella- datavardskap/Leverans-av-data-till-datavard/, hämtad . 14Naturvårdsverket, Avtalshantering inom miljöövervakningen. De data som samlas in inom miljöövervakningen tillgängliggörs med CC0 licens15 och är därmed fria att använda, återanvända, distri- buera och aggregera.16 Datavärdar medverkar i ett flertal internationella rapporteringar, se avsnitt 14.3. 13.3Systemet med nationella datavärdar ska inom sitt ansvarsområde särskilt utveckla, följa upp och samordna arbetet med miljöinformationsförsörjning.17 För att förvalta den omfattande mängden data som samlas in inom miljöövervakningen har ett antal nationella datavärdskap inrättats för olika typer av data. och Havs- och vattenmyn- digheten inrättar de nationella datavärdarna.18 Dessa datavärdar finns vid myndigheter och institutioner på universitet, för att säkra den långsiktiga förvaltningen och för att data ska hanteras av experter som kan bedöma och ansvara för kvaliteten. Datavärdarnas uppgift regleras i främst tvååriga avtal mellan datavärd och antingen eller Havs- och vattenmyn- digheten. Verksamheten finansieras av anslag 1:2 Miljöövervakning m.m.inom utgiftsområde 20.19 Därigenom är det antingen Havs- och vattenmyndigheten eller som bestämmer inrikt- ning och omfattning på verksamheten utifrån de prioriteringar som de gör inom anslag 1:2. Kostnaderna för digitala lösningar inom miljödataområdet för- väntas enligt behöva ligga på en relativt hög nivå framöver p.g.a. behov att modernisera systemen.20 Moderniserings- behovet har avsett systemen för verksamhetsutövares rappor- 15Creative Commons (CC) har utvecklat ett antal licenser för att uppmuntra återanvändning, modifiering eller spridning av verk (i detta sammanhang data). CC0 är den licens med minst restriktioner. /om-cc/licenserna/, hämtad 16www.naturvardsverket.se/Stod-i-miljoarbetet/Vagledningar/Miljoovervakning/Miljodata/, hämtad 173 § 7. förordningen (2012:989) med instruktion för . 18När Havs- och vattenmyndigheten bildades tog myndigheten över de vattenanknutna datavärdskapen från . 19För mer detaljer kring statlig finansiering av miljöövervakning se kapitel 4. 20Naturvårdsverket, skriftligt underlag , NV-077048-17. tering av avfall, påverkansfaktorer samt miljötillstånd. Naturvårds- verket bedömer att motsvarande åtgärder behöver genomföras inom miljöövervakningen.21 13.3.1Nationella datavärdskap – definition och vision Datavärdskap innebär att ta emot och utföra leveranskontroll, lagring och tillgängliggörande av miljödata inom ett tematiskt område.22 Ett nationellt datavärdskap är enligt definition en långsiktig funktion som inrättas med statliga medel i syfte att vara den nationella noden för miljödata inom ett tematiskt område. Inter- nationell rapportering ingår ofta som en del av tillgängliggörandet.23 Definitionen av nationella datavärdskap tillämpas inte på ett enhet- ligt sätt inom miljöövervakningen, och finns inte redovisad på samma sätt i alla datavärdsavtal. Begreppet datavärd utreds även inom Lant- mäteriets regeringsuppdrag att verka för en smartare samhällsbygg- nadsprocess24 och handlingsplan –202025. och Havs- och vattenmyndigheten har följande vision för nationella datavärdskap:26 •Alla data som samlas in med hjälp av skattemedel är allmänt till- gängliga. •Data används och kommer till nytta. •Alla insamlade data levereras till någon datavärd. Med ”alla” menas data från nationell övervakning, regional övervakning, kalkeffekt- uppföljning, samfinansierad övervakning (t.ex. samordnad reci- pientkontroll, SRK) samt data från Basinventeringen27 och Natur- vårdsuppföljningen i vissa fall. 21Naturvårdsverket, e-brev . 22www.naturvardsverket.se/Stod-i-miljoarbetet/Vagledningar/Miljoovervakning/Nationella- datavardskap/, hämtad . 23www.naturvardsverket.se/Stod-i-miljoarbetet/Vagledningar/Miljoovervakning/Nationella- datavardskap/, hämtad . 24Regeringsuppdrag till Lantmäteriet att verka för en smartare samhällsbyggnadsprocess, . 25Geodatarådets handlingsplan –2020 /styrande/nationell-geodatastrategi/ geodataradets-handlingsplan-2018-2020/, hämtad . 26www.naturvardsverket.se/Stod-i-miljoarbetet/Vagledningar/Miljoovervakning/Nationella- datavardskap/, hämtad . 27Naturvårdsverket, Data från Basinventering av Natura 2000 och skyddade områden. (2009) . •Alla data samlas in med gemensamma metoder. •Alla data är tillgängliga via webben. •Kvalitetsinformation finns för alla data. Hur denna vision omsätts i praktiken är dock oklart när det gäller flera centrala delar som är väsentliga för att datahanteringen ska fungera bra. Datavärdsavtalen är oklara när det gäller vilka data som datavärdarna ska ta emot Det är oklart vad som ingår i avtalen med de nationella datavärdarna. De berörda datavärdarna förefaller ha fått olika uppdrag i avtalen när det gäller omfattningen av de data som ska hanteras. Exempelvis anser , som är datavärd på uppdrag av både (för luftdata) och Havs- och vattenmyndigheten (för hydrografiska, kemiska och marinbiologiska data), att data från recipientkontroll och samordnad recipientkontroll inte ingår i datavärds- avtalen.28 SLU anser att data från recipientkontroll, samordnad reci- pientkontroll, egenkontroll, övervakning och annan mer lokal övervakning numera ingår i datavärdskapet för sjöar och vatten- drag29 samt i datavärdskapet för fisk30, under förutsättningen att data är insamlade och analyserade med jämförbara metoder. Datavärd- skapet för jordbruksmark hos SLU tar däremot inte emot recipient- kontrolldata.31 Nedan ges två exempel från datavärdsavtalen. I datavärdsavtal med SGU för miljögifter anges bl.a. att: Överenskommelsen omfattar även data från regional och nivå liksom från samordnad recipientkontroll (SRK) och liknande verksam- heter. Tidsåtgång och kostnad för dessa leveranser stäms av med bestäl- laren innan arbetet påbörjas. 28Havs- och vattenmyndigheten, e-brev . 29SLU, e-brev . 30SLU, e-brev . 31SLU, e-brev . 32Naturvårdsverket, Överenskommelse med SGU, nr 206-18-002, . NV ärendenr NV-08830-17. När det gäller vilken data som omfattas anges i Havs- och vatten- myndighetens gällande datavärdsavtal med bl.a. att: Det gäller data som tagits fram genom nationell och regional miljööver- vakning, lokal miljöövervakning samt data från enstaka kartläggningar, recipientkontroll och forskningsinsatser av nytta för miljöförvaltnings- arbetet. anser att man inte kan inkludera data från recipient- kontroll och samordnad recipientkontroll i datavärdsavtalen efter- som insamlingen av dessa data finansieras av andra aktörer,34 trots att dessa data ingår i visionen för datavärdskap. inkluderas sådana data i datavärdsavtal med SGU.35 Vilka uppgifter ansvarar nationella datavärdar för? Datavärdarna som utses av och Havs- och vatten- myndigheten ansvarar för att ta emot data, lagra data och göra data tillgängliga för olika användare. Mer exakt vad som måste uppfyllas av datavärden kan skilja sig åt. Exempelvis kan datavärden i en del fall ansvara för validering av datakvalitet36, medan i andra fall ska datavärden endast ansvara för en validering av format etc. 33SMHI, e-brev . 34Naturvårdsverket, e-brev . 35Naturvårdsverket, Överenskommelse med SGU, nr 206-18-002, . NV ärendenr NV-08830-17. Badplatsen, se nästa avsnitt. 13.3.2Myndigheterna gör olika rättsliga bedömningar av centrala delar i datavärdskapen Lantmäteriet har presenterat en rapport om nationella data- värdskap. Rapporten har undersökt frågor såsom rättslig grund för att anlita datavärdar, finansiering, avtalsformer, personuppgiftshan- tering, upphandling enligt m.m.37 I rapporten lyfts fram bl.a. följande skillnader i hantering av data- värdskapen mellan och Havs- och vattenmyndig- heten: •Allmän handling: anser att beställaren äger informationen och att den utgör allmän handling hos både bestäl- lare och datavärd. Havs- och vattenmyndigheten anser att bestäl- laren inte äger informationen och att den utgör allmän handling endast hos datavärden. •Arkivering och gallring: Datavärden är inte arkivbildare åt , men arkiverar och är arkivbildare för Havs- och vattenmyndigheten. •Personuppgiftsbiträdesavtal: upprättar vid behov personuppgiftsbiträdesavtal med datavärdar. Havs- och vattenmyndigheten upprättar inte sådana avtal med datavärdar. Detta innebär att rättsliga villkor varierar mellan de nationella data- värdarna. 37Lantmäteriet, Rapport handlingsplan , Uppdraget 4b Nationella data- värdskap, Dnr LM 2019/001170, version , avsnitt 5.5.3. 13.3.3Nationella datavärdar utsedda av och Havs- och vattenmyndigheten Källa: /Stod-i-miljoarbetet/Vagledningar/Miljoovervakning/Miljodata/, hämtad . I tabell 13.1 listas de utsedda nationella datavärdarna för miljööver- vakningsdata. För de vattenrelaterade datavärdarna är Havs- och vattenmyndigheten beställare. För övriga datavärdskap inklusive det för miljögifter är beställare. Nationella datavärdskap inom miljögiftsövervakningen SGU är datavärd för ett antal datamängder på uppdrag av Natur- vårdsverket. •miljögifter i biota, •miljögifter inom screening och •metaller och organiska miljögifter i sediment. För de första två områdena ovan var IVL tidigare datavärd, och detta datavärdskap flyttades till SGU 2017.39,40 Datavärdskapet ska även omfatta miljögifter i kustvatten och organiska miljögifter i vatten.41 Nationella datavärdskap inom hälsoövervakningen () vid är data- värd för data från den hälsorelaterade miljöövervakningen inom programområdet HÄMI. ansvarar för manualer för bl.a. provtagning, hantering av prover och analyser. bedrivs ett utvecklingsprojekt för att göra data- baserna inom datavärdskapet mer sökbara med avseende på kemiska ämnen och kemiska identifikationsnummer, s.k. CAS-nummer. Pro- jektet beräknas vara avslutat under 2019.42 Nationella datavärdskap inom luftövervakningen ansvarar för två datavärdskap inom luft. Det ena avser luftkvalitetsdata och det andra avser modelleringar från MATCH. Inom datavärdskapet för luftkvalitetsdata lagrar, sammanställer och tillgängliggör sådana data från statliga myndigheter, kommuner och luftvårdsförbund. Data avser t.ex. mätdata inom 38www.sgu.se/produkter/geologiska-data/nationella-datavardskap/datavardskap-for- miljogifter/, hämtad . 39SGU, skriftligt underlag . 40IVL har avtal med att tillgängliggöra dessa data som SGU behöver för att utveckla nedladdningsfunktioner, preliminärt t.o.m. Q1 2019. IVL skriftligt underlag . 41Naturvårdsverket, e-brev . 42IMM, intervju . nationell, regional och miljöövervakning. De avser också kommuners modellberäkningar, objektiva skattningar och inledande kartläggningar inom luftkvalitet. Verksamhetsutövare rapporterar inte data om luftkvalitet till datavärden. övertog datavärd- skapet från IVL . Övertagandet innebar omfattande arbete med genomgång av databas, modifierad automatisering av rapporteringsflöden och presentation av data. Arbetet bedrevs av , och i nära samarbete. Det andra datavärdskapet avser lagring och presentation av modellerade data från MATCH Sverige-systemet. är utförare av nationell miljöövervakning med modellen. I datavärdskapet ingår att lagra modelleringar från MATCH, göra om dem till format som kan publiceras och att publicera dessa. Det är endast som rap- porterar till detta datavärdskap. För ytterligare underlag om dessa två datavärdskap, se kapitel 8 Miljöövervakning av luftmiljö. Nationella datavärdskap inom landmiljöövervakningen: jordbruksmark SLU är på uppdrag av datavärd för programområ- det Jordbruksmark. Datavärdskapet omfattar nationell och regional del av Typområden på jordbruksmark, de nationella delprogrammen Observationsfält på , Inventering av mark och gröda, Mark- packning, Växtskyddsmedel i typområden och åar, Växtskydds- medel i nederbörd och luft samt Regionala pesticiddatabasen (). Den sistnämnda lagrar data om växtskyddsmedel i vatten från andra typer av undersökningar. Inom datavärdskapets infrastruktur lagras även data från kartering av svensk som omfattar 12 000 provpunkter som förtätar provtagningsnätet inom Inventering av mark och gröda (2 000 provpunkter).43 Data om växtskyddsmedel används för uppföljning av miljö- kvalitetsmålet En giftfri miljö genom indikatorn Växtskyddsmedel i ytvatten. Data rapporteras även till europeiska miljöbyrån EEA.44 Data som samlats in inom delprogrammen Typområden på jord- bruksmark/Utlakning från jordbruksmark samt Observationsfält på 43SLU, skriftligt underlag . 44SLU, e-brev . lagras inom detta datavärdskap. Data om grundvattens nivå och kvalitet i dessa program levereras dock inte till SGU, som är data- värd för grundvatten.45 För ytterligare detaljer kring landmiljöövervakningen, se kapitel 6 Miljöövervakning av landmiljö. Nationella datavärdskap inom vattenövervakningen Inom vattenövervakningen finns fem datavärdskap utsedda av Havs- och vattenmyndigheten. SGU är datavärd för grundvatten på uppdrag av Havs- och vatten- myndigheten. Miljöövervakningsdatabasen för grundvatten inne- håller dels data från nivåövervakning inom Grundvattennätet, dels resultat från den statliga miljöövervakningen av grundvattenkvalitet på nationell och regional nivå. SGU har enbart tagit emot data från den statligt finansierade miljöövervakningen. Förberedelser för att även ta emot data från t.ex. recipientkontroll har gjorts. Även analysresultat från SGU:s uppdrag om screening av miljögifter i grundvatten rapporteras till miljöövervakningsdata- basen för grundvatten. SLU ansvarar för två datavärdskap på uppdrag av Havs- och vattenmyndigheten. De gäller sötvattendata och fiskdata. Datavärd- skapet för sötvatten omfattar kemiska och biologiska data i sjöar och vattendrag.