sou · H7B335d2 · 2019-06-17 00:00:00 — Demokrativillkor för bidrag till civilsamhället SOU och Ds kan köpas från Juridiks kundservice. Beställningsadress: Juridik, Kundservice, 106 47 Ordertelefon: Webbadress: /offentligapublikationer För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på /remisser Layout: Kommittéservice, Tryck: , 2019 Demokrativillkor för bidrag till civilsamhället Ett demokrativillkor för verksamheten ............................... Demokrativillkoret i praktiken .......................................... 4Ageranden som strider mot samhällets Granskning utifrån demokrativillkoret ................................ Exempel på hur demokrativillkoret kan granskas ................. Avgöranden avseende demokrativillkor .............................. medborgerliga engagemang är avgörande för att vår välfärd och vårt samhälle ska fungera. Det civila samhället engagerar mer än sex miljoner människor i . Över hälften av befolkningen gör någon ideell insats i förenings livet. Människor engagerar sig för jämställdhet, miljöfrågor, mot diskriminering eller för att hjälpa barn, äldre eller särskilt utsatta grup per. Det handlar om engagemang inom idrotten, kulturen, friluftslivet, folkbildningen eller någon annan av alla de verksamheter som bedrivs inom föreningslivet. Detta medborgerliga engagemang har stor be tydelse för människors hälsa, utveckling och behov av gemenskap. Det är helt avgörande för att vår välfärd och vårt samhälle ska fungera. Att människor fritt kommer samman kring olika frågor är också en central del i demokratin. I stor utsträckning är vår demokrati sprungen ur människors engagemang i olika sammanslutningar, föreningar eller organisationer. Sammantaget ger detta skäl för det offentliga att stödja förenings livet. Staten fördelar i bidrag till det civila samhället. Kommuner och regioner fördelar runt . Det offentliga ska ha en god hushållning med skattemedel och måste därför uppställa krav i bidragsgivningen. En bidragsmottagare ska bl.a. respektera demokratins grundläggande principer. Det är så dana krav – demokrativillkor – som detta material handlar om. För att stödja offentliga bidragsgivare vid tillämpningen av demokrati villkor har tagit fram den här vägled ningen för handläggare. Tanken är att erbjuda vägledning vid granskning och beslut om bidrag och därmed skapa förutsättningar för bidrags givare att utveckla mer enhetliga arbetssätt. Med bidragsgivare menas myndigheter, organisationer med förvaltningsuppgifter, kommuner och regioner. Vägledningen för handläggare bygger på de analyser och det förslag till demokrativillkor som presenterar i betänkandet Demokrativillkor för bidrag till civilsamhället. Utredningens förslag till demokrativillkor avser en organisations verk samhet. En kortfattad beskrivning av villkor om demokratisk upp byggnad ges på sidan 39. Det”offentliga ska ha en god hushållning med skattemedel och måste därför uppställa krav i bidragsgivningen. Det är vanligt att det ställs krav på att en organisation ska vara demo kratiskt uppbyggd och agera demokratiskt för att vara berättigad till ett bidrag. Statliga bidrag till civilsamhället är frivilliga och den organisa tion som inte uppfyller alla villkor för bidraget fråntas inte sin rätt att verka. Demokrativillkor behövs för att myndigheter, organisationer, kommuner och regioner ska kunna försäkra sig om att bidrag inte ges till verksamheter som står i strid med samhällets grundläggande vär deringar och demokratiska principer. Om organisationer som bedriver sådan verksamhet får offentligt stöd kan det skada allmänhetens för troende för bidragen. Det skulle i sin tur kunna drabba det civila sam hällets utveckling i stort. Demokrativillkor för bidragsgivning har debatterats livligt . Diskussionen har bl.a. handlat om huruvida skattemedel kan ha gått till verksamheter som inte är förenliga med samhällets grund läggande värderingar. Myndigheter har framfört att de befintliga demo krativillkoren har varit svåra att tillämpa. En del organisationer har upplevt att tillämpning av demokrativillkor i bidragshandläggning inte har varit transparent och rättssäker. För att säkerställa att allmänna medel går till verksamheter som är förenliga med samhällets grundläggande värderingar tillsatte reger ingen 2018 . Utredningen lämnade ett förslag till ett förtydligat demokrativillkor och tog som en del av uppdraget fram denna vägledning. Den ”offentliga makten ska utövas med respekt för alla människors lika värde och för den enskilda människans frihet och värdighet. 1 kap. 2 § regeringsformen Ett demokrativillkor för verksamheten 2 Demokrativillkorets huvudsakliga syfte är att förhindra att offentliga medel går till verksamheter som står i strid med de grundläggande värderingar som ska skyddas och främjas av det allmänna. De demokrativillkor som offentliga bidrags givare bör ställa gäller därför i första hand en organisations verksamhet. Det svenska samhällets grundläggande värderingar framgår av regerings formen. Där står det att den offentliga makten ska utövas med respekt för alla människors lika värde och för den enskilda människans frihet och värdighet. Dessutom ska det allmänna verka för att demokratins idéer blir vägledande inom samhällets alla områden. har anslutit sig till flera internationella konventioner om mänskliga rättigheter. Enligt t.ex. har staten en särskild skyldighet att skydda och förverkliga barns rättigheter. FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor innebär att måste vidta åtgärder för att bl.a. främja jämställd het mellan könen. Regeringsformen och internationella konventioner kräver att staten skyddar och främjar enskildas grundläggande fri- och rättigheter. Staten måste också se till att ingen individ eller grupp kränker eller inskränker någon annan individs fri- och rättigheter. Hur tas hänsyn till lagstiftning och internationella konventioner i bedömningen av ansökningar? Ett demokrativillkor måste vara tydligt. Både den som ansöker om bidrag och den som beslutar om bidraget ska på förhand veta vilka krav som ställs. Demokrativillkoret anger därför vilka ageranden som innebär att bidrag inte får lämnas. Demokrativillkoret ska säkerställa att en organisation som har en verksamhet som strider mot samhällets grundläggande värderingar om respekt för alla människor lika värde och enskildas grundläggande fri- och rättigheter inte beviljas bidrag. Bidrag ska därför inte ges till en organisation som kränker den enskildes grundläggande fri- och rättigheter, diskriminerar eller bryter mot principen om allas lika värde. Detsamma gäller om organisationen rättfärdigar, främjar eller uppmanar till kränkningar av individers grundläggande fri- och rättigheter eller alla människors lika värde. Den svenska folkstyrelsen bygger på fri åsiktsbildning och på all män och lika rösträtt. Att hävda politiska åsikter genom våld eller andra utomparlamentariska metoder kan aldrig accepteras i ett demo kratiskt samhälle. Statsbidrag ska därför inte heller beviljas en orga nisation som motarbetar det demokratiska styrelseskicket. Bidrag får inte lämnas till en organisation om den eller någon av dess företrädare, inom ramen för verksamheten, 1. utövar våld, tvång eller hot eller på annat otillbörligt sätt kränker den enskildes grundläggande fri- och rättigheter, 2. diskriminerar eller på annat sätt bryter mot principen om alla människors lika värde, 3. rättfärdigar, främjar eller uppmanar till sådana ageranden som anges i 1 eller 2, eller 4. motarbetar det demokratiska styrelseskicket. Tänk”på att … en organisation ansvarar för bl.a. sina – inbjudna föreläsare, Hur tydligt ett demokrativillkor än utformas kan det vara svårt att tillämpa det i praktiken. upp gifter om att en organisation kan ha agerat på ett odemokratiskt sätt kvarstår många frågor, t.ex. vem har agerat och om organisationen kan ställas till svars. Villkor för statsbidrag gäller för organisationer. Det är därmed en organisations agerande som ska bedömas vid en prövning av demo krativillkoret. Om en organisation har agerat på ett sätt som inte är förenligt med demokrativillkoret, t.ex. genom skrivningar i stadgar, verksamhetsberättelse, verksamhetsplan, på en webbplats eller i andra dokument från organisationen, får bidrag inte lämnas. Vem har agerat och kan organisationen ställas till svars? Ska en enskild företrädares övertramp drabba hela organisationen? Ska organisationen utestängas från bidrag ? En organisation ansvarar även för sina företrädares agerande. Det är inte alltid självklart vem som kan anses vara företrädare för en ideell verksamhet. Begreppet ”företrädare” avser en organisations legala företrädare, men även andra som på olika sätt företräder organisa tionen. Företrädare är alltså de som ingår i organisationens förvaltande organ, såsom styrelseledamöter, och personer som har utsetts för att teckna organisationens firma eller för att ha andra funktioner som t.ex. kassör eller verksamhetsansvarig. Företrädare kan även vara an ställda i organisationen eller personer som är utsedda att utföra ett visst uppdrag, t.ex. som ledare vid en idrotts- eller bildningsverksamhet eller en religiös ledare i en församling. Ansvar för enskilda medlemmar En organisation ska i normalfallet inte ställas till svars för en enskild medlems agerande. Om agerandet har skett i ett sammanhang där med lemmen har fått i uppdrag att representera organisationen får med lemmen däremot anses företräda organisationen. Om flera medlemmar vid upprepade tillfällen agerar i strid med demokrativillkoret utan att organisationen vidtar åtgärder, kan det ifrågasättas vilka värderingar organisationen i sig står för och om verk samheten strider mot demokrativillkoret. Ansvar för inbjudna föreläsare En organisation har ansvar för de personer som den ger utrymme för inom ramen för sin verksamhet, t.ex. en inbjuden talare eller föreläsare vid en sammankomst som organisationen anordnar. Om det är allmänt känt att en föreläsare agerat på ett sätt som är i strid med demokrati villkoret, t.ex. genom att uttrycka hat mot vissa grupper, och organisa tionen ändå inbjuder föreläsaren, så måste organisationen anses agera på motsvarande sätt som föreläsaren och uppfyller därmed inte vill koret för bidrag. Vilket ansvar som kan läggas på organisationen måste bedömas utifrån omständigheterna i varje enskilt fall. Hänsyn ska t.ex. tas till om en föreläsare har bjudits in för att delta i en paneldebatt eller i ett sammanhang där enskilda åsikter inte fått stå oemotsagda. Har föreläsaren fått tala vid organisationernas sammankomster upprepade gånger? Var föreläsarens åsikter allmänt kända innan hen bjöds in? Vissa organisationer utgörs av ett flertal medlems- eller lokalföreningar. handlar det om organisationer som har ett nära samarbete med varandra i en riksorganisation. Det kan också vara fråga om ett lösare samarbete mellan enskilda organisationer under en s.k. paraplyorgani sation. En organisation är alltid ansvarig för sina medlems- eller lokal föreningar och för de organisationer som den stödjer ekonomiskt, vidareförmedlar bidrag till eller på annat sätt samarbetar med. Ett agerande av en företrädare för en lokalorganisation ska alltså bedömas som om det vore ett agerande av den centrala organisationen. Ageranden inom ramen för verksamheten För att en organisation ska kunna hållas ansvarig för en företrädares agerande krävs det att agerandet kan kopplas till organisationen och dess verksamhet. Ett agerande som inte har något samband med före trädarens roll eller funktion inom organisationen ska i regel inte ute sluta en organisation från bidrag. Det kan uppkomma gränsdragningsfrågor om ett agerande kan kopplas till organisationen eller inte, t.ex. om en företrädare närvarar i ett extremistiskt sammanhang eller uttrycker sig olämpligt på sociala medier. En bedömning får göras i varje enskilt fall. Personer som har centrala roller i en organisation, t.ex. ordförande eller generalsekre terare, får ofta anses representera organisationen i vidare bemärkelse. Vilken roll har företrädaren i organisationen som anses habrutitmot demokrati villkoret? Vad har företrädaren gjort och i vilket sammanhang? Bidrag”får inte lämnas till en organisation om den eller någon av dess företrädare, inom ramen för verksamheten, 1. utövar våld, tvång eller hot eller på annat otillbörligt sätt kränker den enskildes grundläggande fri- och rättigheter, 2. diskriminerar eller på annat sätt bryter mot principen om alla människors lika värde, 3. rättfärdigar, främjar eller uppmanar till sådana ageranden som anges i 1 eller 2, eller 4. motarbetar det demokratiska styrelseskicket. Ageranden som strider mot samhällets 4 grundläggande värderingar I det här avsnittet ges konkreta exempel på olika typer av ageranden som omfattas av demokrativillkoret. 1.Utövar våld, tvång eller hot eller på annat otillbörligt sätt kränker den enskildes grundläggande fri- och rättigheter Enskildas rätt till kroppslig integritet och personlig frihet, dvs. skydd mot fysiska och psykiska angrepp, är grundläggande i ett demokratiskt samhälle. En organisation eller en företrädare som utövar våld, tvång eller hot ska inte beviljas statsbidrag. Våldshandlingar som inte med vetet syftar till att kränka, t.ex. om någon använder våld för självför svar, bör inte diskvalificera för stöd. Detsamma gäller våldsutövning inom idrott eller annan aktivitet där de inblandade gett samtycke, t.ex. boxning. Exempel på ageranden är när en organisation eller dess företrädare använder våld, tvång eller hot för att påverka hur medlemmar röstar vid ett föreningsmöte, begränsar enskildas fri- och rättigheter i det offentliga livet genom hot eller ofredande, trakasserar medlemmar eller deltagare i en verksamhet genom att t.ex. skicka hotfulla sms, använder våld, tvång eller hot för att tysta personer som har en annan åsikt, dvs. begränsar deras möjligheter att använda sin yttrandefrihet. Kränkningar som inte innefattar våld, tvång eller hot Kränkningar av enskildas integritet eller personliga frihet innefattar inte alltid våld, tvång eller hot. Om en organisation eller företrädare på något annat otillbörligt sätt kränker enskildas grundläggande fri- och rättigheter ska organisationen inte beviljas bidrag. Med otillbörligt sätt menas t.ex. att vilseleda en person eller att utnyttja en persons utsatta ställning eller belägenhet till följd av ett anställnings- eller lydnadsförhållande, sjukdom eller funktionsnedsättning. Exempel på ageranden är när en organisation eller dess företrädare utnyttjar att en person befinner sig i en utsatt situation, t.ex. lever i flyktingskap eller under ekonomiskt svåra förhållanden, olovligt fotograferar personer i ett omklädningsrum och kanske även sprider bilderna, begränsar medlemmars fri- och rättigheter genom att upprätthålla ett hedersrelaterat förtryck, Kränkningar mot barns fri- och rättigheter måste bedömas som sär skilt allvarliga. Barn är ofta i en särskilt utsatt ställning, och deltar inte alltid i en förening eller organisation av egen fri vilja. Enligt barn konventionen är staten skyldig att vidta åtgärder för att skydda barn mot alla former av fysiskt eller psykiskt våld, skada eller övergrepp, vanvård eller försumlig behandling, misshandel eller utnyttjande, inne fattande sexuella övergrepp. Exempel på ageranden är när en organisation eller dess företrädare hindrar barn från att få den skolgång, hälsovård eller sjukvård som varje barn har rätt till enligt , utövar våld, hot eller tvång eller på annat otillbörligt sätt kränker barn, hindrar barn från att få den lek, vila och fritid som varje barn har rätt till enligt . 2.Diskriminerar eller på annat sätt bryter mot principen om alla människors lika värde Principerna om icke-diskriminering och alla människors lika värde till hör de grundläggande fri- och rättigheterna. Dessa uttrycks i regerings formen, liksom i nationell diskriminerings- och strafflagstiftning. Om en organisation eller dess företrädare diskriminerar enskilda individer eller grupper ska bidrag inte beviljas. Diskrimineringslagen förbjuder diskriminering på vissa grunder och inom vissa angivna samhällsområden, t.ex. inom arbetsliv, utbild ning och allmänna sammankomster. Den definierar också olika former av diskriminering. Lagen kan ge vägledning i bedömningen om huru vida ett visst agerande kan anses vara i strid med demokrativillkoret. Demokrativillkoret omfattar emellertid även ageranden som faller utanför diskrimineringslagens tillämpningsområde, t.ex. om en organi sation inte tillåter medlemmar med viss sexuell läggning. Även ageran den som inte är diskriminerande, men som ändå strider mot principen om alla människors lika värde, utesluter att en organisation beviljas statsbidrag. Ett riktmärke i det avseendet är uttalanden som kan utgöra hets mot folkgrupp. En organisation som har uppfattningar och teo rier eller gör uttalanden som skulle kunna bedömas som hets mot folkgrupp överträder uppenbart principen om alla människors lika värde och ska inte vara berättigad till bidrag. Exempel på ageranden är när en organisation eller dess företrädare inte anställer eller utser vissa personer att företräda organisationen eller leda en verksamhet på grund av t.ex. kön, etnisk tillhörighet, trosuppfattning eller sexuell läggning, organiserar ett offentligt arrangemang som en konsert, festival eller en utbildning, men exkluderar vissa grupper utifrån t.ex. kön eller etnisk tillhörighet, gör uttalanden som utgör hets mot folkgrupp, t.ex. vid ett möte, på sociala medier eller i en studiecirkel, anlitar en föreläsare som uttalar sig nedsättande om t.ex. en viss folkgrupp, en viss trosuppfattning eller personer av ett visst kön eller ålder. Inom det civila samhället förekommer ofta organisering som riktar sig enbart till vissa grupper av individer så som kvinnor, ungdomar eller personer med en viss funktionsnedsättning. Sådan särorgani sering är ibland nödvändig för att uppfylla syftet med organisationens verksamhet. Diskrimineringslagen har undantagsregler som innebär att sär behandling kan vara tillåten om det finns ett berättigat syfte och om de medel som används är nödvändiga och lämpliga för att uppnå syftet. Verksamheter som bygger på ”religiösa, ideologiska eller värderings mässiga grunder” är specialfall där särbehandling kan tillåtas. Lagen innehåller också regler om möjlighet till främjande, dvs. positiv sär behandling, baserad på t.ex. trosuppfattning, kön eller etnicitet. Detta innebär att det t.ex. är möjligt att kräva att personer som är anställda av eller företräder en organisation delar dess grundläggande värderingar. Krav kan också ställas på att personer som arbetar med en viss grupp som omfattas av diskrimineringslagstiftningen, själva ska representera denna grupp, t.ex. ha en funktionsnedsättning eller vara transperson. Trossamfund har ett visst utrymme att välja vilka som ska företräda samfundet i egenskap av religiösa ledare eller lärare, även om det inne bär särbehandling av t.ex. kvinnor eller homosexuella. Undantaget rör endast samfundets religiösa företrädare och inte vid anställning av övrig personal, val av styrelse eller i sammanhang som inte har med det religiösa utövandet att göra. En organisation kan bedriva en verksamhet som enbart riktar sig till en viss grupp av individer om det är legitimt med hänsyn till dess syfte. Det gäller t.ex. en organisation som arbetar för att stärka en viss utsatt grupps rättigheter. I samhället finns ett behov av att kunna skapa trygga rum för att arbeta med frågor som rör utsatta grupper i sam hället, t.ex. hbtq och närståendevåld. Att begränsa tillträdet till organi sationen för personer som inte tillhör den grupp som organisationen syftar till att stödja kan inte anses vara diskriminerande. Särorganisering är alltså endast tillåten om det är legitimt, t.ex. med hänsyn till organisationens syfte. Det innebär att en kvinnojour kan välja att enbart anställa kvinnor för arbete med våldsutsatta kvinnor. Frågan om när särorganisering är legitimt måste också bedömas utifrån syftet med bidraget. Om bidraget syftar till att främja ungas delaktig het i samhället är det inte legitimt att sätta upp regler som utesluter en särskild grupp av unga att delta. Exempel på berättigad särorganisering En organisation som vill bevara och utveckla kulturliv för en viss etnisk grupp och kräver att medlemmarna ska tillhöra denna etniska grupp. Rättfärdigar, främjar eller uppmanar Det kan förekomma att en organisation eller företrädare understödjer eller försvarar kränkningar av enskildas grundläggande fri- och rättig heter. Sådana ageranden måste uppfattas stå i strid med samhällets grundläggande värderingar. En organisation som rättfärdigar, främjar eller uppmanar till våld, hot eller tvång, eller andra otillbörliga kränk ningar av enskildas grundläggande fri- och rättigheter ska därför inte beviljas bidrag. Detsamma gäller en organisation som rättfärdigar, främjar eller uppmanar till diskriminering eller andra överträdelser av principen om alla människors lika värde. Att rättfärdiga, främja eller uppmana handlar om att försvara, skapa möjligheter för eller underlätta kränkningar, eller om att förmå andra att begå kränkningar. En organisation som har samröre med en annan organisation kan anses rättfärdiga den andra organisationens agerande. Med samröre menas ett formaliserat samarbete, t.ex. att ha gemensam verksamhet eller ett ekonomiskt eller ett idémässigt utbyte. Att ingå i samma samarbets- eller paraplyorganisation är också att betrakta som att ha samröre, vilket kan anses som ett rättfärdigande av organisatio ners ageranden. Exempel på ageranden är när en organisation eller dess företrädare försvarar våld eller hot mot personer på grund av t.ex. etnisk eller religiös tillhörighet, rättfärdigar, uppmanar eller främjar terrorhandlingar eller vålds bejakande extremism genom finansiering, rekrytering eller spri dande av propaganda, rättfärdigar grova kränkningar av mänskliga rättigheter som sker i andra länder t.ex. av en odemokratisk regim, en terrorgrupp eller en stridande part i en konflikt, har samröre med, finansierar eller på annat sätt stödjer grupper eller individer som inskränker enskildas grundläggande fri- och rättigheter. Motarbetar det demokratiska styrelseskicket Staten måste försäkra sig om att statsbidrag inte används i en verksam het som motarbetar det demokratiska styrelseskicket. Den svenska folkstyrelsen bygger på fri åsiktsbildning och på allmän och lika röst rätt. En organisation som begår lagbrott eller använder utomparla mentariska metoder för att uppnå ett politiskt mål kan sägas motarbeta det demokratiska styrelseskicket och ska inte beviljas bidrag. Begränsning av yttrandefriheten? Ett villkor om att bidrag inte fördelas till organisationer som mot arbetar det demokratiska styrelseskicket ska inte ses som en begräns ning av yttrandefriheten. En organisation kan fritt yttra sig i olika frågor, men det offentliga bör inte ge stöd till opinionsbildning som syftar till att underminera demokratins grundläggande principer. Bedömningen av om en organisation kan anses motarbeta det demo kratiska styrelseskicket är i första hand en fråga om vilka metoder en organisation använder för att driva opinion. Att främja våld eller begå lagbrott i syfte att uppnå ett politiskt mål är att motarbeta det demo kratiska styrelseskicket. Motarbetar det demokratiska styrelseskicket gör också den organisation som uppmanar sina medlemmar eller all mänheten att inte följa svensk lag, svika medborgliga skyldigheter eller inte rätta sig efter myndigheters bestämmelser. Exempel på ageranden är när en organisation eller dess företrädare utövar terrorism eller att ekonomiskt eller på annat sätt stödja terroristorganisationer,