sou · H7B322 · 2019-04-29 00:00:00 — 826 § luftkvalitetsförordningen (2010:477). 928 § luftkvalitetsförordningen (2010:477). 10Stockholms stad, intervju . 11Naturvårdsverkets webbplats, /Sa-mar-miljon/Klimat-och-luft/ Statistik-om-luft/Luften-i-Sverige/, hämtad . 12Naturvårdsverket, e-brev . respektive kommun jämfört med om den skulle utföra luftövervak- ningen på egen hand.13 Kommunerna ska kostnadsfritt informera om bl.a. halter, över- skridanden av miljökvalitetsnormer och bedömningar av överskri- danden för de föroreningar som kommunerna ska kontrollera. Även ska kostnadsfritt informera om koncentratio- nerna av föroreningarna.14 ansvarar för föreskrifter och vägledning till kommunerna om kontroll av miljökvalitetsnormerna. Myndigheten finansierar två datavärdskap om luft. Dessutom finansierar den två referenslaboratorier som ska ge vägledning till kommunerna om mät- ning och modellering, t.ex. i fråga om mätinstrument och modeller.15 Laboratoriet för mätningar drivs av och det för modeller drivs av SMHI.16 Resultaten från kontrollen ska rapporteras till datavärd för luftkvalitet,17 som är . Mätningar från cirka 50 kom- muner rapporteras till datavärden. Dessa data rapporteras därefter till EU av genom datavärden. Även data från realtidsmätningar i kommunerna samlas in av datavärden. Sådana data publiceras direkt på och Europeiska miljöbyråns (EEA) webbplatser.18 Se avsnitt 8.6 som handlar om rapportering. I kapitel 11 beskrivs en del kommuners miljöövervak- ning av bl.a. luft närmare. startade de första mätningarna av luftburet pollen i och under de närmast följande åren startade mätningar på fler orter. fanns totalt 20 mätstationer i . Fem av dessa har obrutna mätserier . Ett flertal aktörer är involverade 1349 § 2 st. luftkvalitetsförordningen (2010:477) samt 12 och 13 §§ före- skrifter om kontroll av luftkvalitet NFS 2016:9. 1438–39 §§ luftkvalitetsförordningen (2010:477). 15Naturvårdsverket, Luft och miljö 2017, s. 59 f. definierar begreppet referenslaboratorium som en aktör som på uppdrag av tillhandahåller stöd och vägledning vid arbete med mätning och modellering, se 2 § NFS 2016:9. 16Naturvårdsverket, e-brev . 1726–27 §§ Luftkvalitetsförordningen (2010:477) och 36–40 §§ föreskrif- ter om kontroll av luftkvalitet NFS 2016:9. 18Naturvårdsverket, e-brev . i pollenövervakningen, antingen som finansiärer eller utövare eller både och. Aktörerna är antingen statliga, hänförliga till landsting eller regioner, kommunala eller privata.19 med utsläpp till luft åläggs ibland krav i miljötillstånd eller genom miljötillsynen att de ska genomföra recipientkontroll av luft. Den recipientkontroll som företagen utför själva vid sidan av den i t.ex. luftvårdsförbund avser enligt oftast ut- släppens storlek, mer sällan halter i utomhusluften.20 Naturvårds- verket har ingen klar bild över hur många verksamhetsutövare som behöver utföra luftmätningar enligt sina miljötillstånd. Myndigheten antar att det inte rör sig om särskilt många. Det skulle enligt Natur- vårdsverket vara bra om mer krav kunde ställas på verksamhets- utövare att mäta halter av luftföroreningar och att rapportera data till datavärden.21 Som redovisas i avsnitt 8.6.1, rapporterar inga sådana verksamhetsutövare luftdata till datavärden. När det gäller luftföroreningar från vägtrafik, är det enligt Natur- vårdsverket generellt huvudmannen för vägen som är verksamhets- utövare. För de större vägarna anger myndigheten att det antingen är eller en kommun som är huvudman.22 Övervakningen av luftkvalitet är resurskrävande och enligt Natur- vårdsverket är det därför vanligt att kommuner, företag och även länsstyrelser genomför samordnad kontroll genom luftvårdsför- bund.23 Luftvårdsförbunden kontrollerar ofta luftkvaliteten i både regional bakgrund och i tätorter. Detta för att tillgodose såväl kom- munernas som länsstyrelsernas och företagens behov av luftdata. 19Naturhistoriska och , Pollensäsongen 2017 – sammanställ- ning av pollenförekomsten i , s. 7 f. 20Naturvårdsverket, e-brev . 21Naturvårdsverket, e-brev . 22Naturvårdsverket, Tillsyn väg- och spårtrafik, s. 5, med hänvisning till 2 kap. 2 § och 26 kap. , e-brev med hänvisning till MÖD 2008:27 beträffande bulleråtgärder. 23Naturvårdsverket, e-brev . Samordningen leder enligt till bättre utnyttjande av personella och ekonomiska resurser.24 Det finns luftvårds- förbund i nästan alla län i södra har ofta varit pådrivande vid bildandet av luftvårdsförbund. Det första svenska förbundet, ,26 bil- dades för att den föroreningsbelastade regionen skulle få till stånd resurser för att ta fram underlag för åtgärder mot föroreningarna.27 Luftvårdsprogrammet i startade på läns- styrelsens initiativ och tillsammans med och cirka 50 företag. Företagens miljötillstånd innefattade krav på mät- ning av luftföroreningar. , och kommunerna behövde kunskap om luftföroreningarna i sina roller som planerings- och tillsynsorgan. Aktörerna som bildade program- met utgick från att en samordning i regionen skulle ge bättre under- lag och till en rimligare kostnad.28 Programmet ombildades till i Göteborgsregionen.29 I kapitel 12 beskrivs luftvårdsförbundens övervakning närmare. 8.3Nationell och regional miljöövervakning Den nationella och regionala miljöövervakningen av luft och klimat bedrivs genom främst 13 nationella delprogram och två gemensamma regionala delprogram. Dessutom bedriver en del länsstyrelser miljö- övervakning av luft genom egna delprogram. Syftet med luftövervakningen är att övervaka och ta fram under- lag om luftföroreningars halter i luft och nederbörd samt om nedfall av olika ämnen. Enligt är övervakningen till stor del styrd utifrån krav i lagstiftning och konventioner, som 24Naturvårdsverket, Luft & Miljö 2017 Barns hälsa, s. 60. 25Örebro län har inget luftvårdsförbund, se e-brev från . 26Numera ingår och kommuner i för . Förbundet omfattar alla 38 kommuner i läns vilka inte ligger i , samt 32 företag. Se förbundets webbplats , . 27Naturvårdsverket, Rapport 5407, Samordnad kontroll av miljökvalitetsnormerna förutom- husluft, s. 23. 28Luftvårdsprogrammet i , Utredning och förslag till Luftvårdsprogrammets fortsatta organisation, , s. 1. 29Luftvårdsförbundet i , /toppmenyn/dettajobbar grmed/miljoochsamhallsbyggnad/luftvardsforbundet/omluftvardsforbundet.4.548ab0111218 32a8c688000705.html?closeLevel=1, hämtad . den anges vara viktig för att följa upp miljökvalitetsmål och bidra till att nya miljöstörningar upptäcks.30 Vissa av mätprogrammen har bedrivits sedan 1970- och . En del program har tillkommit för att övervaka nya miljöstörningar och utifrån lagstiftning som beslutats med anledning av sådana. Ett mindre antal av mätstatio- nerna har mätningar med hög tidsupplösning. Det stora flertalet av mätstationerna har låg tidsupplösning, t.ex. månatliga mätningar. Dessa bidrar till att ge en regional bild av luftsituationen.31 Den nationella miljöövervakningen av luft har genomgått revi- sioner ungefär , respektive 2015. Revisionen 2015 utfördes av Norsk Institutt for luftforskning (NILU).32 En del slutsatser från revisionen redovisas i anslutning till beskrivningarna av de olika programmen i de följande avsnitten. Revisionen kom i otakt med länsstyrelsernas regionala miljöövervakningsprogram, vilka gäller för perioden –2020. Det medför enligt Naturvårds- verket att större förändringar av vissa delprogram inte bör genom- föras . Då har nämligen länsstyrelsernas regionala program reviderats på nytt.33 har en delrevision av övervakningen av försurande och övergödande ämnen inletts . Den utförs av en konsult i och ska vara klar våren 2019.34 I avsnitten 8.3.1–8.3.6 nedan beskrivs de nationella och de gemen- samma regionala delprogrammen utifrån deras huvudsakliga kopp- ling till ett eller flera nationella miljökvalitetsmål.35 Miljöövervak- ningen i flera av delprogrammen är dock viktig för uppföljningen också av andra miljökvalitetsmål. Flera program har också kopp- lingar till bl.a. miljöövervakning av vatten eller jordbrukslandskap. Det gäller t.ex. program som övervakar växtskyddsmedel i luft och nederbörd samt marknära ozon. Benämningen av respektive pro- gram anges i början av varje punkt i punktlistorna. 30Naturvårdsverket, e-brev . 31Naturvårdsverket, Revision av Programområde Luft, promemoria , s. 16. 32NILU, Evaluation of the Swedish national air monitoring programme ”Programområde Luft”, NILU report 8/2016. 33Naturvårdsverket, Revision av Programområde Luft, promemoria , s. 18. 34Naturvårdsverket, e-brev . 35Beskrivningarna utgår huvudsakligen från , Revision av Programområde Luft, promemoria , s. 7, samt , Sammanställning av yttranden Remiss Programområde Luft revision, . 8.3.1Bara naturlig försurning och Ingen övergödning På nationell nivå finns tre delprogram som ska bidra till uppfölj- ningen av främst dessa två miljökvalitetsmål. Två av programmen avser framför allt mätningar och ett avser modellering. •Försurande och övergödande ämnen i luft och nederbörd syftar till att följa trender av sådana ämnen genom mätningar. Program- met har två delar. Den ena delen ingår i European Monitoring and Evaluation Programme (EMEP). Vid de fyra svenska EMEP- stationerna mäts bl.a. halter av svavel- och kväveföreningar. Den andra delen avser mätningar vid nio respektive 16 stationer av flera motsvarande föroreningar i luft och nederbörd inom det s.k. Luft- och nederbördskemiska nätet (LNKN). finns inga mätstationer i fjällområdet. IVL är utförare av programmet. •Krondroppsnätet-NV avser ett antal nationella mätplatser inom det s.k. Krondroppsnätet och analyser av data från dessa. De kompletterar de övriga mätplatserna inom Krondroppsnätet vilka finansieras främst av länsstyrelser och luftvårdsförbund, se nedan. IVL är utförare av programmet. •Spridningsberäkningar med MATCH-Sverigesystemet avser den geografiska fördelningen i av lufthalter och nedfall av försurande och övergödande ämnen. Det är främst olika former av svavel och kväve samt halter av marknära ozon som kartläggs med modellen. Modellen utvecklades då det ansågs viktigt att få en geografiskt täckande bild av försurning från svavel. Modellen har därefter utvidgats till att även kartlägga kväve och våtdeposition av baskatjoner. är utförare av pro- grammet.36 På regional nivå bedriver 16 länsstyrelser det gemensamma delpro- grammet Nedfall av luftföroreningar och markvattenkvalitet i skog (Krondroppsnätet). Programmet finansierar ett antal mätplatser och analyser av data från dessa inom Krondroppsnätet. Bakgrunden till att Krondroppsnätet startade var det stora nedfallet av försur- ande ämnen i . Utöver och länsstyrel- sernas medel för nationell och regional miljöövervakning, finansieras 36SMHI, intervju . Krondroppsnätet också av luftvårdsförbund och enskilda verksam- hetsutövare.37 Syftet med Krondroppsnätet är att ge kunskap om belastning av luftföroreningar och deras effekter på vegetation samt mark och vatten.38 Inom Krondroppsnätet mäts ett stort antal ämnen, bl.a. svavel- och kväveföreningar. Mätningarna kompletteras med modellberäkningar.39 Krondroppsnätet genomförs av IVL i samarbete med . i har ett delprogram för mätning av markvattenkemi, som kompletterar Krondroppsnätets mätningar av detta.40 Länsstyrelserna i , samt har delprogram för mätning av lufthalter av försurande och övergödande ämnen. För och del mäts även bl.a. marknära ozon.41 Fyra nationella delprogram bidrar till uppföljningen av miljökvalitets- målet Giftfri miljö. Vissa av dem ska också bidra till uppföljning av miljökvalitetsnormer. •Metaller i luft och nederbörd syftar till att fullgöra rapporterings- krav enligt och EU:s direktiv /107/EU om metaller och polycykliska aromatiska kolväten (PAH). IVL är utförare av programmet, som baseras på mät- ningar från de fyra s.k. samt en station i norra som bedrivs gemensamt med . framhöll att utsläpp och koncentrationer av de flesta tungmetaller har minskat, men även att minskningarna av kvicksilver har varit betydligt mindre än för andra tungmetaller och att 37IVL, e-brev . 38Naturvårdsverkets webbplats, /Miljoarbete-i-samhallet/Miljoarbete-i- /Miljoovervakning/Miljoovervakning/Programomrade-Luft/Krondroppsnatet-NV-/, hämtad . 39IVL:s webbplats, . 4.2f3a7b311a7c8064438000825155.html, hämtad . 40Länsstyrelsen i , Program för regional miljöövervakning i 2015–2020, s. 18 f. 41Naturvårdsverket, e-brev . i , Regionalt miljö- övervakningsprogram –2020, s. 29 f. i , Regionalt miljöövervakningsprogram för –2020, s. 22. i , Regionalt miljöövervakningsprogram för –2020, s. 27 f. fortfarande har höga kvicksilverhalter i sjöar och vattendrag.42 Därför bedömer att mätningar och modelle- ringar av kvicksilver kommer att vara fortsatt viktiga. Kemikalie- inspektionen anser att det gäller även för kadmium.43 •Metaller i mossa bygger på mätningar av ett tiotal tungmetaller på cirka 600 platser över hela landet. Mätningarna samordnas med Riksskogstaxeringens s.k. permanenta provytor, (se avsnitt 6.5.3). Mätningarna startade i och fick därefter internationell spridning. De utgår från rekommenda- tioner i och är en del av ett interna- tionellt samarbete, ICP Vegetation, som ingår i FN:s luftvårds- konvention.44 IVL är utförare av programmet. Viss förtätning av programmet finansieras av en del verksamhetsutövare, luftvårds- förbund, länsstyrelser och kommuner.45 •Organiska miljögifter i luft och nederbörd avser kontinuerliga mätningar på fyra stationer, varav en i . Till de ämnen som mäts hör bl.a. PAH, PCB, HCB, dioxiner/furaner, pesticider, bromerade flamskyddsmedel samt PFAS. Till grund för rappor- teringen ligger krav från EU-direktivet om metaller och PAH, EU:s luftkvalitetsdirektiv samt . IVL är utförare av programmet. Revisionen 2015 pekade på att flera pes- ticider mättes även inom delprogrammet Pesticider i luft och nederbörd (se nedan) och att det var lämpligt att samordna mät- ningarna i de två programmen.46 Detta har enligt Naturvårds- verket genomförts.47 •Pesticider i luft och nederbörd omfattar mätningar av växt- skyddsmedel vid två stationer –oktober , då växtskyddsmedel vanligen används. 130 substanser i nederbörd och cirka 65 substanser i luft, och 42NILU, Evaluation of the Swedish national air monitoring programme ”Programområde Luft”, NILU report 8/2016, s. 23. 43Kemikalieinspektionen, e-brev . 44Naturvårdsverket, e-brev . ICP Vegetation är en förkortning av International Cooperative Programme on Effects of on Natural Vegetation and Crops. ICP Vegetations webbplats, , hämtad . 45IVL, e-brev . 46Naturvårdsverket, Sammanställning av yttranden – Remiss Programområde Luft – Revision, s. 7. 47Naturvårdsverket, e-brev . omfattar växtskyddsmedel som ingår i EU:s direktiv om priori- terade ämnen inom vattenpolitiken.48 Revisionen 2015 ansåg att programmets användningsmöjligheter begränsas av att mätningarna sker , medan spridningen av pesticider sker även då de inte används. Den påpekade också att mät- ningarna inte kan skilja ut lokala emissioner av växtskyddsmedel från långväga transport av sådana ämnen.49 SLU är utförare av delprogrammet. Förutom uppföljning mot miljökvalitetsmål och miljökvalitetsnormer ska programmet bidra även till uppfölj- ningen av processen för godkännande av växtskyddsmedel. När det gäller den regionala miljöövervakningen, har i län och i delprogram för mät- ningar av metaller i mossa. Dessa utgör förtätningar av det nationella programmet om metaller i mossa, se ovan. i Västman- lands län har ett eget delprogram om luftkvalitet och lavflora.50 Två delprogram på nationell nivå och ett regionalt gemensamt del- program bidrar till uppföljningen av miljökvalitetsmålet luft och även miljökvalitetsnormer. De nationella delprogrammen är: •Partiklar i luft, som avser bl.a. mätningar av partiklar PM10 och PM2,5 samt sot i enlighet med EU:s luftkvalitetsdirektiv och . IVL och är utförare av programmet och mätningar genomförs vid de fyra . •Marknära ozon, som avser mätningar av marknära ozon. Enligt anses marknära ozon vara en av de förore- ningar som medför högst risk för människors hälsa och även växtlighet.51 anger att marknära ozon är hälsovådligt och 48Europaparlamentets och rådets direktiv /39/EU av om ändring av direktiven /60/EG och 2008/105/EG vad gäller prioriterade ämnen på vattenpolitikens område. 49NILU, Evaluation of the Swedish national air monitoring programme ”Programområde Luft”, NILU report 8/2016, s. 29 f. 50Naturvårdsverket, e-brev . 51Naturvårdsverket, Revision av programområde Luft, promemoria , s. 35. skadar växtlighet inklusive jordbruksgrödor och skog vid för- höjda halter. Huvuddelen av det marknära ozon som finns i bildas enligt från utsläpp i och transporte- ras med vindarna hit.52 Programmet bygger på de fyra EMEP- stationerna och på ytterligare 10 stationer, utifrån krav i EU:s luftkvalitetsdirektiv. I övervakningen ingår även en varningstjänst för särskilt höga halter av marknära ozon. anser att övervakningen är något bristfällig i de sydöstra och norra delarna av landet. IVL och är utförare. Övervakningen kompletteras av prognoser för marknära ozon genom modellering med MATCH-Sverigesystemet, som är utförare av.53 samarbetar bl.a. med den nationella forsknings- infrastrukturen ICOS RI (se avsnitt 8.9.2) i genomförandet av en del mätningar. Det sker genom att mätningar av partiklar i luft sam- ordnas metod- och personalmässigt med två av ICOS 10 svenska mätstationer.54 På regional nivå bedriver åtta länsstyrelser i det gemensamma delprogrammet Marknära ozon. I vissa län deltar även luftvårdsförbund. Programmet ska ge en mer detaljerad och heltäck- ande bild av ozonbelastning i bakgrundsmiljö i den delen av landet. Det ska också kartlägga överskridanden av miljökvalitetsnormer och målvärden för ozon. Fem länsstyrelser (i , , , och ) har också egna delprogram för mätning av lufthalter.56 i har ett program som mäter luftföroreningar i lavar.57 52SMHI, e-brev . 53Naturvårdsverket, Revision av programområde Luft, promemoria , s. 35. 54Naturvårdsverket, intervju . 55IVL, e-brev . 56Naturvårdsverket, e-brev . 57Länsstyrelsen i , Program för regional miljöövervakning i –2020, s. 16 f. Ozon som finns i stratosfären på cirka 10–är ett viktigt skydd mot skadlig UV-strålning. Ett minskat ozonskikt medför enligt att mer skadlig UV-strålning kan nå jordytan, vilket för människor kan medföra ökad risk för hudcancer, skador på ögon och påverkan på immunsystemet.58 På nationell nivå bedrivs två delprogram, ett i och ett i , vilka bidrar till upp- följningen av miljökvalitetsmålet Skyddande ozonskikt. •Ozonskiktets tjocklek gäller mätningar vid två platser i , utifrån krav i och Montrealprotokollet. anser att antalet mätstationer är i underkant för att erhålla den täckning som många andra EU- länder har. På nordligare breddgrader där är beläget är variationen av ozonskiktets tjocklek dessutom särskilt stor. Mät- ningarna i inom programmet Ozonnedbrytande ämnen (se nedan) omfattar också ozonskiktets tjocklek, men Natur- vårdsverket anser att mätningar lämpar sig bättre för uppföljningen av detta eftersom de har längre mätserier och kan mäta i alla väder. Däremot kan mätningarna i även ge information om koncentrationen av ozon på olika höjder. Natur- vårdsverket jämför ibland mätningarna från de två programmen för att få en ökad kvalitetssäkring.59 •Ozonnedbrytande ämnen omfattar mätningar vid Harestua norr om , med som utförare.60 Mät- ningar görs framför allt av ozonnedbrytande ämnen, men även av ozonskiktets tjocklek. Mätningarna finansierades tidigare som miljömålsuppföljning. utgör de ett eget delprogram inom miljöövervakningen av luft.61 58SMHI, e-brev . 59Naturvårdsverket, e-brev . 60Chalmers webbplats, /sv/institutioner/see/nyheter/Sidor/Nationell-övervakning- av-ozon-görs-på-Chalmers.aspx, hämtad . 61Naturvårdsverket, e-brev . har direktupphandlat för utförandet, , e-brev . Ett nationellt delprogram hänför sig främst till uppföljningen av miljö- kvalitetsmålet Säker strålmiljö: •STRÅNG–UV-indikator avser finansiering av beräkningsmodellen STRÅNG, som ansvarar för. STRÅNG delfinansieras även av . Modellen tar fram dagliga data om globalstrålning, fotosyntetiskt aktiv strålning, UV-strålning, direktstrålning och solskenstid i norra . Den ger underlag för bedömningar av UV-strålningens geo- grafiska fördelning. I avsnitt 8.4.1 beskrivs framtagande av UV-index. Modelleringar i STRÅNG används även till upp- följning av Begränsad klimatpåverkan. De används däremot inte för att följa upp Skyddande ozonskikt. Det beror på att modellens indata har en del osäkerheter och att den är ett indirekt och oprecist mått på ozonskiktets tjocklek. Därför anser både Natur- vårdsverket och att direkta mätningar är en säkrare metod för att följa upp Skyddande ozonskikt.62 Ett nationellt delprogram har Begränsad klimatpåverkan som huvud- sakligt miljökvalitetsmål: •Partiklar och klimatpåverkande ämnen på gäller mät- ningar på på , tillsammans med bl.a. . I mätningarna studeras partiklar och klimatpåverkande ämnen och deras effekter på klimatet, i synnerhet på norra halvklotet. Grunden för mätningarna är åtagandet i artikel 4 (g) i FN:s klimat- konvention om främjande och samarbete kring systematiska observationer, dataarkiv och forskning. Också åtaganden inom anges ligga till grund för detta delprogram. universitet är utförare av programmet. Inom flera andra programområden övervakas eller beaktas effekter av klimatförändringar, dock inte samlat. 62SMHI, intervju . 8.4Andra statliga aktörers övervakning av luft och klimat är utförare av nationell miljöövervakning på uppdrag av Natur- vårdsverket, av regional miljöövervakning på uppdrag av länsstyrelser samt av miljöövervakning på uppdrag från kommuner och luftvårdsförbund. bedriver också miljöövervakning utifrån dess ansvar i instruktionen om att tillhandahålla underlag som bidrar till bl.a. att miljökvalitetsmålen nås. Beskrivningarna i avsnitten nedan utgår från de huvudsakliga miljökvalitetsmål som berörs. luft, Bara naturlig försurning, Ingen övergödning miljöövervakning inom luftmiljö avser till en del uppdrag inom nationell miljöövervakning, som prioriteras och beslutas av . är utförare av Spridningsberäkningar med MATCH-Sverigesystemet, se avsnitt 8.3.1. är också datavärd för data om luftkvalitet och MATCH-modelleringar, vilket beskrivs i avsnitt 8.6.1. Dessutom ansvarar för referenslaboratoriet för tätortsluft i fråga om modeller. Den andra delen bygger på uppdrag åt kommuner och regionala aktörer, t.ex. luftvårdsförbund men även vissa länsstyrel- ser. Uppdrag om beräkning av luftkvalitet i tätorter utförs med system SIMAIR.63 samlar in, analyserar och tillgängliggör data om ozonskiktets tjocklek från mätningar i och som nationell miljöövervakning, på uppdrag av som beslutar om prioriteringarna. 63SMHI, e-brev . driver 17 solstrålningsstationer där mätningar görs varje minut men där data från mätningarna levereras en gång . På statio- nerna mäts olika typer av strålning, däribland ultraviolett strålning (UV-strålning). Data används för att följa förändringar i klimat och trender i UV-strålningen.64 UV-strålning är elektromagnetisk strålning i våglängdsintervallet , alltså kortare än det synliga ljusets. Det är enligt denna typ av strålning som kan göra oss solbrända, eller i värsta fall förändra våra celler så att vi riskerar att få hudcancer. beräknar och presenterar ett UV-index, som är ett mått på styrkan av den skadliga delen av solens UV-strålning när den är som intensivast . Utformningen av UV-indexet bygger på rekommendationer från . producerar även prognoser på UV-index . Prog- noserna är främst tänkta som information till allmänheten.65 har utvecklat modellen STRÅNG för att få ett begrepp om solstrålningens geografiska fördelning mellan mätplatserna. Det finns modellberäknade data och kartor tillgängliga . levererar data om UV-index till och underlag för det nationella delprogrammet STRÅNG UV- indikator till Naturvårdsverket.66 bedriver omfattande arbete med klimatövervakning och klimatinformation.