sou · H7B331 · 2019-06-03 00:00:00 — Något samlat delägarregister över vilka som äger andelar i ett sådant företag finns inte.32 får Skatte- verket i varje enskilt fall manuellt efterfråga det senaste stämmo- protokollet, där det – om ett sådant har lämnats in till – kan framgå vilka som är ägare. Någon skillnad i det avseende innebär inte utredningens förslag. I samband med detta har dock frågan om direktåtkomst till relevanta uppgifter som finns hos förts fram. Här anser utredningen att det kan finnas skäl att se över förutsättningarna för och informationsutbyte. Inte bara i syfte att göra handläggningen mer effektiv och också bidra till ett mer korrekt beslutsunderlag utan också för att underlätta för företagen. En direktåtkomst för skulle ha många fördelar. Direktåtkomsten skulle kunna omfatta upp- gifter om verklig huvudman vilka registreras av men också uppgifter som finns i stämmoprotokoll. 32Uppgifter om delägare i handels- och kommanditbolag registreras med stöd av 4 § handels- registerlagen (1974:157). Sådana uppgifter hämtas av från (se Företagsregistrering SKV 418) s. 6. Utredningens överväganden och förslag kunna bidra till att minska företagens administration och pappers- hantering på så sätt att information som företagen lämnar till bara skulle behöva lämnas dit för att sedan kun- na återanvändas av . Frågor om direktåtkomst måste dock föregås av noggranna överväganden rörande personuppgifts- behandling och uppgifternas ändamål m.m. Detta skulle kräva ett mer omfattande utredningsarbete än vad som är möjligt att genom- föra inom ramen för utredningens arbete. Informationsutbytet mellan och skulle dessutom omfatta frå- gor som till stora delar ligger utanför utredningens uppdrag. Frågorna bör ses över i särskild ordning. Behov av andra åtgärder som inte omfattas av utredningens uppdrag När det gäller samhällets möjligheter att motverka målvaktsproble- matik som förekommer i samband med mer organiserad och syste- matisk ekonomisk brottslighet anser utredningen att det finns skäl att lyfta fram viktiga funktion i samband med att per- soner registreras. Enligt 8 kap. 12 § aktiebolagslagen och 7 kap. 11 § lagen om ekonomiska föreningar är det inte tillåtet att utse någon till styrelseledamot som inte avser att ta del i den verksamhet som enligt lag ankommer på styrelsen. Motsvarande bestämmelse saknas i lagen om handelsbolag och enkla bolag. har lyft fram problemen med att det inte enbart utifrån de uppgifter som lämnas i en anmälan eller som finns i deras register går att avgöra vem som är målvakt.33 Dessutom lyfter fram att målvaktsbestäm- melsen i 8 kap. 12 § aktiebolagslagen tar sikte på en person som inte ”avser att …” delta i verksamheten, dvs. efter att personen har valts på bolagsstämma och registrerats hos . Mot bakgrund av detta anser sig ha mycket små möjligheter att avgöra vem som kan tänkas vara målvakt och har därmed oftast inte förutsätt- ningar att vägra registrera ärenden där misstänkta målvakter anmäls så länge de formella kraven i anmälningarna är uppfyllda. I det avseendet lyfter fram behovet av att få arbeta brottsförebyggande och få stöd i lag för att vägra registrering eller avregistrera uppgifter utifrån en samlad bedömning. 33Bolagsverket (2018), Slutrapport ekobrottsuppdrag (N2018/01305/SUN), s 6. Utredningens överväganden och förslag Utredningen anser att det är av vikt att i samband med prövningen om godkännande för F-skatt kan utgå från att upp- gifter som registrerats av speglar verkliga förhållanden. För att motverka målvaktsproblematiken måste därför framför allt förutsättningar att motverka målvakter förbättras. Mot den bakgrunden anser utredningen att det är av stor vikt att ta ställning till de förslag som lyft fram, vilka skulle för- bättra deras förutsättningar att arbeta förebyggande i syfte att för- hindra att företag används som brottsverktyg. Förslaget föranleder en ny lydelse av den nuvarande utvidgade prövningen i 9 kap. 2 § SFL. Som en följd av att hinder för att god- kännas för F-skatt och grunderna för återkallelse skiljs åt kommer också den utvidgade prövningen framgå av två nya paragrafer, 9 kap. 4 och 6 §§ SFL. 8.5Hinder vid ansökan och grunder för att återkalla ett godkännande vid brister Den som inte är godkänd för F-skatt har A-skatt. Att ställa krav på den som vill bli eller som är godkänd för F-skatt syftar till att i det enskilda fallet åstadkomma en säkrare och effektivare form för betal- ning av preliminärskatt och socialavgifter. Syftet kan i regel uppnås genom att ett godkännande återkallas och ersätts med den enskildes A-skatt. Då ska uppdragsgivarna i princip såväl göra skatteavdrag som betala arbetsgivaravgifter. Som utredningen redogör för i kapitel 4 finns bestämmelser i 66 kap. SFL om när får ompröva beslut till nackdel för den som beslutet gäller. Beslut som är möjliga att återkalla får inte omprövas till nackdel för den som beslutet gäller (66 kap. 20 § andra stycket SFL). Beslut om återkallelse av ett godkännande för F-skatt i den nuvarande 9 kap. 4 § SFL är ett sådant beslut. Det innebär att bestämmelserna i 66 kap. SFL om omprövning till nackdel inte ska tillämpas på beslut om godkännande för F-skatt. Godkännanden för F-skatt får alltså bara ändras till nackdel om förutsättningarna för återkallelse är uppfyllda. Eftersom en återkallelse i allmänhet bör ses Utredningens överväganden och förslag som en mycket ingripande åtgärd bör också grunderna för återkal- lelse noga anges i lagtexten. Näringsförbud och konkurs innebär i princip att den sökande eller den godkände inte har rätt att driva näringsverksamhet. Att dessa grunder utgör hinder för godkännande eller grund för åter- kallelse ligger därför i sakens natur. När näringsförbudet upphört att gälla eller när konkursen är avslutad föreligger inte längre något hinder för att bli godkänd för F-skatt. De hinder för godkännande och grunder för återkallelse som finns har delvis olika karaktär. Nedan behandlas de hinder och grunder som rör brister till exempel i redovisning eller betalning av skatter och avgifter. Dessa brister utgör sådana förhållanden som den godkände själv vanligtvis kan läka. När bristerna är undanröjda föreligger inte längre något hinder för godkännande eller grund för återkallelse. Det är således endast de aktuella förhållandena som är avgörande. Utredningen anser att det är otillfredsställande om en närings- idkare som inte sköter sina åtaganden kan ha kvar sitt godkännande för F-skatt om han själv inte vidtar åtgärder för att läka detta. Det kan naturligtvis finnas förhållanden som den enskilde inte själv kan påverka och omständigheterna i de enskilda fallen kan skilja sig mycket åt. Innan utredningen redovisar sina förslag bör därför möj- ligheten att beakta samtliga omständigheter i varje enskilt fall beto- nas. Enligt den nuvarande regleringen får fatta beslut om godkännande trots att hinder föreligger om det finns särskilda skäl (9 kap. 1 § tredje stycket SFL). Likaså får , om det föreligger särskilda skäl, avstå från återkallelse (9 kap. 4 § tredje stycket SFL). Med hänsyn till betydelsen av ett godkännande och att en återkallelse ses som en ingripande åtgärd är det av stor vikt att även fortsättningsvis har möjlighet att ta hänsyn till samtliga omständigheter i varje enskilt fall. Utredningens överväganden och förslag 8.5.1Den som inte följt föreläggande att fullgöra uppgiftsskyldighet Utredningens förslag: En ny grund för återkallelse införs när den som är godkänd för F-skatt inte följt ett föreläggande att till- handahålla de handlingar och lämna de upplysningar som behövs för att kontrollera att förutsättningar för att vara godkänd före- ligger. Skälen för utredningens förslag Den som inte har följt ett föreläggande att lämna inkomstdeklaration eller sådana särskilda uppgifter som avses i 33 kap. 6 § SFL eller har lämnat eller godkänt så bristfälliga uppgifter att de uppenbarligen inte kan läggas till grund för beskattning, ska inte vara godkänd för F-skatt (9 kap. 1 § andra stycket 3 c SFL). I 33 kap. 6 § SFL finns bestämmel- ser om vilka uppgifter som ska lämnas av svenska handelsbolag och i utlandet delägarbeskattade juridiska personer med fast driftställe i , till ledning för delägarnas beskattning. Nuvarande reglering omfattar skyldigheten att lämna inkomst- deklaration och motsvarande uppgift för handelsbolag. Det finns inte någon grund att vägra eller återkalla ett godkännande om sökan- den eller den som är godkänd efter föreläggande från inte lämnar uppgifter som behövs i andra avseenden. En ny återkallelsegrund bör införas när den som är godkänd inte följt ett föreläggande att fullgöra sin uppgiftsskyldighet Utredningen föreslår att en ny paragraf införs i 9 kap. SFL som inne- bär att den som är godkänd för F-skatt ska, om begär det, tillhandahålla de handlingar och lämna de uppgifter som behövs för att kontrollera om förutsättningarna för att vara godkänd för F-skatt är uppfyllda. Om uppgiftsskyldigheten inte följs ges Skatte- verket möjlighet att förelägga den som inte fullgör sina skyldigheter enligt bestämmelsen. Utredningens överväganden för förslaget finns i avsnitt 8.4.1. Utredningens överväganden och förslag För att förhindra att ett kringgående genom en medveten passi- vitet från den godkändes sida leder till att denne kan fortsätta vara godkänd utan att ges möjligheten att bedöma förut- sättningarna, bör den föreslagna bestämmelsen om uppgiftsskyldig- het kompletteras med en ny grund för återkallelse. Det innebär att om den som är godkänd inte fullgör sin uppgiftsskyldighet ens efter ett föreläggande enligt den nya bestämmelsen bör ett godkännande återkallas. Närmare om förutsättningarna att återkalla ett godkännande när ett föreläggande enligt den nya bestämmelsen inte har följts Det kan naturligtvis finnas flera skäl till att den som är godkänd inte fullgör sin uppgiftsskyldighet eller följer föreläggande. Den som är godkänd kanske inte har fått del av föreläggandet, vilket kan bero på att mottagaren inte längre går att nå på den adress som lämnats vid ansökan om att bli godkänd eller av andra anledningar inte fått del av detsamma. Den godkände kan också medvetet under- låta att svara på frågor. En återkallelse är en ingripande åtgärd för den som är godkänd och får vidtas endast om åtgärden kan antas leda till det avsedda resultatet. Åtgärden får också vidtas endast om det avsedda resultatet står i rimligt förhållande till de olägenheter som kan antas uppstå för den som åtgärden riktas mot. Utredningen bedömer att så är fallet och skälen till detta är följande. Själva innebörden av ett godkännande för F-skatt tar sikte på ansvarsfördelningen när det gäller redovisning och betalning av skat- ter och avgifter. Att vara godkänd innebär därför att den som är godkänd förväntas att vid vissa angivna tidpunkter lämna uppgifter till , till exempel genom preliminär inkomstdeklaration, skattedeklarationer och inkomstdeklarationer. Detta förutsätter givetvis en löpande kontakt med . Enligt utredningens mening är det därför också rimligt att den som är godkänd för F-skatt är tillgänglig för frågor som rör förhållanden som kan påverka förutsättningarna för dennes godkännande. Utredningens förslag tar sikte på de som medvetet vill undanhålla uppgifter. För att motverka ett medvetet undanhål- lande och för att förfarandet inte ska begränsa handläggningens effektivitet och onödigt fördröja beslutsfattandet, bör det uttryck- ligen anges i lagtext att grund för återkallelse finns då den som är Utredningens överväganden och förslag godkänd inte har följt ett föreläggande om att fullgöra sin uppgifts- skyldighet som har sänts ut. Ett föreläggande som har sänts ut till gällande folkbokföringsadress anses normalt utsänt i paragrafens mening.34 Med hänsyn till det ansvar den som är godkänd för F-skatt har avseende sin adress (se nedan) och att handlägg- ning kommer förutsätta att ett flertal försändelser sänds ut till den uppgivna adressen innan en återkallelse kan ske bör det inte ställas krav på att den uppgiftsskyldige har tagit del av föreläggandet. Ett sådant krav skulle motverka själva syftet med bestämmelsen. Utred- ningen anser att detta är en rimlig ordning med hänsyn till den centrala betydelse som den godkändas medverkan har för att kor- rekta beslut ska kunna fattas och för att systemet med återkallelse på grund av att förelägganden inte följts ska fungera. Utredningen vill också erinra om några frågor som rör möjlig- heten att återkalla ett godkännande när ett föreläggande kommer i retur. Det kan förekomma att den som är godkänd för F-skatt inte går att nå och att föreläggandet kommer i retur för att adressen är felaktig eller ofullständig. Frågan är om det kan anses rimligt att ett godkännande återkallas även i dessa fall. För fysiska personer finns här skäl att erinra om de regler om flyttanmälningar som finns i folk- bokföringslagen (1991:481). Den som är folkbokförd och har flyttat ska inom anmäla flyttningen till . Den som är folkbokförd och ändrar postadress utan att flyttning skett ska göra anmälan om postadressen ska gälla (25 § folk- bokföringslagen). Även den som är folkbokförd och avser att flytta till utlandet ska anmäla detta till . (27 § folkbokför- ingslagen). En anmälan om flytt ska bl.a. innehålla ny adress i eller i utlandet (28 och 29 §§ folkbokföringslagen). Det åligger där- för den som var folkbokförd i vid ansökan om F-skatt att lämna sådana uppgifter som är nödvändiga för att ska kunna komma i kontakt med den som godkänts. Mot bakgrund av den skyldighet som finns enligt ovan för fysiska personer som bedri- ver näringsverksamhet i och som är folkbokförda här bör en återkallelse på den föreslagna grunden även kunna ske i de fall ett föreläggande kommit i retur. 34Jfr 57 kap. 2 § SFL och proposition 1977/78:136 om ändrade regler för skattetillägg m.m. s. 164 och 199–200, prop. 2010/11:165 s. 993 och RÅ 1990 ref. 83, RÅ 1991 ref. 95 och RÅ 2004 not. Utredningens överväganden och förslag Motsvarande resonemang kan föras gällande juridiska personer. Även dessa har som regel en skyldighet att låta registrera bl.a. post- adress hos . Bestämmelserna kan dock se olika ut beroen- de på vilken form av juridisk person det handlar om.35 När det gäller aktiebolag konstaterades i förarbetena till den ändring i delgivnings- lagen genom vilken bestämmelserna om särskild delgivning med aktiebolag (numer särskild delgivning med juridisk person) infördes, att det fanns ett stort behov av effektivare metoder för delgivning med juridiska personer.36 Vidare konstaterades att ett aktiebolag enligt aktiebolagslagen har en skyldighet att anmäla en korrekt postadress till aktiebolagsregistret, samt att genast anmäla eventuella ändringar av denna. Som en följd av detta ansågs det rimligt att ett aktiebolag självt får stå risken om det försummat att anmäla rätt adress, samt att det är ett rimligt krav att företrädare för bolaget med jämna mel- lanrum bevakar inkommande post. När det gäller fysiska personer som inte är folkbokförda i och vid ansökan lämnat en adress i utlandet finns dock inte någon skyldighet att anmäla nya adressuppgifter till Skatteverket.37 När ett föreläggande i dessa fall kommer i retur är det därför tveksamt om en återkallelse bör få ske på den grunden att den som är godkänd inte har svarat på ett föreläggande. I dessa fall torde dock frågan ofta handla om huruvida näringsverksamhet verkligen bedrivs i eller inte. Det förhållandet att ett föreläggande kommer i retur tillsammans med andra omständigheter som tyder på att det inte bedrivs någon närings- verksamhet borde då i stället kunna utgöra skäl att återkalla ett godkännande på grund av att det kan antas att näringsverksamhet inte bedrivs i . Sammanfattningsvis anser utredningen att den föreslagna regler- ingen är proportionerlig och väl avvägd i förhållande till konsekven- serna för den enskilde. Det kan också erinras om att den som fått 35Enligt 2 kap. 22 § aktiebolagslagen ska ett aktiebolag anmälas för registrering från stiftelseurkundens undertecknande. Enligt 8 kap. 43 § samma lag ska bolaget för registrering i aktiebolagsregistret bl.a. anmäla bolagets postadress. Anmälan enligt 43 § ska göras första gången när bolaget anmäls för registrering och därefter genast när ett förhållande som har anmälts eller ska anmälas för registrering har ändrats (44 §). För exempelvis han- delsbolag, ekonomiska föreningar och vissa ideella föreningar finns en skyldighet att registrera uppgifter enligt handelsregisterlagen (1974:157). Även stiftelser ska i vissa fall registreras men då hos , se stiftelselagen (1994:1220). 36Proposition 1996/97:132 Delgivning med aktiebolag, s. 15–17. 37Att någon inte är folkbokförd i förändrar inte huvudregeln om att en underrättelse normalt ska skickas i vanligt brev. Jfr också Kammarrätten i dom i mål nr 4068--4069-12. Utredningens överväganden och förslag sitt godkännande för F-skatt återkallat på grund av en underlåtenhet att följa ett föreläggande men uppfyller förutsättningarna för att vara godkänd alltid kan ansöka på nytt och då visa att förutsättningarna är uppfyllda. Lagteknisk och språklig utformning Den nya grunden för återkallelse placeras i samma punkt där återkal- lelse för den som inte har följt ett föreläggande om att lämna in- komstdeklaration eller sådana särskilda uppgifter som avses i 33 kap. 6 § SFL regleras. Ett föreläggande att inkomma med uppgifter som omfattas av den nuvarande återkallelsegrunden skickas med stöd av 37 kap. 2 § SFL. En förutsättning för att förelägga någon enligt 37 kap. 2 § SFL är att uppgiftsskyldigheten inte fullgjorts. Med ”inte har fullgjorts” avses såväl att uppgift inte lämnats som att ofullständig uppgift läm- nats. Utredningen föreslår därför att den nuvarande formuleringen i 1 § andra stycket 3 c SFL om ”uppgifter med så bristfälligt inne- håll att de uppenbarligen inte är ägnade att ligga till grund för beskatt- ning” tas bort från lagtexten. Någon ändring i sak är dock inte avsedd varför till exempel den som bedrivit näringsverksamhet och har före- lagts att inkomma med inkomstdeklaration inte har uppfyllt sin upp- giftsskyldighet om denne inte också lämnat sin näringsbilaga. Förslaget föranleder ett tillägg i den nuvarande lydelsen om den som inte följt ett föreläggande. Tillägget kommer införas i den nya paragra- fen 9 kap. 5 § 6 SFL. Utredningens överväganden och förslag 8.5.2Den som inte redovisar eller inte betalar sina skatter och avgifter Utredningens förslag: Den nuvarande regleringen ändras så att brister i redovisning och betalning av skatter och avgifter delas upp och regleras separat i två olika punkter. Bestämmelsen om när hinder vid ansökan föreligger utvidgas så att endast om det föreligger särskilda skäl får den som inte har betalat skatter eller avgifter som lämnats för indrivning enligt skatteförfarandelagen eller motsvarande utländska skatter eller avgifter då prövningen görs, godkännas för F-skatt. Formuleringen i bestämmelsen om när det föreligger grund att återkalla ett godkännande för F-skatt ändras så att den omfattar den som inte har betalat skatter eller avgifter enligt denna lag eller inte betalat motsvarande utländska skatter eller avgifter, till ett belopp som sammanlagt uppgår till ett halvt prisbasbelopp eller mer då prövningen av F-skatt görs. Skälen för utredningens förslag Enligt 9 kap. 1 § andra stycket 3 b SFL ska en ansökan om god- kännande för F-skatt avslås om sökanden eller annan som ska prövas enligt 2 § inte har redovisat eller betalat skatter eller avgifter enligt denna lag eller motsvarande utländska skatter eller avgifter i en utsträckning som inte är obetydlig. Punkten behandlar såväl brister i redovisning som bristande betalning av skatter och avgifter. Antalet avslag på denna grund var 540 för fysiska personer och 303 för juridiska personer . Det utgör av alla avslag. För återkallelser var motsvarande siffror 1 820 för fysiska personer och 2 543 för juridiska personer, vilket utgör knappt 6 pro- cent av alla återkallelser. Några statistiska uppgifter uppdelat på bris- ter i redovisning respektive brister i betalning finns inte att tillgå utan att det görs en genomgång av samtliga beslut. Som framgår av kapitel 5–7 har ett godkännande för F-skatt på många sätt stor betydelse i olika sammanhang. I avsnitt 8.2.1 reso- nerar utredningen också kring begreppet godkännande och huruvida Utredningens överväganden och förslag detta speglar den betydelse som begreppet ges i praktiken. Det finns enligt utredningens mening anledning att överväga om det finns skäl att skärpa kraven på skötsamhet för redovisning och betalning av skat- ter och avgifter i vissa avseenden. En annan fråga är om den nuvarande regleringen av brister i redovisning och betalning kan anpassas för att bättre fungera inom ramen för en modern e-förvaltning som tillåter en mer automatiserad handläggning hos . Den nuvarande tillämpningen vid hinder för ansökan och grund för återkallelse på grund av brister av redovisning och betalning Frågan om när brister i redovisningen eller betalning av skatter och avgifter skulle anses som ringa (numer obetydlig) ansågs i förarbe- tena vara en fråga för rättstillämpningen att besvara. Vidare ansågs att det av administrativa skäl kan vara lämpligt att tillämpa schablo- ner så långt det är möjligt vid bedömningen. När det gäller brister i betalning ska hänsyn tas till såväl skuld- beloppets storlek som till betalningsdröjsmålets längd. har i sina allmänna råd ansett att ett sammanlagt skuldbelopp på högst bör kunna betraktas som obetydligt.38 Det innebär att ett godkännande normalt inte återkallas om den godkände har skatte- skulder . Detta gäller oavsett om skulden är hän- förlig till en eller flera bristande betalningar och oavsett om skulden är ny eller har funnits . När det gäller brister i redovisningen framgår av samma allmänna råd att ansett att en ansökan om godkännande för F-skatt bör avslås om sökanden har sammanlagt fyra eller fler brister i sin redovisning. En utebliven mervärdesskattedeklaration, och en utebliven arbetsgivardeklaration avseende avdragen skatt och arbets- givaravgifter, ska ses som två redovisningsbrister. Mervärdesskatte- skyldiga som har ett beskattningsunderlag som uppgår till högst får redovisa mervärdesskatten för ett beskattningsår i en mervärdesskattedeklaration. Om innehavaren inte lämnar en sådan kan återkalla godkännandet för F-skatt, trots att antalet brister inte uppgår till fyra. ska då först ha kontaktat innehavaren och gett denne möjlighet att komma in med den saknade 38SKV A 2012:06 s. 2. Utredningens överväganden och förslag Ett beslut om skönsbeskattning ska också ha fattats innan ett övervägande om återkallelse kan skickas ut.39 När beräknar antalet brister räknas brister i redo- visning och betalning ihop. Vid ett övervägande om att återkalla ett godkännande för F-skatt kan innehavaren betala eller redovisa sina skatter i sådan utsträckning att de återstående bristerna anses som obetydliga. ska överväga att återkalla ett godkännande för F-skatt på grund av redovisnings- eller betalningsbrist tidigast efter den dagen den första bristen uppkom. iett ställningstagande bedömt att ett godkännande för F-skatt kan återkallas om innehavaren under ett helt års tid ”rullat” en skatte- skuld genom att fortlöpande betala endast tidigare förfallna skatter som innehavaren låter bli att redovisa och betala inne- varande månads skatter.40 Om innehavaren ”rullat” en skatteskuld som inte är obetydlig så att beloppet funnits vid mån- atliga avstämning i följd är det skäl att återkalla ett godkännande för F-skatt. Utredningen anser att det finns ett behov att förenkla och för- tydliga utformningen av bestämmelsen om brister i redovisning och betalning av skatter och avgifter. Utredningen föreslår att den nu- varande regleringen ändras så att brister i redovisning och betalning av skatter och avgifter delas upp och regleras separat i två olika punkter. Bestämmelserna behöver också ses över enligt nedan.