sou · H7B318 · 2019-05-03 00:00:00 — Deltagande i modersmålsundervisning utgör ett positivt bidrag till elevernas studieresultat, vilket ökar möjligheterna att nå det integrationspolitiska målet om lika rättigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund. Utredningen bedömer att studiehandledning på modersmål är ett effektivt sätt för nyanlända elever att kunna tillgodogöra sig den undervisning som bedrivs. De föreslagna ändringarna som syftar till att förstärka nyanlända elevers rätt till studiehandledning på moders- målet, bedöms kunna bidra till att stärka kunskapsresultaten för ny- anlända elever, vilket i sin tur bedöms kunna bidra till ökade möjlig- heter att nå det integrationspolitiska målet om lika rättigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund. Konsekvenser för medlemskap i unionen Utredningen bedömer att förslagen inte får konsekvenser för medlemskap i unionen. Utredningen bedömer att förslagen i betänkandet i övrigt inte med- för sådana konsekvenser som är av betydelse för något av de områden som framgår av 15 § kommittéförordningen. 12.1Förslaget till lag om ändring i skollagen (2010:800) Barns och elevers utveckling mot målen 12 i § En nyanländ elev, som har tagits emot inom skolväsendet i , grundsärskolan, sameskolan eller specialskolan och vars kunskaper har bedömts enligt 12 c §, ska få studiehandledning på modersmålet om det inte är uppenbart obehövligt. Studiehandled- ningen ska syfta till att ge eleven förutsättningar att nå de kunskaps- krav som minst ska uppnås. Studiehandledningen får ges på elevens starkaste skolspråk, om det är ett annat än modersmålet. I paragrafen finns bestämmelser som reglerar rätten till studiehand- ledning på modersmål för nyanlända som har tagits emot inom skol- väsendet i , grundsärskolan sameskolan eller specialsko- lan. Ändringen, som görs i paragrafens första stycke, innebär att den förstärkta rätt till studiehandledning på modersmål som gäller för nyanlända ska gälla för alla nyanlända elever som tas emot i grund- skolan, grundsärskolan, sameskolan eller specialskolan. Den hittills- varande lydelsen gäller enbart för nyanlända elever som tas emot inom skolväsendet i högstadiet i , grundsärskolan eller special- skolan. Paragrafen behandlas i avsnitt 10.2.1. Språklagen (2009:600). Skollagen (2010: 800). Förordningar, föreskrifter och läroplaner Högskoleförordning (1993:100). Förordning (2007:222) om statsbidrag för fortbildning av lärare samt fritidspedagoger och motsvarande. Förordning (2007:224) om högskoleutbildning för vidareutbild- ning av lärare som saknar lärarexamen. Förordning (2008:1101) om högskoleutbildning som kompletterar avslutad utländsk utbildning. Gymnasieförordning (2010:2039). Skolförordning (2011:185). Förordning (2011:326) om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare. Förordning (2011:686) om kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärarexamen. Förordning (2011:689) om vissa behörighetsgivande examina för legitimation som lärare och förskollärare och om högskole- utbildningar för vidareutbildning av lärare och förskollärare som saknar lärar- eller förskollärarexamen. Förordning (2011:1108) om vuxenutbildning. Förordning (2015:481) om försöksverksamhet med fjärr- undervisning. Förordning (2016:400) om statsbidrag för personalförstärkning inom elevhälsan och när det gäller specialpedagogiska insatser och för fortbildning när det gäller sådana insatser. Förordning (2016:959) om dels fortsatt giltighet av förordningen (2011:689) om vissa behörighetsgivande examina för legitima- tion som lärare och förskollärare och om högskoleutbildningar för vidareutbildning av lärare och förskollärare som saknar lärar- eller förskollärarexamen, dels ändring i samma förordning. Förordning (SKOLFS 1998:16) om läroplan för förskolan. Förordning (SKOLFS 2010:37) om läroplan för , förskoleklassen och fritidshemmet. (SKOLFS 2016:12): föreskrifter om erkännande av yrkeskvalifikationer samt villkor för behörighet och legitimation för lärare och förskollärare med utländsk utbildning. 1975/76:118. Om hemspråksundervisning för invandrarbarn. 1992/93:220. En ny läroplan för och ett nytt betygssystem för , sameskolan, specialskolan och den obligatoriska särskolan. 1995/96:200. Fristående skolor m.m. Prop. 1996/97:110. Vissa skolfrågor m.m. Prop. 2009/10:80. En reformerad grundlag. 2009/10:165. Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet. 2010/11:20. Legitimation för lärare och förskollärare. 2013/14:148. 2014/15:45. Utbildning för nyanlända elever – mottagande och skolgång. 2015/16:173. Fjärrundervisning och entreprenad – nya möjligheter för undervisning och studiehandledning på modersmål. 2017/18:1. 2017/18:194. Fler nyanlända ska uppnå behörighet till gymnasieskolan och kvaliteten i förskola och fritidshem ska stärkas. Regeringen (2015): Uppdrag till om nationella skolutvecklingsprogram (U2015/03844/S). Regeringen (2018a): Regeringens pressmeddelande får eleverna mer undervisningstid i matematik och i idrott och hälsa. Regeringen (2018b): Promemoria U2018/01274/UH, Komplette- rande utbildning för personer med avslutad utländsk utbildning. SOU 1974:69 betänkande. SOU 1996:143 Krock eller möte – Om den mångkulturella skolan. SOU 2006:54 Teckenspråk och teckenspråkiga. Översyn av teckenspråkets ställning. SOU 2008:109 En hållbar lärarutbildning. SOU 2016:12 Ökade möjligheter till modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmål. SOU 2016:35 Vägen in till det svenska skolväsendet. SOU 2016:46 Samordning, ansvar och kommunikation – vägen till ökad kvalitet i utbildningen för elever med vissa funktionsned- sättningar. SOU 2017:44 Entreprenad, fjärrundervisning och distansundervisning. SOU 2017:51 Utbildning, undervisning och ledning – reformvård till stöd för en bättre skola. SOU 2017:54 Fler nyanlända elever ska uppnå behörighet till gymnasiet. SOU 2017:91 Nationella minoritetsspråk i skolan – förbättrade förutsättningar till undervisning och revitalisering. SOU 2018:17 Med undervisningsskicklighet i centrum – ett ramverk för lärares och rektorers professionella utveckling. SOU 2019:6 En långsiktig, samordnad och dialogbaserad styrning av högskolan. (2008): Med annat modersmål – elever i och skolans verksamhet. (2009): Redovisning av uppdrag om att utarbeta nya kursplaner och kunskapskrav för och motsvarande skolformer m.m. Dnr U2009/312/S. (2014): Redovisning av regeringsuppdraget att ta fram förslag till stadieindelad timplan för . (2015): Studiehandledning på modersmålet – att stödja kunskapsutvecklingen hos flerspråkiga elever. (2016): En stadieindelad timplan i och närliggande frågor. U2016/03475/S. (2017a): Pedagogisk personal i skola och vuxenutbildning /17. (2017b): Uppföljning av språkintroduktion. (2018a): Särskilt stöd i /18. (2018b): Greppa flerspråkigheten – en resurs i lärande och undervisning. (2018c): Pedagogisk personal i skola och vuxenutbildning /18. (2018d): Nyinvandrade elever i . Dnr: 2018:600. (2018e): yttrande över Utbildning, undervisning och ledning – reformvård till stöd för en bättre skola (SOU 2017:51). (2018f): Redovisning av regeringsuppdrag om fjärrundervisning. Dnr: 2015:1246. (2019): Redovisning av uppdrag om mer rörelse i skolan. Skolinspektionen (2009a): Skolinspektionens beslut Dnr 41–2009:1875. Skolinspektionen (2009b): Utbildning för nyanlända elever – rätten till en god utbildning i en trygg miljö. Övergripande gransknings- rapport. Skolinspektionen (2010): Språk- och kunskapsutveckling för barn och elever med annat modersmål än svenska. Skolinspektionen (2013a): Skolinspektionens beslut. Dnr 41–2013:6940. Skolinspektionen (2013b): Skolinspektionens beslut. Dnr 41–2013:1861. Skolinspektionen (2013c): Skolinspektionens beslut. Dnr 411–2013:1874. Skolinspektionen (2014): Utbildningen för nyanlända elever. Skolinspektionen (2015): Skolinspektionens beslut. Skolinspektionen (2016): Skolinspektionens beslut. Dnr 411–2016:6845. Skolinspektionen (2017): Studiehandledning på modersmålet i årskurs 7–9. Arbetsförmedlingen (2017): Arbetsförmedlingens nulägesbedömning av arbetet med snabbspår. (2011): Lärarförsörjningen för de nationella minoriteterna – hur kan den tryggas? (2012): Utvärdering av två kompletterande lärar- utbildningar – och . Sameskolstyrelsen (2018): Sameskolstyrelsens årsredovisning 2018. (2011): Språksituationen i – en tillbakablick. (2014): Debatterad och marginaliserad: Perspektiv på modersmålsundervisningen. Rapporter från 6. (2015): Uppföljning av (Vidareutbildning av lärare utan lärarexamen, ). , UKÄ (2017): Beslut , UKÄ (2018a): Nybörjare och examinerade på lärarutbildning: Var fjärde nybörjare på ämneslärarutbildningen är en KPU-student. Statistisk analys, /3. , UKÄ (2018b): – delrappor- tering av ett regeringsuppdrag – med fokus på kompetensförsörjning och resultaten . , UKÄ (2018c): Universitetskanslers- ämbetets yttrande över Utbildning, undervisning och ledning – reformvård till stöd för en bättre skola (SOU 2017:51). , UKÄ (2019): Etablering efter kompletterande utbildning – personer med utländsk utbildning. (2018): Begäran om ett utökat uppdrag rörande modersmål och studiehandledning på modersmål till (UTBVET 2018/106). (2012): Flerspråkighet – en forskningsöversikt. Bigestans, A. (2015). Utmaningar och möjligheter för utländska lärare som återinträder i yrkeslivet i svensk skola. Bredänge, G. och , Å. (2010). – Utfall, konsekvenser och reflektioner. , Å. och Bredänge, G. (2011). All världens lärare i –Utländska Lärares Vidareutbildning. , M. och , A. (2018). Nationell uppföljning – Utländska lärares vidareutbildning –2016. (2016). Utvärdering av studiehandledning på modersmålet. och , M. (2018). Utvärdering av projekt i . , och , A. (2017). Särskilda främjan- de- och utvecklingsinsatser i syfte att påskynda nyanländas etabler- ing på arbetsmarknaden inom ramen för snabbspår för nyanlända lärare och förskollärare. , Språkcentrum (2018). Utvärderingen av studiehandledning på modersmål. Kommuner och Landsting, SKL (2010). Skolgång för nyanlända elever. Litteratur, tidskrifter, hemsidor m.m. (2009). , N. och , E. (2012). Andraspråksinlärning och förstaspråksinlärning i en andraspråkskontext. I K. Hyltenstam, M. och I. (red. ), Flerspråkighet – en forsknings- översikt, 153–246. rapportserie, 5:2012. (1996). Det är inte bara språk. Utvärdering av hemspråksundervisningen i . : skolor, Hemspråksenheten. Aldrin, E. (2017). Fjärrundervisning i modersmål. , A. och , N. (2013). Language policing: micro-level language policy-in-process in the foreign language classroom. Classroom Discourse 4 (2), 151–167. , S., Knoth Humlum, M. och Sejr Guul, T. (2017). Modersmålsundervisning på 1. Aarhus: , Institut for Økonomi. , D. och Shanahan, T. (2008). Developing Reading and Writing in Second-Language Learners: Lessons from the Report of the National Literacy Panel on Language-Minority Children and Youth. , P., Slembrouck, S., , K., Sierens, S. och Maryns, K. (2018) (red.). The Multilingual Edge of Education. (2011). Lärares språkbruk i tvåspråkiga klassrum. Educare – Vetenskapliga Skrifter (3), 145–175. (2015). Teaching in the “edgelands” of the school day: The organisation of Mother Tongue Studies in a highly diverse Swedish primary school. and education 7 (2), 239–254. (2016). Moving Together – Conditions for Intercultural Development at a . (2017a). Perspektiv på arabiska som modersmål i svensk skola. I K. Eksell (red. ), Öst är väst och väst är öst: en vänbok till , 135–162. (2017b). At the bridging point: tutoring newly arrived students in . 21 (4), 404–415. (2004). Skolframgång och tvåspråkig utbildning. I K. Hyltenstam och I. (red. ), Svenska som andraspråk –i forskning, undervisning och samhälle, 503–538. Bajqinca, N. (2019). Mother Tongue Education – The Interest of A policy study in –2017. Blommaert, J. och Verschueren, J. (1998). Debating Diversity: Analysing the Discourse of Tolerance. Borevi, K. (2002). Välfärdsstaten i det mångkulturella samhället. Bouakaz, L. (2007). Parental involvement in school: What promotes and what parental involvement in an urban school? Bouakaz, L. (2012). ”Att behålla mitt och lära mig något nytt” Föräldraengagemang i mångkulturella miljöer. : Kommission för ett socialt hållbart . Bouakaz, L. (2018). Föräldraengagemang i mångkulturella kontexter. I T. och G. (red. ), En god fortsättning: nyanländas fortsatta väg i skola och samhälle, 77–102. Bouakaz, L. och , S. (2007). What and what motivates parents’ engagement in school? about Parents in Education (1), 97–107. (1977). The economics of linguistic exchanges. Social Science Information 16 (6), 645–668. (1985). A Study of Language Contact, Language Shift and Language Choice in . (1988). Texanska – ett hemspråk? I S. Strömqvist och G. Strömqvist (red. ), Kulturmöten, kommunikation, skola, 95– 112. Bunar, N. (2010). Nyanlända och lärande. En forskningsöversikt om nyanlända elever i den svenska skolan. Bunar, N. och Bouakaz, L. (2015). Diagnos: Nyanländ. I N. Bunar (red. ), Nyanlända och lärande – mottagande och inkludering, 263–290. Bunar, N. (2018). Newly arrived students in , , and – between tangible and illusive hope. , , , N. och Hyltenstam, K. (2012). Does first language maintenance hamper nativelikeness in a second language? A study of ultimate attainment in early bilinguals. Studies in Second Language Acquisition (34), 215–241. , E. och Díaz, M. (2012). The effects of heritage language instruction on first language proficiency. A psycholinguistic perspective. and Bilingualism (15), 593–609. Cabau‐Lampa, B. (1999). Home Language Instruction in : what is the situation in 1998? 10 (1), 75–84. Cabau-Lampa, B. (2007). Mother tongue plus two European languages in : unrealistic educational goal? Language Policy (6), 333-358. (2014). Minority Language Education Policy and Planning in . Current Issues in Language Planning 15 (4), 409–425. , . F. och Beeman, M. (2000). The effects of language of instruction on the reading and writing of first-grade Hispanic children. Scientific Studies of Reading 4 (4), 331–353. Creese, A. och Blackledge, A. (2010). Translanguaging in the bilingual classroom: A pedagogy for learning and teaching? 94 (1), 103–115. Creese, A. och Blackledge, A. (2015). Translanguaging and Identity in Educational Settings. (35), 20–35. Creese, A., Bhatt, A., Bhojani, N. och , M. (2006). Multicultural, Heritage and Learner Identities in Comple- mentary Schools. Language and Education 20 (1), 23–43. (1978). Educational implications of mother tongue maintenance in minority-language children. 34 (1), 395–416. (1996). Education for Empowerment in a . (2000). Language, : Bilingual Children in the Crossfire. Clevedon: Multilingual Matters. (2018). and Educational Achievement: Identifying and Implementing Evidence-Based Strategies for School Improvement. , S. Slembrouck, K. , S. Sierens och K. Maryns (red. The Multilingual Edge of Education, 67–90. Dávila, L. (2017a). Ecologies of Heritage Language Learning in a . , Identity & Education 16 (6), 395–407. Dávila, L. (2017b). Newly arrived immigrant youth in negotiate identity, language & literacy. System (67), 1–11. Dávila, L. och Bunar, N. (2019 under granskning). Translanguaging through an Advocacy : The Roles of Multilingual Classroom Assistants in . Daugaard, L. (2015). Sproglig praksis i og omkring modersmåls- undervisning. En lingvistisk etnografisk undersøgelse. De Houwer, A. (2009). Bilingual first language acquisition. Clevedon: Multilingual Matters. Dewilde, J. (2013). A case study of bilingual teachers and teacher collaboration. Duek, S. (2017). Med andra ord. Samspel och villkor för litteracitet bland nyanlända barn. Elmeroth, E. (1997). Alla lika – alla olika: Skolsituationen för elever med båda föräldrarna födda utomlands. , C. och , K. (2018). Nyanländas lärande och språkutvecklande arbetssätt. Rapport från en forskningscirkel. , B., , L. och Mau, A. (2009). Language as capital, or language as identity? Chinese complementary school pupils’ perspectives on the purposes and benefits of complementary schools. 35 (4), 519–538. , B., , L. och Mau, A. (2010). Parents’ and teachers’ constructions of the purposes of Chinese complementary schooling: ‘culture’, identity and power. Race Ethnicity and Education 13 (1), 101–117. (2002). Reading Skills among Students of Immigrant Origin in . Ganuza, N. och , C. (2015). Struggles for legitimacy in mother tongue instruction in . Language and Education 29 (2), 125–139. Ganuza, N. och , C. (2017a). The impact of mother tongue instruction on the development of biliteracy – evidence from Somali–Swedish bilinguals. Applied Linguistics, epub ahead of print. Ganuza, N. och , C. (2017b). Practice: Is there space for pedagogical translanguaging in mother tongue instruction? Paulsrud, J. , B. Straszer och Å. (red. ), New perspectives on Translanguaging and Education, 208–225. Clevedon: Multilingual Matters. Ganuza, N. och , C. (2018a). Modersmålsundervisning, läsförståelse och betyg – modersmålsundervisningens roll för elevers skolresultat. Nordand 13 (1), 4–22. Ganuza, N. och , C. (2018b). –möjligheter och utmaningar. I T. och G. Kästen- (red. ), En god fortsättning: nyanländas fortsatta väg i skola och samhälle, 163–179. , O. (2009). Bilingual Education in the 21st Century: A Global Perspective. , MA: Wiley-Blackwell. , O. och Li (2014). Language, bilingualism, and education. Basingstoke: Palgrave . , och , C. (2011). Pedagogies and practices in multilingual classrooms: Singularities in pluralities. (95), 385–400. Geva, E. och Genesee, F. (2006). First-language oral proficiency and second-language literacy. I D. och T. Shanahan (red. ), Developing reading and writing in second-language learners: Lessons from the report of the national literacy panel on language-minority children and youth. Ghandchi, N. (2018). Who is the authority? The study of language registers and ideologies in two mother tongue in . Grosjean, F. (1984). Life with two languages: An introduction to bilingualism. (2007). Skolan gör skillnad. Etnicitet och institutionell praktik. György-Ullholm, K. (2004). Language planning between pluralism and assimilationism. Reflections on Hungarian mother tongue instruction in . Estudios de Sociolingüística 5 (2), 277–298. (2005). Social Interaction and Identification among Adolescents in Multilingual Suburban . A Study of Institutional Order and Sociocultural Change. , C. och Ganuza, N. (2019 under granskning). Lived experiences of qur’anic schooling in . (1996). Invandrarbarns möjligheter: om hemspråksundervisning och språkutveckling. Hornberger, N. H. och , . (2009). Revisiting the Continua of Biliteracy: International and Critical Perspectives. Language and Education 14 (2), 96–122. , F. (2012). English as a Transcultural Language in Swedish Policy and Practice. TESOL Quarterly 46 (2), 230–257. Hyltenstam, K. och Milani, T. (2012). Flerspråkighetens sociopolitiska och sociokulturella ramar. I K. Hyltenstam, M. och I. (red. ), Flerspråkighet: en forskningsöversikt, 17–152. Hyltenstam, K. och Tuomela, V. (1996). I K. Hyltenstam (red. ), Tvåspråkighet med förhinder? Invandrar- och minoritetsundervisning i , 9–109. (2019). Tvåspråkighet hos barn i . (1999). Den mångkulturella skolan – ideal kontra verklighet. Modersmålslärarnas arbetsvillkor i i ett sociologiskt perspektiv. , O. (2004). ’Ju’. Ifrågasatta självklarheter om svenskan, engelskan och alla andra språk i . Karrebaek, M. och Ghandchi, N. (2015). “Pure” Farsi and political sensitivities: Language and ideologies in Farsi complementary language classrooms in . 19 (1), 62–90. Karrebaek, M. och Ghandchi, N. (2017). The very sensitive question. Chronotopes, insecurity and Farsi heritage language classrooms. Pragmatics and Society 8 (1), 38–60. Kenndal, R. (2011). Rum för det ”andra” modersmålet. Betydelser och konsekvenser av modersmålet som minoritetsspråk och transnationell språkgemenskap bland ungdomar med annat modersmål än svenska. Kostoulas-Makrakis, N. (1995). Language Maintenance or Shift? A Study of Greek Background Students in . Lainio, J. (2013). Modersmåls erkända och negligerade roller. I M. (red. ), Symposium 2012: Lärararrollen i svenska som andraspråk, 66–90. : universitets förlag. Latomaa, S. (1993). Parental attitudes towards child bilingualism in the Nordic countries. Extra och L. Verhoeven (red. ), Immigrant Languages in Europe, 181–193. Clevedon: Multilingual Matters. Leeman, J., Rabin, L. och , E. (2011). Identity and Activism in Heritage Language Education. 95 (4), 481–495. Leeman, J. och Serafini, E. (2016). Sociolinguistics and heritage language education. A model for promoting critical translingual competence. I M. Fairclough och S. Beaudrie (red. ), Innovative strategies for heritage language teaching, 56–79. Leeman, J. och King, K. (2015). Heritage Language Education. Minority Language Speakers, Second Language Instruction, and Monolingual Schooling. I M. Bigelow och J. Ennser-Kananen (red. ), The Routledge Handbook of Educational Linguistics, 210–223. /: Routledge. Leeman, J. (2018). Critical language awareness and Spanish as a heritage language: challenging the linguistic subordination of US Latinxs. I K. Potowski (red. ), Handbook of Spanish as a Minority/Heritage Language, 345–358. Li (2018). Translanguaging as practical theory of language. Applied Linguistics 39 (1), 9–30. Li och , C.-J. (2009). Polite Chinese children revisited: creativity and the use of codeswitching in the Chinese complementary school classroom. and Bilingualism 12 (2), 193–211. (2009). I det nya mångspråkiga . Utbildning & Demokrati 18 (2), 9–37. , K. och Borsato, G. (2006). I F. Genesee, K. , B. och D. (red. ), Educating English language learners, 176–222. Lytra, V., , P., Baraç, T. och Bhatt, A. (2010). Investigating the intersection of multilingualism and multimodality in Turkish and Gujarati literacy . I V. Lytra och P. (red. ), Sites of multilingualism. Complementary Schools in today, 19–31. Stoke-on-Trent: Trentham. (1991). Elever med annat hemspråk än svenska: En jämförande studie mellan invandrargrupper och en svensk jämförelsegrupp. Pedagogisk orientering och debatt nr. , P., Bhatt, A., Bhojani, N. och Creese, A. (2006). Managing Bilingual Interaction in a in . Language and Education 20 (1), 5–22. Mattheoudakis, M., Chatzidaki, A. och Maligkoudi, C. (2017). Heritage language and bilingual competence: the case of Albanian immigrant children in . (2018). English Mother Tongue Instruction. Hidden Curriculum and Heteroglossic Repertoires. Mehan, H. (1979). , MA: . Mehlbye, J., , B., Østergaard , B., , A. och Sjørslev , K. (2011). Tosprogede elevers undervisning i og . /udgivelser/udgivelse/i3551/Tosprogede- eleversundervisning-%20i-Danmark-og-Sverige. Montrul, S. (2016). The Acquisition of Heritage Languages. Montrul, S. och Bowles, M. (2017). Instructed heritage language acquisition. I S. Loewen och M. Sato (red), Handbook of instructed second language acquisition, 488–502. Municio, I. (1987). Från lag till bruk. Hemspråksreformens genom- förande. Municio, I. (1993). Svensk skolpolitik under intryck av två diskurser: nationell självförståelse och demokratiskt credo. I Invandring, forskning, politik. En vänbok till . (2015). Kultur och utbildning – en tolkning av två grundskolors mångkulturella kontexter. (2015). Från inkluderande exkludering till exkluderande inkludering? I N. Bunar (red. ), Nyanlända och lärande – mottagande och inkludering, 37–80. (2015). Agency and positioning in a multilingual mathematics classroom. Educational Studies in Mathematics 89 (2), 167–184. , . och , E. (2016). The irreversibility of sensitive period effects in language development: evidence from second language acquisition in international adoptees. Developmental Science 19 (3), 513–520. Nortier, J. och Svendsen, A. (2015). Language, youth and identity in the 21st century: Linguistic practices across urban spaces. Nygren-Junkin, L. (2008). Immigrant minority languages in . Extra och D. Gorter (red.