sou · H7B368 · 2019-12-20 00:00:00 — I avsnitt 3:2 i BBR har preciserat förordningens bestäm- melser. I 3:22 i BBR ställs krav på utrymme för tvätt och tork, om gemensam tvättstuga saknas. Detta krav är ändamålsenligt och bör läggas till i PBF som ett av de grundläggande kraven på utrymmen i bostäder. I avsnitt 3:22, 3:223, 3:224, 3:225, 3:226 och 3:227 i BBR finns preciseringar avseende vilka utrymmen som ska vara avskilda, avskiljbara och kunna överlappa varandra samt vilka utrymmen som ska ha fönster. Som vi har konstaterat i kapitel 4 bör föreskrifter av mer detalj- betonat slag generellt sett meddelas på myndighetsnivå. Reglering av vilka utrymmen som ska vara avskilda, avskiljbara och kunna över- lappa varandra och vilka utrymmen som ska ha fönster ger uttryck för ett politiskt ställningstagande. Frågorna aktualiserar inte heller den detaljeringsgrad som behövs för andra frågor i 3:2 i BBR, exem- pelvis mått. Det är därför lämpligare att regeringen meddelar före- skrifter i de nu nämnda avseendena, vilket innebär att regleringen sker i PBF i stället för i BBR. Kvar i BBR blir då främst föreskrifter om vilka mått som krävs för att utrymmena ska bli tillgängliga och användbara samt vilken inredning och utrustning som krävs för mat- lagning och hygien, som med fördel meddelas av . Vi lämnar därför förslag till ny lydelse av 3 kap. 1 § PBF och förslag till en ny paragraf i 3 kap. PBF, 1 a § samt förslag till nya föreskrifter i 3:2 i BBR. Förslaget föranleder inga ändringar i bemyndiganden. De frågor som behöver preciseras genom föreskrifter kan meddelas inom ramen för nuvarande bemyndigande i 10 kap. 1 och 3 §§ PBF. Vårt förslag till ändringar i PBF presenteras i kapitel 1 Författ- ningsförslag och nya föreskrifter i 3:2 i BBR presenteras i bilaga 4, benämnd Förslag till nya föreskrifter i 3:2 i BBR. Nedan redogör vi för förslagen och övervägandena för förslagen, först avseende änd- ringarna i PBF och därefter avseende ändringarna i 3:2 i BBR. Avskilda och avskiljbara utrymmen Avskiljbara utrymmen ska enligt 3:2 i BBR utformas så att de med bibehållen funktion ska kunna avskiljas med väggar. Vilka utrymmen som ska vara avskiljbara från varandra regleras olika för olika bostads- storlekar i BBR. I bostäder större än ska utrymme för sömn och vila, samvaro och matlagning enligt 3:22 och 3:222 i BBR vara avskilj- bara. I bostäder större än 35 och högst är det till- räckligt att antingen rummet för sömn och vila eller rummet för mat- lagning är en avskiljbar del av ett rum. Det framgår av 3:223 i BBR. För bostäder och studentbostäder om högst får utrymme för samvaro, sömn och vila samt matlagning finnas i ett och samma rum utan att vara avskiljbara. Det framgår av 3:224 och 3:225 i BBR. Utrymme för måltider, tvätt och tork samt förvaring behöver inte kunna avskiljas i någon typ av bostad. Minst ett utrymme för personhygien ska vara avskilt med väggar I 3 kap. 1 § PBF anges att utrymmena i en bostad ska vara avskilj- bara i skälig utsträckning. Enligt 3:22 i BBR ska det finnas minst ett rum för personhygien. Med rum avses enligt BBR, med hänvisning till , TNC 95,22 ett utrymme som är begränsat på alla sidor av väggar. Minst ett utrymme för personhygien ska alltså vara avskilt med väggar. Det saknas anledning att ändra detta. Eventuellt övriga utrymmen för personhygien bör kunna avskiljas, men behöver inte vara avskilda från start. Vi föreslår därför att minst ett utrymme för personhygien ska vara avskilt med väggar och att eventuellt övriga utrymmen för personhygien ska kunna avskiljas med väggar. 22Rum definieras i BBR genom en hänvisning i 1:6 BBR till publikation TNC 95. finns inget krav på att eventuellt övriga utrymmen för per- sonhygien ska kunna avskiljas. I praktiken borde det ändå inte inne- bära några större förändringar jämfört med , eftersom de flesta utrymmen för personhygien avskiljs. I vårt förslag utgår användning av begreppet rum. Tillämparen behöver därmed inte längre söka defini- tionen av rum i TNC 95 för att tolka bestämmelsen. Enbart utrymme för sömn och vila i bostäder större än ska kunna avskiljas med väggar Avskiljbara utrymmen ska enligt 3:2 i BBR utformas så att de med bibehållen funktion ska kunna avskiljas med väggar. Vilka utrymmen som ska vara avskiljbara regleras olika för olika bostadsstorlekar i BBR. I bostäder om högst bor oftast inte så många personer och därför finns inte så stort behov av avskiljbarhet. Där- emot är det väsentligt att i bostäder större än ha möjlighet att avskilja utrymme för sömn och vila med väggar, efter- som dessa utrymmen kan används för egna aktiviteter där det finns behov av att kunna stänga om sig. I dessa bostäder bor också ofta fler personer i olika åldrar och med olika behov som ska samsas om utrymmena. I och med att utrymmen för sömn och vila går att skilja av minskar behovet av att skilja av utrymmet för matlagning respektive samvaro. Det är vanligt och efterfrågat med en öppen planlösning mellan utrymmen för matlagning, samvaro och måltider. Vi föreslår därför att utrymme för sömn och vila i bostäder större än ska kunna avskiljas med väggar. Förslaget innebär ingen skillnad jämfört med för bostäder om högst . En skillnad jämfört med dagens reglering för bostäder större än 35 och högst är att vi fast- ställer att utrymmet för sömn och vila måste kunna vara avskiljbart och det inte längre går att välja om det utrymmet eller utrymmet för matlagning ska vara avskiljbart. För bostäder större än 55 kvadrat- meter minskar vi kravet på vilka utrymmen som måste kunna vara avskiljbara. Med vårt förslag måste endast utrymme för sömn och vila kunna vara avskiljbart, medan det tidigare även fanns krav på att kunna skilja av utrymmen för matlagning och samvaro. Genom att regleringen om vilka utrymmen som ska vara avskilj- bara fastställs i PBF kan formuleringen i 3 kap. 1 § PBF om att bostä- derna i skälig utsträckning ska ha avskiljbara utrymmen utgå. Kraven på fönster är, liksom avskiljbarhet, olika mellan de olika bostadsstorlekarna i BBR. Bostaden är en viktig faktor för välmående och fönster är en grund- läggande kvalitet i en bostad. Fönster behövs för att släppa in dags- ljus och medge utblick. Fönster kan även behövas för vädring. Bostäder utformas ofta så att utrymmen för samvaro och måltider har tillgång till fönster och utblick men utan avskiljbarhet med väggar. Utrymme för matlagning läggs ofta innanför matplats och samvaro, i kärnan av bostaden. Aktörer som vi har samtalat med har beskrivit att behovet av direkt och nära kontakt till fönster är lägre i utrymmet för matlagning och har ifrågasatt dagens krav på avskiljbarhet med väggar och fönster för utrymme för matlagning. Sovutrymmen är ofta en boendes avskilda yta för lek, studier eller annat sätt att nyttja sin fritid. En prioritering av att dessa utrymmen får fönster, framför utrymmet för matlagning, behövs när bostäder blir mindre och tillgången till fasad krymper i bostaden. Kompaktare planlösningar och minskad fönsteryta är också en följd av andra krav, exempelvis krav på energieffektivitet. Bostaden har en begränsad yta nära fasaden och vid utformning av bostaden sker en prioritering av vilka utrymmen som placeras i fasad nära fönster och utblick. Vi anser att utrymmen som används socialt och enskilt av vuxna och barn ska placeras nära fönster och utblick. Det är rimligt att tillåta att matlagningen sker längre ifrån fasaden och därmed längre från fönster. Vi föreslår att utrymme för sömn och vila, samvaro och fritid samt måltider ska ha fönster i yttervägg och utblick genom fönster, oavsett bostadsstorlek. En skillnad jämfört med blir att utrym- met för måltider enligt förslaget måste ha fönster i stället för utrym- met för matlagning. Förslaget medför följdändringar i föreskriften i BBR 6:322 om dagsljus. Dagsljusbestämmelsen anger att rum eller avskiljbara delar av rum där människor vistas mer än tillfälligt ska utformas och orien- teras så att god tillgång till direkt dagsljus är möjlig, om detta inte är orimligt med hänsyn till rummets avsedda användning. Innebörden av bestämmelsen är att god tillgång till direkt dagsljus ska prioriteras i utrymme för personhygien, sömn och vila, samvaro och matlag- ning, där människor vistas mer än tillfälligt. anpassas till vårt förslag så att dagsljuskravet i utrymme för matlag- ning och personhygien utgår. är praxis att utrymme för person- hygien utformas utan fönster. Det är det utrymme i bostaden där det är uppenbart att vuxna och barn vistas tillfälligt. I avsnitt 6:323 om solljus föreskrivs krav på direkt solljus. Ett undantag gäller för studentbostäder om högst . Kravet på solljus bör kvarstå. Däremot bör undantaget anpassas till vårt för- slag, så att det gäller för bostäder om högst , efter- som det möjliggör enkelsidiga bostäder mot norr. I avsnitt 6:253 i BBR finns föreskrifter om ventilation och väd- ring, där vädring ska kunna ske genom ett fönster eller en vädrings- lucka. Förslaget medför inga ändringar av den bestämmelsen. Kravet på fönster för vissa utrymmen i PBF innebär enbart att det ska finnas fönster i utrymmena. Det reglerar inte hur många fönster det ska finnas, var de ska placeras eller hur de ska utformas. Före- skriften i 6:322 i BBR om dagsljus innebär krav på utformning och orientering av utrymmen för att åstadkomma god tillgång till direkt dagsljus. I avsnitt 6.33 lämnar rekommendationer om utblick. Där anges att minst ett fönster i rum eller avskiljbara delar av rum där människor vistas mer än tillfälligt bör vara placerat så att utblicken ger möjlighet att följa dygnets och årstidernas variationer. I bostäder bör inte takfönster utgöra enda dagsljuskälla i de rum där människor vistas mer än tillfälligt. I bostäder avsedda för en person med gemen- samma utrymmen enligt avsnitt 3:227 behöver det enligt rådet inte finnas utblick i gemensamma utrymmen för daglig samvaro, matlag- ning eller måltider. Att kunna blicka ut mot det som finns utanför fönstret är en viktig faktor för upplevelsen av rummet och bostaden. Att se ut har även en praktisk funktion – vad är det för väder , vilka kläder ska jag sätta på mig? Det går att avskärma ett fönster med gardiner för minskad insyn, men det går inte att göra det omvända. Det finns skäl att låta utblick ingå som en del av lämplighet och att föra in krav på utblick i föreskrift. Att lyfta blicken och se himlen genom högt sittande fönster eller takfönster ger dagsljus, men är inte utblick. Utblick bör erbjuda en möjlighet för ögat att växla fokus, att se saker på nära håll och på en längre distans. Fönster behöver därmed placeras så det är möjligt att se ut från stående och sittande position. Utblick regleras i flera andra nordiska länder. I regleras möjlighet att se ut från rummet och avstånd mellan huvudfönster i ett bostadsrum och motsatt byggnad på samma fastighet eller till grannfastigheten.23 I anges att rum där personer vistas var- aktigt ska ha fönster som ger tillfredsställande utblick. I vägledning anges att utblick är en viktig och efterfrågad kvalitet med stor bety- delse för hur innemiljön upplevs och att ändamålet är att personer som sitter och personer som står ska få god kontakt med omgiv- ningen. 24 I anges att bostadsrum ska förses med fönster, som är placerade så att personer i rummen kan se ut på omgivningarna. Fönster och solavskärmning ska projekteras och utföras så att det säkras att utblick över omgivningar finns en tillfredsställande del av brukstiden.25 Mot bakgrund av detta föreslår vi att utblick ska ingå som en del av de grundläggande kraven i bostäders lämplighet för sitt ändamål och upptas i PBF. Utblick genom fönster bör ge visuell kontakt med bostadens omgivande utemiljö, vid stående och sittande position. Överlappningsmöjligheter bör regleras i PBF i stället för BBR I bostäder och studentbostäder om högst får sam- varo samt sömn och vila överlappa varandra helt eller delvis. I studentbostäder får även måltider ingå i överlappen. Det framgår av 3:224 och 3:225 i BBR. I praktiken har överlappningsmöjligheterna för studentbostäder inneburit att ytan för sömn och vila är dimen- sionerande för rummets storlek. För bostäder om högst 35 kvadrat- meter har oftast utrymmet för sängplats med hjälpare och matplats blivit dimensionerande. För att undvika indelning i kategoriboende behöver bestämmel- serna i största möjliga mån vara generella. För att inte öka kraven på yta i studentbonde föreslår vi att i bostäder om högst 35 kvadrat- meter (inklusive studentbostäder) får utrymmena för sömn och vila, 23Miljöministeriets förordning om bostadsutrymmen, inkvarteringslokaler och arbetsutrym- men 1008/2017. 24§ 13–8 Utsyn, Byggteknisk forskrift 17. 25§§ 377 och 378 Lys og udsyn, Bygningsreglementet 18. samvaro och fritid samt måltider överlappa varandra helt. Regler- ingen blir lika för bostäder och studentbostäder om högst 35 kvadrat- meter. För bostäder om högst innebär förslaget att fler funktioner får överlappa varandra än . Utrymme för tvätt och tork bör regleras i PBF i stället för BBR Enligt 3:22 i BBR ska det finnas utrymme för att tvätta och torka maskinellt i bostaden, om gemensam tvättstuga saknas. I ett allmänt råd informerar att plats för en kombinerad tvättmaskin och torktumlare uppfyller kravet. Möjlighet att tvätta och torka kläder bör ingå som en grund- läggande del av bostäders lämplighet för sitt ändamål. Vi föreslår där- för att dagens reglering om krav på tvätt och tork, om gemensam tvättstuga saknas, bör upptas i PBF. Det saknas anledning att när- mare reglera hur mycket plats som behöver finnas för detta utrymme. Enligt våra förslag för lämplighet kan utrustning för tvätt och tork placeras i utrymmet för matlagning eller utrymme för personhygien. Bestämmelser om fuktskydd finns i avsnitt 6 i BBR. Fritid bör läggas till i PBF Enligt 3 kap. 1 § PBF ska det i bostäder finnas utrymme för samvaro. Den närmare innebörden av samvaro har inte preciserats genom någon föreskrift, men i rekommendationer kan samvaro utgöras av sociala ytor och möblering i form av soffgrupper. Fritiden kan tillbringas på olika sätt. Barns fritid ska kunna inne- fatta lek, vila och rekreation. I används begreppen vistelse och fritid för det utrymme som motsvarar samvaro.26 begrepp är bredare än samvaro och skapar vidare perspektiv på hur ytor kan utformas och vad de ska kunna erbjuda. Genom ett tillägg med ordet fritid ges en bättre beskrivning av de aktiviteter som kan ta plats i hemmet. Vi föreslår därför att utrymmet ska benämnas samvaro och fritid. 26Miljöministeriets förordning om bostadsutrymmen, inkvarteringslokaler och arbetsutrym- men 1008/2017. Förslag till ny lydelse av 3 kap. 1 § och ny paragraf i PBF Med de förslag till ändringar vi nu har beskrivit bör nuvarande 3 kap. 1 § och en ny paragraf, 1 a §, i PBF få följande nya lydelse: 1 § För att uppfylla det krav på lämplighet för sitt ändamål som anges i 8 kap. 1 § 1 (2010:900) ska en byggnad som inne- håller bostäder vara utförd på ett sådant sätt att bostäderna har utrym- men för sömn och vila, samvaro och fritid, matlagning, måltider, hygien och förvaring. Om gemensam tvättstuga saknas ska bostäder ha utrymme för tvätt och tork maskinellt. Bostäderna ska ha inredning och utrustning för matlagning och hygien. 1 a § Av de utrymmen som anges i 1 § ska 1.minst ett utrymme för personhygien vara avskilt med väggar och eventuellt övriga utrymmen för personhygien kunna avskiljas med väggar, 2.utrymme för sömn och vila i bostäder större än kunna avskiljas med väggar, och 3.utrymme för sömn och vila, samvaro och fritid samt måltider ha fönster i yttervägg och utblick genom fönster till omgivande utemiljö vid stående och sittande position. I bostäder om högst får utrymmena för sömn och vila, samvaro och fritid samt måltider överlappa varandra helt. Om något av dessa utrymmen avskiljs ska minst två av utrymmena ha fönster i ytter- vägg och utblick enligt första stycket 3. 9.3.2Förslag till nya föreskrifter i avsnitt 3:2 i BBR Nedan redogör vi för våra överväganden och förslag till nya föreskrifter i 3:2 i BBR. Förslagen medför ny lydelse av 3:2 i BBR i sin helhet, som vi redovisar i bilaga 4. Särskilda krav för studentbostäder och bostäder större än bör utgå Kvadratmetergränser () har visat sig styrande och låsande för utbudet av olika bostadsstorlekar och planlösningar. Även indelningen i kategoribostäder, det vill säga bostäder som riktar sig enbart till en viss grupp av boende i stället för alla människor, som till exempel studentbostäder, är begränsande. Det kan variera vem som bor i en bostad. Det berikar också samhället att män- niskor från olika generationer kan mötas och leva i samma bostads- En indelning i den som är student och inte student menar vi inte är ändamålsenlig, då det finns fler i samhället som vill bo billigt och använda sina ekonomiska resurser till annat än boende. Vi menar att det är en avgörande skillnad mellan bostäder för mindre hushåll, där framför allt en eller två personer bor, och större bostäder där fler personer bor tillsammans. Det är därför rim- ligt att staten ställer olika krav på bostäder som är högst respektive större än , där exempelvis behov av avskiljbara utrym- men finns större utsträckning. Vi ser att det i detta avseende finns olika behov för mindre bostäder, om högst och större bostäder . En gräns vid finner Däremot bör kraven på dessa bostäder vara desamma oavsett om det är studenter eller andra människor som bor där. Att fortsätta utgå som gräns är ändamåls- enligt eftersom regeringen även i andra avseenden har lagt fast att undantag för i PBL. Däremot är den gräns som finns för bostäder större än inte ändamålsenlig. För större bostäder kan marknaden i högre grad antas möta efterfrågan av ytterligare kvaliteter. Därför bör gränsen utgå. Begreppet rum bör utgå 3 kap. 1 § PBF innehåller begreppet utrymmen. I 3:2 i BBR används både begreppen utrymme och rum. Definitionen av rum finns enligt 1:6 i BBR i publikation Plan- och byggtermer , TNC 95. Där definieras rum som utrymme i byggnad som är beträdbart och begränsat på alla sidor av golv, väggar och tak. Skill- naden mellan begreppen utrymme och rum är att rum har väggar medan utrymme inte har det. Förslagen om ny utformning av 3:2 i BBR bör bygga på den ter- minologi som finns i PBF. Begreppet rum bör därför utgå och enbart utrymme användas. Där ett utrymme ska vara avskilt med väggar kan det i stället framgå direkt i föreskrift. Definitionen av matlagning bör utgå I 3:212 i BBR finns en definition av matlagning. Där anges att med matlagning avses tillagning av mat och förvaring av livsmedel. Med vårt förslag om inredning och utrustning för matlagning nedan finns inget behov av en definition av matlagning. Definitionen bör därför utgå. Kravet på inredning för förvaring bör utgå Enligt 3 kap. 1 § PBF ska bostäder ha utrymmen för förvaring. I avsnitt 3:22 i BBR föreskrivs att bostäder, förutom utrymmen för förvaring, även ska ha inredning för förvaring. Graden av färdigställande som krävs i en ny bostad med avseende på inredning för förvaring har kritiserats för att inte vara resurs- effektiv. Ny inredning för förvaring byts ofta ut för att den inte mot- svarar boendes olika behov. Exempelvis är det inte ovanligt att nya garderober och hatthyllor slängs ut. Kravet på inredning för förvar- ing främjar därmed inte resurseffektivitet. När det gäller hyresrätter ska enligt 12 kap. 18 a § jordabalken (1970:994) bostadslägenheter vara försedda med förvaringsutrymmen. Det finns utöver det inga krav på förvaringsutrymmena. Mot bakgrund av detta föreslår vi att kravet på inredning för förvaring utgår. Tillgänglighet och användbarhet inkluderas i de nya föreskrifterna Avsnitt 3:2 i BBR avser utformning av bostäder. Utformningen på- verkas av tillgänglighetsbestämmelserna för bostäder i 3:1 i BBR. I både avsnitt 3:1 och 3:2 rekommenderar de dimensione- rande mått som finns i standarden SS 91 42 21. finns inga före- skrifter om vad som krävs för att tillgänglighet och användbarhet i de utrymmen som berörs ska vara uppnått. Mot bakgrund av åtaganden enligt () konvention om rättig- heter för personer med funktionsnedsättning och Agenda 2030 om att säkra att det finns bostäder för alla, bör föreskrifterna om lämplig- het även ange vad som krävs för att tillgänglighet och användbarhet ska anses vara uppnått. För att underlätta tillämpningen kan de mått som krävs för både utformning och tillgänglighet i bostäder regleras i ett sammanhang. I de förslag vi lämnar om bostadsutformning i 3:2 inkluderar vi därför tillgänglighet och användbarhet i alla utrymmen samt passage och dörröppningar i bostaden, inklusive ytterdörr, balkong- och altandörr. Bostadens olika utrymmen är sömn och vila, samvaro och fritid, matlagning, måltider, hygien och förvaring samt, om gemensam tvätt- stuga saknas, utrymme för tvätt och tork. I de nedan redovisade för- slagen till nya föreskrifter i 3:2 i BBR ingår nödvändig rörelseyta för tillgänglighet och användbarhet inom bostadens utrymmen och mellan utrymmena. De förslag vi lämnar till nya föreskrifter i 3:2 i BBR omfattar, för- utom lämplighet, även tillgänglighet och användbarhet27 i bostäder. Förslaget medför ingen ändring i bemyndiganden utan före- skrifterna kan fortsatt meddelas med stöd av 10 kap. 1 och 3 §§ PBF. En följd av förslaget är att de tillgänglighetskrav som berör bostäder, från bostadens ytterdörr, balkong- och altandörr, bör utgå ur av- snitt 3:1 i BBR. Förutom tillgänglighet i respektive utrymme i en bostad måste det även gå röra sig mellan utrymmen. Bedömningen av vad som är till- gängligt och användbart för alla bör utgå från det utrymme som krävs för inomhusrullstol. Enligt föreskrifterna i avsnitt 3:146 i BBR ska minst en dörr till varje rum, balkong, terrass och uteplats medge passage med rullstol. Det ska också finnas tillräcklig plats för att öppna och stänga dörrarna från rullstolen. I ett allmänt råd till föreskriften rekommenderar de dimensionerande mått för tillgänglig- het och användbarhet i rum som följer av standarden SS 91 42 21 (normalnivån). För en tydlig reglering som möjliggör olika lösningar bör ett fåtal grundläggande mått fastslås. Ett noggrant utvalt antal mått medför att det finns ytor kvar i bostaden som inte styrs av föreskrifter, där frihet i utformningen av utrymmen och planlösningar möjliggörs. De ytor för rörelseutrymme och passage som vi föreslår kan över- 27Det vill säga preciseringar av bestämmelserna om tillgänglighet och användbarhet i 8 kap. 1§ tredje punkten och 4 § första stycket åttonde punkten PBL samt 3 kap. 18 PBF. lappa utrymmena för sömn och vila, matlagning, samvaro och fritid, måltider och förvaring. Vi föreslår följande lydelse: Bostadens entrédörr och minst en dörr till varje balkong, terrass och uteplats ska ha ett passagemått om . Övriga dörrar i en bostad ska ha ett passagemått om . I bostaden ska det finnas plats för rörelseutrymme 1.vid entrédörr om i diameter, 2.i korridorer om i bredd, 3.för att öppna och stänga dörr från rullstol enligt illustration 1, och 4.och vid 90-gradig sväng om enligt illustration 2. Illustrationer enligt 3 och 4 visas i bilaga 4. Utrymme för sömn och vila Enligt 3:146 i BBR ska rum vara tillgängliga och användbara för per- soner med nedsatt rörelseförmåga. I ett allmänt råd i avsnitt 3:146 rekommenderar dimensionerande mått med hänsyn till till- gänglighet och användbarhet i standarden SS 91 42 21 (normalnivån) som lämpliga. Vidare anger i allmänt råd i avsnitt 3:146 att studentbostäder om högst kan utformas utan plats för medhjälpare på sängens bortre sida. Utrymmen för enkelsängar möjliggör ett diversifierat bostadsutbud För bostäder större än finns en rekommendation i avsnitt 3:222 om att sådana bostäder bör ha plats för parsäng i minst ett rum eller i en avskiljbar del av ett rum för sömn och vila. Denna rekommendation, tillsammans med rekommendationen om mått för tillgänglighet och användbarhet i standarden SS 91 42 21 har lett till sovrum som blir oproportionerligt stora i relation till andra sov- utrymmen i bostäder .