sou · H7B34 · 2019-01-28 00:00:00 — Att bygga lösningar, en lösningsfoku- serad samtalsmodell. (2015). Social Repre- sentations of Career and Career Guidance in the Changing World of Working Life. Borhagen, K. & , A. (1991). Vem behöver syo? , G & Søgaard , M. (2011). Viden om vejledning. Dansk Clearinghouse för utbildningsforskning. Handbook of ICT practices for guidance and career develop- ment, /en Council of union (2004). Strengthening Policies, Systems and Practices on Guidance throughout Life. Resolution 9286/04 EDUC 109 SOC 234. Council of union (2008). Council Resolution on better integrating lifelong guidance into lifelong learning strategies. Dir. 2014:157 Större genomslag för arbetsmarknadspolitiska insatser mot ungdomsarbetslöshet på lokal nivå. Dir. 2015:120 En nationell strategi för validering. Dir. 2106:56 Det statliga åtagandet för en väl fungerande arbets- marknad och Arbetsförmedlingens uppdrag. Dir. 2017:71 Tilläggsdirektiv till (A 2016:03). Dir. 2018:17 Planering och dimensionering av gymnasial utbildning. Dir. 2018:38 Modersmål och studiehandledning på modersmål i grund- skolan och motsvarande skolformer. Dresch, J. & , A. (2011). Att bana vägen mot framtiden. Karriärval och vägledning i individuellt oh politiskt perspektiv. ELGPN, Tools No. 3: The Evidence Base on Lifelong Guidance. Publikationen finns på engelska och på svenska. (European lifelong guidance policy network), 2007–2015. ELGPN (2016). Karriärutvecklingsfrågorna i 2012: En analys av hur svaren förhåller sig till vad som är specifikt för länder, skolor, elever och deras familjer. ELGPN (2013–14). The Evidence Base on Lifelong Guidance. och rådets direktiv /36/EG av den 7 sep- tember 2005 om erkännande av yrkeskvalifikationer, i lydelsen enligt och rådets direktiv /55/EU. Europeiska socialfonden (ESF). , ESF-projekt 2007– 2013. FN:s konvention om barnets rättigheter. FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsned- sättning. (2017). En rapport där unga ger sin syn på framtid, jobb, skola och politik! (2013). The skilled helper – A problem-management and opportunity-development approach to helping. , L. /educ/gottfredson/ Hodkinson, P. & Sparkes, A.C. (1997) Careership: A sociological theory of career decision making. (2016). Careers education: International literature review. Commissioned by the government-funded in . & Kuoppa, S.M. (1997) Professionell vägledning. (2006). Utvärdering av studie- och yrkesvägledar- utbildningen. Rapport 2006:42 R. KAV, och vägledning. Kilhammar, K(red.) Bergmo Prvulovic, I. (2017). HR, att ta tillvara mänskliga resurser. Langström, C. (2017). Lärande i professionellt samtalsstöd: Villkor för vuxna arbetssökandes karriärprocesser. & Watts, AG. (1997). Schools, careers and community. & , SD. & Hackett, G. (1994). Toward a unifying social cognitive theory of career and academic interest, choice, and performance. (2008). Vägar till vägledning. En historia om en obero- ende, nationell och flexibel vägledningstjänst. Myndigheten för nätverk och samarbete inom högre utbildning, rapport nr 8 2008. (2016). De förstod aldrig min historia – Unga vuxna med migrationsbakgrund om skolmisslyckande och övergångar mellan skola och arbete. , G, (1997). Samtalet i studie- och yrkesvägledningsprocessen. (red.) (2015). (2008). Bana sin väg genom framtiden. Sammanfattande artikel från projektet , vägarna, valen. Karriärval och väg- ledning i socialt, mångkulturellt och könsperspektiv. Vetenskaps- rådets rapportserie 12:2008. (red.) (2010). Att bana väg mot framtiden. Karriärval och vägledning i individuellt och politiskt perspektiv. , L. m.fl. (kommande). Lära för karriärvalet. stöd för ungas framtidsval. (2010). Etnicitet, utbildning och arbete i ungas berättelser om karriärer. (2017). Vägledning: En förutsättning för att lyckas i skolan och livet. 1 500 gymnasieelever om studie- och yrkes- vägledningen de fick i . (2017). Vägledningen måste bli hela skolans ansvar. Så tycker studie- och yrkesvägledarna att vägledningen fungerar i praktiken. & , S. & Krumboltz, J. (1999). Planned Happenstance: Constructing Unexpected Career Opportunities. Myndigheten för delaktighet (2016). Utvärdering och analys av funk- tionshinderspolitiken 2011–2016. Myndigheten för delaktighet (2016). Utvärdering och analys av funktionshinderspolitiken 2011– 2016. Slutredovisning av ett regeringsuppdrag. Network for innovation in career guidance and councelling in Europe (2012). Handbook for the academic training of career guidance and counselling professionals. , Network for innovation in career guidance and counselling in Europe. (2010). Vägledningens styrning och ramar. & , I. (2018). Välja rätt – en lönsam historia. En socioekonomisk analys av en utvecklad studie- och yrkesvägledning. Komm2018/00275/U 2017:10. Nordisk institutt for studier av innovasjon, forskning og utdanning (nifu). (2012). Utdanningsvalg som fag og utfordring på ungdoms- trinnet. Rapport 28/2012. För ett hållbart digitaliserat – en digi- taliseringsstrategi. N2017/03643/D. (for Economic Co-operation and Develop- ment) (2004). Career Guidance – a handbook for policymakers. (for Economic Co-operation and Develop- ment) (2004). Career Guidance and Public Policy Bridging the gap. /education/innovation-education/34050171.pdf (2010). Learning for jobs. (2016). Investing in youth, . (2018) Working it out: Career Guidance and Employer Engagement. Education Working Papers, No. Parsons, F. (1909). Choosing a vocation. Panican, A. (2015). Väljer unga fel? – grundskoleelevers attityder till gymnasievalet. Peavy, R. V. (1998). Sociodynamic Councelling – A Constructivist Perspective. Promemoria, Uppföljningssamtal med personer som studerar med studiestartsstöd. Promemoria från Utredningen om en utvecklad studie- och yrkesvägledning (U 2017:10), Dnr. Komm2018/00334/ U 2017:10. 1989/90:107. Om godkännande av om barnets rättigheter. 2009/10:165. Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet. 2011/12:1. 2011/12:50. En gymnasiesärskola med hög kvalitet. 2014/15:85. Ökad individanpassning – en effektivare sfi och vuxen- utbildning. 2015/16:44. Genomförande av det moderniserade yrkeskvalifika- tionsdirektivet. 2015/16:149. Ytterligare undervisningstid i matematik. 2015/16:1. 2016/17:1. 2017/18:1. 2017/18:24. Stärkt koppling mellan skola och arbetsliv. 2017/18:183. En gymnasieutbildning för alla. 2017/18:186. Inkorporering av FN:s konvention om barnets rättigheter. 2017/18:194. Fler nyanlända ska uppnå behörighet till gym- nasieskolan och kvaliteten i förskola och fritidshem ska stärkas. 2017/18:195. Läsa, skriva, räkna – en garanti för tidiga stöd- insatser. Makt, mål och myndighet – feministisk politik för en jämställd framtid, 2017–2020. Skrivelse 2016/17:10. Skrivelse från , och till . Regleringsbrev för avseende . Dnr U2016/01673/GV, U2016/01708/S, U2016/04154/GV. utbildningsutskott (2018). i grund- och gymnasieskolan – en uppföljning. Rapport från riks- dagen. 2017/18: RFR24. (2018). Social Influence and Educational Decisions: Studies on in Secondary Education. Sediqi, H. & , J. (2013). Studie- och yrkesvägledares upplevda yrkesroll vid arbete på flera skolor. SFS 1993:100 Högskoleförordning. SFS 1998:1474 Kommittéförordning. SFS 2007:1030 Förordning med instruktion för Arbetsförmedlingen. SFS 2010:800 Skollag. SFS 2010:2039 Gymnasieförordning. SFS 2011:183 Förordning om befattningsutbildning för rektorer och annan personal med motsvarande ledningsfunktion i skola, för- skola och fritidshem samt fortbildning för rektorer och för- skolechefer. SFS 2011:185 Skolförordning. SFS 2011:689 Förordning om vissa behörighetsgivande examina för legitimation som lärare och förskollärare och om högskoleutbild- ningar för vidareutbildning av lärare och förskollärare som saknar lärar- eller förskollärarexamen. SFS 2011:1108 Förordning om vuxenutbildning. SFS 2015:195 Förordning om ett nationellt informationssystem för skolväsendet. SFS 2015:1047 Förordningen med instruktion för . SFS 2016:145 Lag om erkännande av yrkeskvalifikationer. SFS 2016:329 Förordning om statsbidrag till skolhuvudmän för insatser inom ramen för samverkan för bästa skola och för att stärka utbildningens kvalitet för nyanlända. SFS 2016:937 Förordning om statsbidrag för regional yrkesinriktad vuxenutbildning. SFS 2017:527 Lag om studiestartsstöd. SFS 2017:584 Lag om ansvar för etableringsinsatser för vissa ny- anlända invandrare. SFS 2017:622 Förordning om statsbidrag för gymnasieskolans introduktionsprogram. SFS 2017:819 Förordning om ersättning till deltagare i arbetsmark- nadspolitiska insatser. SFS 2017:820 Förordning om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. SFS 2018:49 Förordning om statsbidrag för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling. , H (2017). ”Här i måste man gå i skolan för att få respekt”: Nyanlända ungdomar i den svenska gymnasieskolans introduktions- utbildning. SKL, Kommuner och Landsting. (2013). Framtidsval och arbetsliv. Exempel från kommuners studie- och yrkesvägledning. SKL, Kommuner och Landsting (2014). SKL, Kommuner och Landsting (2018). Nuläge och ut- maningar inom elevhälsan 2018. SKL, Kommuner och Landsting. En nationell handlingsplan för digitalisering av skolväsendet. SKOLFS 1994:1 Förordning om läroplan för det obligatoriska skol- väsendet, förskoleklassen och fritidshemmet. SKOLFS 2010:37 Förordning om läroplan för , för- skoleklassen och fritidshemmet. SKOLFS 2010:250 Förordning om läroplan för specialskolan samt för förskoleklassen och fritidshemmet i vissa fall. SKOLFS 2010:251 Förordning om läroplan för sameskolan samt för förskoleklassen och fritidshemmet i vissa fall. SKOLFS 2010:255 Förordning om läroplan för grundsärskolan. SKOLFS 2011:144 Förordning om läroplan för gymnasieskolan. SKOLFS 2012:98 allmänna råd om systematiskt kvalitets- arbete. SKOLFS 2012:101 Förordning om läroplan för vuxenutbildningen. SKOLFS 2013:148 Förordning om läroplan för gymnasiesärskolan. SKOLFS 2013:180 allmänna råd om arbete med studie- och yrkesvägledning. Skolinspektionen (2013). Kvalitetsgranskning, rapport 2013:5. Skolinspektionen (2017). Språkintroduktion i gymnasieskolan. Skolinspektionen (2018). Att motivera ungdomar tillbaka till utbild- ning. (1997). Utvärdering av 1995-UG95. Studie- och yrkesorientering. (2005). Utvärdering av vägledning inom det offentliga skol- väsendet. (2007). Kvalitetsgranskning av studie- och yrkesorientering inom . (2012). Börja om på nytt program i gymnasieskolan. Statistik och elevröster. (2012). Högpresterande elever, höga prestationer och under- visningen. Rapport nr 379. (2012). Ungdomars uppfattningar om gymnasievalet. (2013). Arbete med studie- och yrkesvägledning. Allmänna råd med kommentarer. (2013). Det svåra valet. Elevers val av utbildning på olika slags gymnasiemarknader. (2014). Redovisning av ett regeringsuppdrag om stadie- indelade timplaner. och (2015). Redovisning av uppdraget att informera skolhuvudmän och utbildningsanordnare om avbrottsrapportering inom vuxenutbildning, (U2014/4235/SF). diarienummer 2014:734 och CSN:s diarienummer 2014-100-5134. (2015). Redovisning av uppdrag om att genomföra fortbild- ningsinsatser för att förbättra kvaliteten inom studie- och yrkesvägled- ningen samt uppdrag om att ta fram en fortbildningsinsats för studie- och yrkesvägledare i gymnasieskolan. Dnr 2013:00121 61-2013:20. (2015). Systematiskt kvalitetsarbete – för skolväsendet. allmänna råd med kommentarer. (2016). Gymnasiesärskolan, uppföljning och analys av reform. (2016). Redovisning av uppdrag om att representera i det europeiska nätverket för livslång vägledning (ELGPN) Dnr 2013:330. (2016). Utbildning för nyanlända elever. all- männa råd med kommentarer. (2017). (2017). Redovisning av uppdrag om nyanlända under och deras utbildningsbehov inom komvux, (U2016/01673/GV, U2016/01708/S, U2016/04154/GV). (2017). i undervisningen – Fem inspirationsexempel från gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. (2017). som hela skolans ansvar. Exempel från , grundsärskolan, gymnasieskolan, gym- nasiesärskolan och vuxenutbildningen. (2017). & , A. & Deliér, E. Styrning och organisation av den breda studie- och yrkesvägledningen, En bakgrund och tre fallstudier. (2018). Analyser av familjebakgrundens betydelse för skol- resultaten och skillnaden mellan skolor. (2018). Betyg och studieresultat i gymnasieskolan. (2018). Elever, kursdeltagare och studieresultat i grundläg- gande och gymnasial vuxenutbildning . (2018). Kommunernas aktivitetsansvar för ungdomar. Allmänna råd med kommentarer. (2018). Nyinvandrade elever i . (2018). Pedagogisk personal i skola och vuxenutbildning /18. (2018). Redovisning av uppdrag om att genomföra fort- bildningsinsatser för att förbättra kvaliteten inom studie- och yrkes- vägledningen. 7.5.2–2018:219. (2018). (2018). Uppföljning av språkintroduktion. Beskrivande statistik på nationell nivå och nyanlända elevers övergångar till och från språkintroduktion. Skola för bildning. Åtta vägar till kunskap – en ny struktur för gymnasie- skolan. Frivux – valfrihet i vuxenutbildningen. – en reformerad gymnasieskola. vuxenutbildning på grundläggande nivå – en översyn för ökad individanpassning och effektivitet. Yrke, karriär och lön – kvinnors och mäns olika villkor på den svenska arbetsmarknaden. Upphandling och villkor enligt kollektivavtal. Slutbetänkande från Yrkesprograms- utredningen. Samordning, ansvar och kommunikation – vägen till ökad kvalitet i utbildningen för elever med vissa funktionsned- sättningar. En gymnasieutbildning för alla – åtgärder för att alla unga ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning. Uppmärksamma elevers frånvaro och agera. Det handlar om oss – unga som varken arbetar eller studerar. Delbetänkande av Valideringsdelegationen 2015–2019. Vägledning för framtidens arbetsmarknad. Arbets- marknadsutredningens delbetänkande. Vårt gemensamma ansvar – för unga som varken arbetar eller studerar. Slutbetänkande av Samordnaren för unga som varken arbetar eller studerar. Uppdrag: Samverkan 2018 – Många utmaningar åter- står. Delegationen för unga och nyanlända till arbete. Med undervisningsskicklighet i centrum – ett ramverk för lärares och rektorers professionella utveckling. En andra och en annan chans – ett komvux i tiden. (2016). Att välja utbildning – betydelse för individ och samhälle. (och samhälle). (2014). Arbets- skaderisker i yrken efter yrkesförberedande gymnasieprogram. Del- rapport 2014:05. (2016). Skolans insatser för en hälsosam yrkesdebut – en kartläggning. (2003). Guidance Policies in the – a Cedefop Synthesis report. Review of Career Guidance Policies in 11 acceding and candidate countries. (2012). ”Skills in Europe: a critical review”. (2016). Att skapa framtid: En analys av interaktionen i studie- och yrkesvägledande samtal med unga i migration. Doktors- avhandling, . (2017). SÖ 1990:20 FN:s konvention om barnets rättigheter. (2014). Grynnor och farleder i karriärvalsprocessen: Unga med rörelsehinder och deras handlingsutrymme. Doktors- avhandling, . & , J M. (2013). Motivational strategies to enhance effective learning in teaching struggling students. , R. ELGPN (European lifelong guidance policy network) &NVL (Nordiskt nätverk för vuxnas lärande) (2014). Ett nordiskt perspektiv på karriärkompetens och vägledning – Karriärkompetens och karriärlärande. (2018). Att bygga broar mellan skola och arbetsliv. I samverkan med Skolsam- verkan. (2018). , vidareutbildning för lärare. /utbildning/fortbildning-for-larare/valprojektet/ () (2014). Kvalitetsutvärdering av studie- och yrkesvägledarexamen. Årsrapport för universitet och högskolor, 2015:8. () (2018). – delrapporte- ring av ett regeringsuppdrag – med fokus på kompetensförsörjning och resultaten . Universitets- och högskolerådet (UHR) (2017). Utbildning går i arv. Uppdrag till att informera skolhuvudmän och utbildningsanordnare om avbrottsrapportering inom vuxenutbildning. U2014/4235/SF. Nationell digitaliseringsstrategi för skol- väsendet. U2017/04119/S. 2016/17: UbU18. Skolväsendet – lärare och elever. Tillkänna- givande till regeringen. 2016/17: UbU21. En försöks- verksamhet med branschskolor. , F & , M. (2015). Tala om arbetslivet. Ett genus- medvetet och normkritiskt metodmaterial för hela skolan. på uppdrag av . (2004). Review of Policies for Career Guidance in Developing and Transition Economies. En utvecklad studie- och yrkesvägledning En särskild utredare ska utreda och föreslå åtgärder för att ge alla elever inom skolväsendet möjlighet att göra väl övervägda utbildnings- och yrkesval fattade utifrån goda kunskaper om arbetsliv och utbild- ningsvägar. Vidare ska utredaren föreslå möjliga åtgärder för att minska betydelsen av kön, social bakgrund och funktionsnedsätt- ning vid utbildnings- och yrkesval. •analysera hur undervisningen samt kompetensen hos pedagogisk personal kan utvecklas inom studie- och yrkesvägledning och om- rådet arbetslivskunskap, •analysera hur studie- och yrkesvägledarens roll kan stärkas och i högre grad integreras i verksamheten, •analysera hur nätbaserade och interaktiva studie- och yrkesväg- ledningstjänster används och kan utvecklas, •analysera hur studie- och yrkesvägledningen i skolväsendet möter nyanlända elevers behov, •analysera hur andelen utbildade studie- och yrkesvägledare i skol- väsendet kan öka, och •vid behov lämna förslag på åtgärder och nödvändiga författnings- förslag. Utredaren ska även utreda om kommunerna bör åläggas att hålla obligatoriska uppföljningssamtal med personer som studerar med studiestartsstöd. Utredningstiden för den del av uppdraget som rör uppföljnings- samtal om studiestartsstöd ska redovisas i form av en promemoria . Uppdraget i övrigt ska redovisas . Behovet av en utvecklad studie- och yrkesvägledning Att planera ett framtida yrkesliv är mer komplext . Elever i skolväsendet behöver räkna med att vidareutveckla kom- petenser och förmågor genom hela sitt kommande yrkesliv. En för- ändrad efterfrågan på arbetsmarknaden innebär att allt fler människor lever ett liv där perioder av arbete följs av perioder av utbildning. som förändringarna på arbetsmarknaden är snabba erbjuds individen ökade valmöjligheter. Det ställer krav på eleverna att kunna hantera information om ett stort antal valmöjligheter och att kunna välja strategiskt. Alla elever har inte möjlighet att välja på samma villkor och när antalet valsituationer är många blir konsekvenserna av dåligt underbyggda val stora för eleverna. Detta ställer i sin tur krav på att skolans studie- och yrkesvägledning är anpassad för att möta alla elevers behov. ställs eleverna dessutom inför vissa vik- tiga val redan tidigt under sin skolgång, som t.ex. språkval i grund- skolan. (U2014:01) konstaterar i sitt betän- kande Välja yrke (SOU 2015:97) att elever i har brist- fälliga kunskaper om arbetsmarknaden och om vilka jobb som finns. Det kan bidra till att elever i mindre utsträckning väljer gymnasie- skolans yrkesprogram. är det många elever som har valt ett högskoleförberedande program som efter gymnasieskolan direkt vill börja arbeta i stället för att fortsätta till högre studier. () har konstaterat att in- trädet på arbetsmarknaden går långsammare för elever som gått ett högskoleförberedande program utan att studera vidare jämfört med elever från yrkesprogram (rapport 2007:18). Svensk ekonomi utvecklas väl, men hålls tillbaka av att arbets- givare inte hittar den arbetskraft som de eftersöker. brist på arbetskraft inom flera sektorer som gymnasieskolans yrkes- program utbildar för. I departementspromemorian Ökade möjlighe- ter till grundläggande behörighet på yrkesprogram och ett estetiskt ämne i alla nationella program (U2017/03537/GV) föreslås att alla yrkesprogram ska innehålla de kurser som krävs för att eleverna ska uppnå grundläggande behörighet till högskoleutbildning som på- börjas på grundnivå. Förbättrade möjligheter att på yrkesprogrammen läsa kurser för grundläggande behörighet är positivt för eleverna då de får ökade valmöjligheter och en större trygghet. Yrkesprogrammen ska dock även fortsättningsvis vara grunden för yrkesverksamhet och fortsatt yrkesutbildning. För att barn och unga ska kunna göra väl underbyggda val behö- ver de ofta stöd. Det är därför mycket viktigt att studie- och yrkes- vägledningen i skolan genomförs på ett professionellt sätt, vilar på vetenskaplig grund och ger eleverna alla nödvändiga förutsättningar för att göra väl övervägda val (bet. 2016/17:UbU18, s. 30). har haft uppdraget att analysera om studie- och yrkesvägledning av god kvalitet erbjuds eleverna i grund- skolan och gymnasieskolan i tillräcklig utsträckning och, vid behov, lämna förslag på hur studie- och yrkesvägledningen kan utvecklas. Utredningen påpekar i sitt slutbetänkande att större och mer genom- gripande förändringar av studie- och yrkesvägledningen i kräver en grundligare analys än vad som varit möjlig att genomföra inom utredningens uppdrag. I betänkandet påpekas även att den tidi- gare (U2007:01) i sitt slutbetänkande Fram- tidsvägen – en reformerad gymnasieskola (SOU 2008:27) betonade den viktiga roll som studie- och yrkesvägledning i spelar för gymnasieskolan och ansåg att det är hög tid att klargöra hur studie- och yrkesvägledningen ska se ut . Uppdraget att föreslå åtgärder för att ge alla elever möjlighet att göra väl övervägda utbildnings- och yrkesval Eleverna behöver tidigt förberedas för aktiva livsval Enligt läroplanerna för de obligatoriska skolformerna, förskoleklassen och fritidshemmet ska eleverna få underlag för att välja fortsatt utbildning. Det förutsätter dels nära samverkan mellan den obliga- toriska skolan och de gymnasiala utbildningar som eleverna kan fortsätta till, dels samverkan med arbetslivet och samhället i övrigt. Skolans mål är att varje elev ska kunna granska olika valmöjligheter och ta ställning till frågor som rör den egna framtiden, ha inblick i närsamhället och dess arbets-, förenings- och kulturliv och ha känne- dom om möjligheter till fortsatt utbildning. Att välja program till gymnasieskolan och gymnasiesärskolan är ett viktigt steg i livet för en ung person. För att eleverna ska ha förut- sättningar att göra välgrundade val av fortsatt utbildning och yrkes- inriktning behöver de ges konkreta erfarenheter och kunskaper om arbetslivet, s.k. arbetslivskunskap. Att göra ett medvetet och över- vägt val innebär att utifrån sina intressen, förmågor och förutsätt- ningar kunna välja en utbildning som ger goda möjligheter till fortsatt lärande och en etablering på arbetsmarknaden. För att en elev ska kunna göra dessa överväganden krävs att eleven tidigt under skolgången ges förutsättningar att utveckla goda kunskaper om arbetsmarknaden och möjliga utbildningsvägar. Vidare är ett integrerat jämställdhets- perspektiv en förutsättning för att elever ges allsidiga kunskaper, stöd och möjligheter inför sina utbildningsval. Eleverna i , grundsärskolan, specialskolan och same- skolan behöver utveckla kunskaper om arbetslivet och rent praktiskt komma i kontakt med olika yrkesområden tidigt i sin utbildning. Det behöver ske kontinuerligt i men med ett särskilt fokus på årskurs 7–9. De yngre barnens undervisning innehåller studie- och yrkesorienterande inslag, exempel- vis talar man i undervisningen om olika yrken och besöker arbets- platser, men detta avtar i de högre årskurserna. Då begränsas de studie- och yrkesorienterade inslagen till att främst handla om språk- och gymnasieval. Här fyller studie- och yrkesvägledarna en viktig roll. De bör i högre grad än vara en länk mellan skola och arbetsliv. Studie- och yrkesvägledarna ska inte bara hjälpa elever att välja språk, gymnasieskola och högre utbildning utan vara integrerade i skolans hela verksamhet (bet. 2016/17: UbU18, s. 30). I detta ingår att eleverna förbereds inför yrkeslivet genom samverkan mellan skola och arbetsliv. Inför gymnasievalet måste eleverna och deras vårdnadshavare få information som ger förutsättningar att kunna göra väl underbyggda val av gymnasieutbildning. Konsekvenser av bristande kunskaper om arbetslivet