sou · H7B359d3 · 2019-12-12 00:00:00 — Att vissa former av bidragsbrott inte ses som allvarligt och att uppfattningen om att omfattningen på bidragsbrott är förhållandevis stor riskerar att påverka tilltron till välfärdssystemen på ett negativt sätt. En hållbar välfärd bygger på hög tillit till välfärdsystemen. Det är viktigt att den samhälleliga debatten på detta område baseras på fakta. Genom återkommande uppskattningar av omfattningen på felaktiga utbetalningar blir det möjligt att följa utvecklingen och ge en så säkrare bild av hur det faktiskt ser ut. Ju mer dessa uppskattningar kan baseras på empiriska data desto säkrare blir de. Delegationen presenterar bland annat sådana empiriskt underbyggda uppskattningar i sin , del 1 – Omfattningsstudier och bedömningar av felaktiga utbetalningar från vissa välfärdssystem (Rapport 4). Av den rapporten framgår förutom uppskattningar och bedömningar av omfattningen av felen även orsakerna till felen. I vårt betänkande kommer vi presentera ett förslag på en modell som möjliggör för återkommande uppskattningar av omfattningen av felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen. Först när vi har återkommande uppskattningar och bedömningar kan en saklig och konstruktiv debatt om felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen föras. Det behövs även mer kunskap om hur de sökande uppfattar sina skyldigheter och vilka attityder till bidragsbrott de ger uttryck för. Det är därför viktigt att myndigheterna regelbundet och på ett samordnat sätt studerar allmänhetens attityder till felaktiga utbetalningar och även undersöker kunskapen om regelverken och synen på det egna ansvaret som bidragsmottagare. Detta för att kunna följa utvecklingen och vid behov utforma relevanta och riktade informationsinsatser. Uppfattningen om verkligheten påverkas av den information vi får från myndigheter, forskning, traditionella medier och sociala Slutsatser samt avslutande reflektioner och rekommendationer Vi har också sett att bilden i traditionella medier troligtvis har en koppling till människors uppfattning och attityder till felaktiga utbetalningar. Att myndigheter på ett tydligt och trovärdigt sätt informerar om sin verksamhet och hur den bedrivs är därför viktigt. Kommunikations- och informationsinsatser bör riktas till såväl enskilda individer och grupper av sökande som till media. Det är också viktigt att det finns tydlig och lättillgänglig information om vilka konsekvenser det kan få att lämna oriktiga uppgifter eller inte anmäla ändrade förhållande och på så sätt tillskansa sig bidrag och ersättningar som man inte har rätt till. De flesta myndigheter arbetar aktivt med kommunikation och information och det finns många goda exempel på hur arbetet kan bedrivas. Vi avser att återkomma med eventuella förslag och utvecklingsmöjligheter på detta område i vårt betänkande. Delegationen har tillsammans med CSN tagit fram ett undervisningsmaterial för gymnasieskolan. Syftet med materialet är att genom fakta och diskussioner öka gymnasieelevers kunskap om välfärdssamhället och välfärdssystemen och om vikten av att utbetalningar är korrekta, men också om individens ansvar. Utgångspunkten för materialet är studiebidraget. Initiativet är ett sätt att lyfta dessa frågor tidigt för att skapa medvetenhet kring vikten av att utbetalningar är korrekta. Bakgrunden är alltså inte att det hade framkommit att gymnasieelever skulle ha en mer tillåtande attityd till fusk än andra. Undervisningsmaterial lanserades av CSN . Förhoppningen är att materialet kommer vara till nytta inom både samhällskunskapsundervisningen och vid mentorsträffar på gymnasiet, men också fungera som ett stöd för både lärare och elever i de ofta svåra diskussioner som kan uppkomma i situationer som rör ogiltig frånvaro och studiebidraget.34 Under framtagandet av undervisningsmaterialet till gymnasieelever identifierades ett antal utvecklingsmöjligheter för materialet. 34CSN och Delegationen för korrekta utbetalningar från välfärdssystemen (2019): Allas våra pengar – Ett undervisningsmaterial om välfärdssystemen och studiebidraget. Slutsatser samt avslutande reflektioner och rekommendationer En sådan skulle kunna vara att ta fram versioner av materialet som är särskilt anpassade för nyanlända gymnasieelever och för elever på yrkesprogrammen. En ytterligare idé är att anpassa undervisningsmaterialet till personer som läser med studiemedel, det vill säga lån och bidrag på gymnasial och eftergymnasial nivå. Ett sådant material skulle kunna fokusera på studiemedelstagarens skyldigheter och ansvar att lämna korrekta uppgifter och anmäla ändringar . Ett annat sätt att utveckla det material som tagits fram är att göra informationsinsatser på samma teman direkt till elever i sociala medier. Det skulle till exempel kunna vara riktad information till dem som fyller och som kommer få studiebidrag istället för barnbidrag och vad det innebär. Det skulle också kunna riktas till dem som fyller och själva kommer få studiebidraget och även ansvara för eventuella återbetalningar på grund av för hög frånvaro. En annan möjlighet är att utveckla materialet tillsammans med andra myndigheter. Till exempel skulle ett utbildningsmaterial med ett liknande upplägg kunna tas fram tillsammans med Arbetsförmedlingen och och rikta sig till nyanlända. Mot bakgrund av den betydelse korrekta utbetalningar från välfärdssystemen har för en hållbar välfärd skulle ett ökat fokus på denna fråga i gymnasieundervisningen vara önskvärd. Ett sätt att tillförsäkra det är att integrera ämnesområdet som en del av läroplanen för samhällskunskap för gymnasieskolan. Kännedom om bidragsbrott och synliga kontroller Informations- och kommunikationsinsatser är viktiga insatser för att påverka attityden till fel och fusk i syfte att minska de felaktiga utbetalningarna. För att effektivt komma åt fusket som oftast är en avsiktlig handling behöver dock informationsinsatserna kombineras med tydlig och känd lagstiftning samt effektiva och synliga kontroller. Den allmänna kännedomen om vad som är bidragsbrott och vilka konsekvenser en sådan handling kan få behöver stärkas och kontrollerna behöver bli mer effektiva och synliga. . m.fl. (1988): Värderingar, attityder och tvärkulturell kommunikation. Bidragsbrottslag (2007:612). (2016): Bedrägeribrottsligheten i . CSN (2016): Attityder till bidragsbrott. CSN och Delegationen för korrekta utbetalningar från välfärdssystemen (2019): Allas våra pengar – Ett undervisningsmaterial om välfärdssystemen och studiebidraget. Delegationen för korrekta utbetalningar från välfärdssystemen (2018): Risker för felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen. Delegationen för korrekta utbetalningar från välfärdssystemen (2019): Läckaget i välfärdssystemen, del 1. Omfattningsstudier och bedömningar av felaktiga utbetalningar från vissa välfärdssystem. Delegationen mot felaktiga utbetalningar (2007): Vem fuskar och varför? Om attityder till bidragsfusk i . (2011): Samverkansuppdrag mot felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen 2010, Bilaga 5: Attitydundersökning om bidragsfusk 2010. Kantar (2019): Attityder till bidragsfusk. Medieakademin (2018): Förtroendebarometern 2018. 2006/07:80, Bidragsbrottslag. (2015): Framtidens kontroll. (2018): Resultat från de årliga attitydundersökningarna 2017. (2018): Skattekontroll, moral och regelefterlevnad. SOU 2007:107: Opinionsbildande verksamhet och små myndigheter. Delbetänkande av förvaltningskommitté. SOU 2008:74: Rätt och riktigt – Åtgärder mot felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen. Betänkande av Delegationen mot felaktiga utbetalningar. SOU 2018:14: Bidragsbrott och underrättelseskyldighet vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen – en utvärdering. Svallfors, S. (2011): Trygg, Stöttande och tillitsfull? Svenskars syn på socialförsäkringarna. Underlag till den parlamentariska socialförsäkringsutredningen (S 2010:04). (2008): Sociala normer och regelefterlevnad. (2017): Välfärdsopinion 2017. Vilken är din huvudsakliga sysselsättning? Vilken är din högsta avslutade utbildning? 1.Grundskola (el. motsvarande äldre system) 2.Gymnasium (el. motsvarande äldre system) Vilken är din personliga inkomst? Med inkomst menar vi inkomst före skatt. Studiemedel, bostadstillägg, pension, föräldrapenning mm räknas också som inkomst. 1.Jag har ingen inkomst 2.Mindre än 10 000 kronor/månad 3.10 000–/månad 4.20 000–/månad 5.30 000–/månad 6.40 000–/månad 7.50 000–/månad 8.60 000 kronor/månad eller mer Var arbetar du? 2.Offentlig sektor, statlig myndighet eller statligt bolag 3.Offentlig sektor, landsting eller region 4.Offentlig sektor, kommun 5.Övrig sektor (t ex intresseorganisation) Har du eller någon i ditt hushåll fått följande ersättningar ? 3.Försörjningsstöd/ekonomiskt bistånd (från kommunen ”socialbidrag”) 5.Sjuk- eller aktivitetsersättning (f.d. förtidspension) 6.Föräldrapenning/tillfällig föräldrapenning Har du eller någon i din omgivning fått återkrav på ett bidrag ? 1.Ja, jag själv 2.Ja, någon jag känner 4.Tveksam, vet ej I vilken utsträckning instämmer du med följande påståenden? 1.Bidragssystemen är enkla att förstå 2.Myndigheterna kräver mer information och uppgifter än nödvändigt för beslut om bidrag 3.Det är enkelt att göra rätt när man ansöker om bidrag 6.Tveksam, vet ej Hur omfattande tror du att fusket med olika bidrag är i ? 5.Tveksam, vet ej Känner du personligen någon som med avsikt fått ut mer ersättning eller bidrag än han/hon har rätt till ? 3.Tveksam, vet ej Vilket tycker du är det allvarligaste problemet – att människor fuskar med bidrag eller att människor inte får de bidrag de har rätt till? 1.Att människor fuskar med bidrag 2.Att människor inte får de bidrag de har rätt till 3.Tveksam, vet ej Ta ställning till i vilken utsträckning du instämmer i följande påståenden. 1.Många som får bidrag eller ersättningar försöker få ut mer än vad de har rätt till 3.Bidragsfusk påverkar välfärden negativt 4.Det kan finnas förmildrande omständigheter till att man bidragsfuskar 5.För min egen del är det OK att folk fuskar med bidrag om de har möjlighet till det 7.Jag har förståelse för att man överdriver eller undanhåller vissa saker för att få mer bidrag 8.Personer i min omgivning skulle tycka att jag gjorde fel om jag medvetet försökte få mer bidrag än jag har rätt till 9.Fusk med bidrag är mindre accepterat jämfört 6.Tveksam, vet ej Hur allvarligt tycker du följande är? 1.Att ta ut en extra sjukdag fastän man inte är sjuk 2.Att ta ut tillfällig föräldrapenning för att umgås med barnen trots att de inte är sjuka 3.Att arbeta svart som man får sjuk- eller arbetslöshetsersättning 4.Att arbeta svart som man tar ut studiebidrag och studielån 5.Att inte anmäla ändrade förhållanden som skulle minska storleken på bidrag eller ersättningen från en myndighet 6.Att dölja att man bor ihop med någon för att få ut mer ersättning än man har rätt till 6.Tveksam, vet ej Om du visste att du fått ut mer ersättning eller bidrag än vad du har rätt till, skulle du då behålla pengarna? 3.Nej, troligen inte Vilka orsaker tror du bidrar till att man bidragsfuskar? 1.Man förstår inte sambandet mellan skatter och välfärd 2.Fusket är ett sätt att få ekonomin att gå ihop 3.Man blir inte så lätt upptäckt 4.Man tycker reglerna är orimliga 5.Man tror att alla andra fuskar 6.Man upplever att politiker och personer i ledande ställning fuskar 7.Om ens vänner bidragsfuskar gör man det själv 8.Man bemöts dåligt av en tjänsteman på en myndighet 6.Tveksam, vet ej I vilken utsträckning instämmer du med följande påståenden? 1.Det är finns stora möjligheter att lämna oriktiga uppgifter vid ansökningstillfället och få ut mer ersättningar än vad man har rätt till 2.Det finns stora möjligheter att låta bli att anmäla ändrade förhållanden som skulle minska storleken på ersättningen 3.Det är troligt att myndigheterna skulle upptäcka om jag fuskade med bidrag 4.Det är lätt att få ut mer bidrag och ersättningar än vad man har rätt till 6.Tveksam, vet ej I vilken utsträckning instämmer du med följande påståenden om kontrollerna av utbetalningarna från bidragssystemen? 2.Myndigheterna är överdrivet noggranna i sina kontroller 3.Utbyte av information mellan myndigheterna är tillräckligt 4.Kontrollerna av utbetalningarna från bidragssystemen har ökat jämfört 6.Tveksam, vet ej I vilken utsträckning instämmer du med följande påståenden? 1.Jag har förtroende för välfärdsmyndigheternas sätt att sköta sina uppgifter 2.Om jag har behov av hjälp kan jag med förtroende vända mig till berörd myndighet 3.Jag har förtroende för att myndigheter betalar ut bidrag endast till dem som har rätt till bidrag 4.Myndigheter behandlar alla på ett rättvist sätt 6.Tveksam, vet ej Syftet med bortfallsanalysen är att granska huruvida undersökningsresultaten är representativa för allmänheten. En viktig del av analysen är att studera svarsfrekvensen för olika undergrupper. Om svarsfrekvensen för en undergrupp är lägre så granskas undersökningsresultaten för dessa undergrupper. Frågan är huruvida undergrupper med avvikande svarsmönster kan påverka undersökningsresultaten på ett sådant sätt att resultaten får en försämrad representativitet. 2 Bortfallsanalys – övergripande KANTAR beställde 5 000 adresser från privatpersoner som är representativa för allmänheten (15–). har svarat på undersökningen och klassificeras som ”godkänt frågeformulär”. Urvalsfilen innehåller bakgrundsvariabler kön, ålder, län och kommun. Svarsfrekvensen varierar mellan olika demografiska och geografiska bakgrundsvariabler. Ålder, följd av kön är de bakgrundsvariabler med något större variation när det gäller svarsfrekvensen. Lägst är svarsfrekvensen bland personer (svarsfrekvens: ), speciellt bland män (svarsfrekvens: ). Svarsfrekvensen är högst i den äldsta åldersgruppen. av alla 65–personer svarade på undersökningen, kvinnor är mer benägna att svara än män. Svarsfrekvensen är relativt jämnt fördelad för storstad/landsbygd och regionerna. Svarsfrekvensen är något lägre i (); högst är svarsfrekvensen i Norra och Östra (–). Svarsfrekvensen är relativt jämnt fördelad mellan länen. , , och har en något lägre svarsfrekvens. 3 Undersökningsresultaten bland yngre personer Undersökningsresultaten vägs med avseende på kön, ålder och region. Frågan är huruvida undersökningsresultaten är representativa när svarsfrekvensen är låg bland yngre. Det finns en risk att yngre (speciellt yngre män) som inte svarade på undersökningen skiljer sig från yngre personer som svarade på undersökningen; i så fall skulle undersökningens representativitet inte förbättras nämnvärt om yngre personer som har svarat vägs upp. Följaktligen finns en risk att undersökningsresultaten till en viss del över- eller underskattar målpopulationens attityder och beteenden. Signifikanstester för nedanstående 39 attitydfrågor har genomförts för åldersgrupperna. Följande frågor och frågeblock ingick i signifikanstestet: •Q007: Förutsättningar att göra rätt •Q008: Inställning till fel och fusk med bidrag – omfattning •Q011: Attitydfrågor om bidragsfusk m.m. •Q012: Attityder ang. hur allvarligt olika beteenden är •Q014: Orsaker som bidrar till att man bidragsfuskar •Q016: Kontroller av utbetalningar 24 av ovanstående 39 attitydfrågor är statistiskt signifikant skilda på nivån. Dessa 24 frågor skiljer sig signifikant vid jämförelse av den yngre målgruppen jämfört med övriga åldersgrupper: Anm.: Bokstäver visar vilka 2 åldersgrupper som är signifikant skilda från varandra på nivån. Där skalan är: 1=Instämmer inte alls och 5=Instämmer helt (Q007, Q011, Q014, Q015, Q016, Q017) 1=Inte så allvarligt och 5 Mycket allvarligt (Q012) 1=Inte alls omfattande och 4 Mycket omfattande (Q008) Undersökningsresultaten visar att yngre personer som grupp anser att bidragsfusk är mindre allvarligt. De attityder som är mest särskiljande bland yngre är att de i större utsträckning har förståelse för att man överdriver eller undanhåller vissa saker för att få mer bidrag, att det kan finnas förmildrande omständigheter till att man bidragsfuskar, att myndigheterna är överdrivet noggranna i sina kontroller av utbetalningar samt att utbyte av information mellan myndigheterna är tillräckligt. Yngre personer anser vidare oftare att man inte blir så lätt upptäckt. Yngre respondenter anser att nedanstående är mindre allvarligt än övriga åldersgrupper (rangordnade differenser): 1.Att ta ut en extra sjukdag fastän man inte är sjuk 2.Att arbeta svart som man tar ut studiebidrag och studielån 3.Att ta ut tillfällig föräldrapenning för att umgås med barnen trots att de inte är sjuka 4.Att inte anmäla ändrade förhållanden som skulle minska storleken på bidrag eller ersättningen 5.Att dölja att man bor ihop med någon för att få ut mer ersättning än man har rätt till 6.Att arbeta svart som man får sjuk- eller arbetslöshetsersättning Frågan är huruvida undersökningsresultatet är representativa för allmänheten. Ca ¼ av respondenterna finns i den yngsta åldersgruppen och deras svarsfrekvens är . Om vi antar att bortfallet i den yngsta åldersgruppen har samma attityder och beteenden som de svarande då är undersökningen representativ. Dock finns en risk att yngre personerna som svarar på undersökningen tenderar att vara något mer ”plikttrogna” än bortfallet. Ifall de ”mindre plikttrogna” yngre personerna i bortfallet anser att bidragsfusk är ännu mindre allvarligt och de är ännu mer kritiska till myndighetskontroller än de svarande då underskattar undersökningen detta i viss mån. 4 Undersökningsresultaten uppdelat på sysselsättning Nedanstående tabell visar undersökningens sammansättning med avseende på sysselsättning. Observera att undersökningen inte vägs med avseende på detta. Arbetslösa är något underrepresenterade i undersökningen som enl. SCB är . När det gäller den arbetande befolkningen så är andelen ungefär densamma mellan vår undersökning (arbetar) och SCB (). Andelen företagare i undersökningen är och motsvarar andelen i befolkningen; i uppskattas andelen företagare till 6.5 %.35 Nedanstående tabell visar undersökningsresultaten uppdelat på sysselsättning. Frågorna är rangordnade efter hur mycket resultaten varierar mellan olika typer av sysselsättning. Signifikanstester visar om grupper skiljer sig signifikant ifrån varandra på nivån. 35Källa: Ekonomifakta, Företagare – internationellt 2017. Anm.: Bokstäver visar vilka grupper som är signifikant skilda från varandra på nivån. Där skalan är: 1=Instämmer inte alls och 5=Instämmer helt (Q007, Q011, Q014, Q015, Q016, Q017) 1=Inte så allvarligt och 5 Mycket allvarligt (Q012) 1=Inte alls omfattande och 4 Mycket omfattande (Q008) Signifikanstesterna visar att studerande, arbetslösa och pensionärer kan ha avvikande attityder. När det gäller studerande och pensionärer så är dessa grupper starkt knutna till ålder, och undersökningsresultaten vägs på ålder. Yngre personer har en lägre svarsfrekvens och det är främst yngre personer som studerar, se avsnitt 3 för mer detaljerade slutsatser. När det gäller pensionärer så är svarsfrekvensen hög (svarsfrekvens), undersökningen vägs med avseende på ålder så undersökningen anses vara representativ med avseende på äldre och pensionärer. När det gäller arbetslösa så är den gruppen något underrepresenterad i undersökningen (undersökningen: ; SCB ). På grund av att andelen arbetslösa generellt sett är så låg i populationen jämfört med övriga typer av sysselsättning så påverkas undersökningsresultaten i mycket liten utsträckning av om det finns signifikanta skillnader. Arbetslösa instämmer oftare i nedanstående än andra sysselsättningsgrupper: •Kontroller: Utbyte av information mellan myndigheterna är tillräckligt, Myndigheterna är överdrivet noggranna i sina kontroller. •Myndigheterna kräver mer information och uppgifter än nödvändigt för beslut om bidrag •Att ha förtroende för att myndigheter betalar ut bidrag endast till dem som har rätt till bidrag •Orsaker bidragsfusk: Man bemöts dåligt av en tjänsteman på en myndighet •Det är troligt att myndigheterna skulle upptäcka om jag fuskade med bidrag •Man blir lätt upptäckt vid bidragsfusk •Det är inte lätt att få ut mer bidrag och ersättningar än vad man har rätt till När det gäller sysselsättning så anses undersökningen representativ, det gäller speciellt arbetslösa och pensionärer. Dock finns en risk att yngre personer/studerande som svarar på undersökningen tenderar att vara något mer ”plikttrogna” än bortfallet. Ifall de ”mindre plikttrogna” yngre personerna i bortfallet anser att bidragsfusk är ännu mindre allvarligt och de är ännu mer kritiska till myndighetskontroller än de svarande då underskattar undersökningen detta i viss mån. 5Undersökningsresultaten uppdelat på utbildningsnivå Nedanstående tabell visar undersökningens sammansättning med avseende på utbildningsnivå. Observera att undersökningen inte vägs med avseende på detta. Nedanstående tabell visar undersökningsresultaten uppdelat på utbildningsnivå. Frågorna är rangordnade efter hur mycket resultaten varierar mellan utbildningsnivån. Jämfört med respondenternas typ av sysselsättning så påverkar utbildningsnivån inte respondenten attityder till bidragsfusk lika mycket. Av den anledningen påverkar en lättare över- och underrepresentationer* av utbildningsnivån inte undersökningsresultaten ifall resultaten skulle vägas med avseende på utbildningsnivå (*Undersökningens sammansättning jämfört med befolkning). Och undersökningsresultaten skulle inte heller få en förbättrad representativitet för befolkning. Signifikanstester visar om grupper skiljer sig signifikant ifrån varandra på nivån. Anm.: Bokstäver visar vilka grupper som är signifikant skilda från varandra på nivån. Där skalan är: 1=Instämmer inte alls och 5=Instämmer helt (Q007, Q011, Q014, Q015, Q016, Q017) 1=Inte så allvarligt och 5 Mycket allvarligt (Q012) 1=Inte alls omfattande och 4 Mycket omfattande (Q008) Undersökningsresultaten uppdelat på inkomst Nedanstående tabell visar undersökningens sammansättning med avseende på personlig inkomst före skatt. Observera att undersökningen inte vägs med avseende på detta. En jämförelse för åldersintervallet 20–: En jämförelse av befolkningen (20–) mellan SCB och undersökningen visar att låginkomsttagare är något underrepresenterade i undersökningen. Nedanstående tabell visar undersökningsresultaten uppdelat på personlig inkomst före skatt. Frågorna är rangordnade efter hur mycket resultaten varierar mellan inkomstklasserna. Jämfört med respondenternas typ av sysselsättning så påverkar inkomstnivån respondentens attityder till bidragsfusk nästan lika mycket. Signifikanstester visar om grupper skiljer sig signifikant ifrån varandra på nivån. Anm.: Bokstäver visar vilka grupper som är signifikant skilda från varandra på nivån. Där skalan är: 1=Instämmer inte alls och 5=Instämmer helt (Q007, Q011, Q014, Q015, Q016, Q017) 1=Inte så allvarligt och 5 Mycket allvarligt (Q012) 1=Inte alls omfattande och 4 Mycket omfattande (Q008) Jämfört med höginkomsttagare instämmer låginkomsttagare i mindre utsträckning i nedanstående: •Om ens vänner bidragsfuskar gör man det själv (Orsaker bidragsfusk) •Det är lätt att få ut mer bidrag och ersättningar än vad man har rätt till •Man tror att alla andra fuskar (Orsaker bidragsfusk) •Man blir inte så lätt upptäckt (Orsaker bidragsfusk) •Myndigheterna kräver mer information och uppgifter än nödvändigt för beslut om bidrag •Personer i min omgivning skulle tycka att jag gjorde fel om jag medvetet försökte få mer bidrag än jag har rätt till •Det finns stora möjligheter att lämna oriktiga uppgifter vid ansökningstillfället och få ut mer ersättningar än vad man har rätt till Bland låginkomsttagare är det mindre allvarligt: •Att ta ut en extra sjukdag fastän man inte är sjuk •Att ta ut tillfällig föräldrapenning för att umgås med barnen trots att de inte är sjuka •Att arbeta svart som man får sjuk- eller arbetslöshetsersättning Låginkomsttagare instämmer i högre utsträckning i följande: •Kontroller: Utbyte av information mellan myndigheterna är tillräckligt