sou · H7B368 · 2019-12-20 00:00:00 — För nämnder med mer domstolsliknande uppdrag är det vanligare att nämnden själv sköter sina kansliuppgifter.33 I myndighetsförordningen anges att om regeringen har bestämt att en myndighet ska upplåta lokaler och sköta administrativa eller handläggande uppgifter åt en nämndmyndighet, ansvarar den förstnämnda myndigheten inför regeringen för de uppgifter den ska sköta. I administrativa uppgifter ingår personal- och ekonomiadministration, it, telefonväxel och lik- nande. I handläggande uppgifter kan ingå att bereda och föredra ärenden, göra utredningar, sprida information och bedriva tillsyn.34 Vi föreslår att ska vara värdmyndighet för . Det går i linje med förvaltningspolitiska ställningstagan- den om ett effektivt nyttjande av statliga resurser. En placering hos kan också underlätta styrningen av de båda myndigheterna, eftersom de har kopplingar till varandra. Att fungerar som värdmyndighet för innebär att ska ansvara för administrativa uppgifter till exempel personal- och ekono- miadministration, it, telefonväxel och liknande. 32Statskontoret (2014), Myndigheternas ledningsformer – kartläggning och analys, 2014:4, s. 119. 33Statskontoret (2014), Myndigheternas ledningsformer – kartläggning och analys, 2014:4, s. 115. 3417–18 §§ myndighetsförordningen (2007:515). Om nämndmyndigheter styrs via egna regleringsbrev eller inte varierar. Det förekommer att nämndmyndigheter utan reglerings- brev omnämns i sina värdmyndigheters regleringsbrev, företrädesvis i de finansiella delarna.35 Vi menar att den årliga styrningen, inklusive finansiering av myndigheten kan göras genom reglerings- brev. Därigenom kan regeringen prioritera och avväga behovet av resurser mellan resurser för förhandsbesked och reformering av BBR. Vi föreslår att nämnden består av högst 14 ledamöter och högst 10 ersättare samt att ordförande och vice ordförande är, eller har varit, ordinarie domare. Nämndens storlek är motiverad med att det behövs en bred kompetens bland dess ledamöter, för att ge förutsättningar för rättssäkerhet i de beslut om förhandsavgöranden som fattas. Det är viktigt eftersom ska bidra till praxis utifrån ett helhetsperspektiv i bedömningen av kraven. I en nämndmyndighet utgör nämndens ledamöter kollektivt myn- dighetens ledning. Rekryteringen av nämndledamöter bör ske genom att den för nämndmyndigheten ansvariga enheten i Regeringskans- liet tar fram kravprofiler som utgår från regeringens inriktning för nämndens verksamhet. Eftersom en nämnd har beslutsansvar måste jävsfrågan vid rekryteringen av ledamöter beaktas. Att många nämn- der har domstolsliknande uppdrag avspeglas i de krav som regeringen då ställer på att ordföranden och vice ordföranden är, eller har varit, ordinarie domare.36 Principiellt viktiga ärenden och ärenden som till följd av innehåll och svårighetsgrad lämpligen bör prövas av nämnden i sin helhet bör avgöras vid nämndens sammanträden. I övrigt kan nämndens kansli besluta i ärenden som har delegerats till kanslichefen. Enligt myndig- hetsförordningen kan nämndernas arbetsordning delegeras till kansli- chefen för att den dagliga verksamheten ska kunna fungera väl.37 En sådan ordning bör nyttjas för , där många ären- den kommer att behöva beslutas. 35Statskontoret (2014), Myndigheternas ledningsformer – kartläggning och analys, 2014:4, s. 117. 36Statskontoret (2014), Myndigheternas ledningsformer – kartläggning och analys, 2014:4, s. 113–114. 37SOU 2004:23, Från verksförordning till myndighetsförordning, s. 11. Vi föreslår vidare att ska ha ett kansli som sköter den dagliga verksamheten samt bereda och föredra ärenden, göra utredningar och sprida och tillgängliggöra information om förhands- avgöranden. bör bemannas med 10–15 dragande experter inom olika sakområden, en sekreterare, en informatör och en kanslichef. Nämnden bör inrättas nära ett större tekniskt universitet eller högskola där det finns goda möjligheter att kunna rekrytera rätt kom- petens. Det är också viktigt att inte konkurrerar med om aktuell kompetens. Kansliet och dess föredragande kan vid behov anlita sakkunniga från till exempel forskningsinstitutioner. Sakkunniga forskare och experter kommer att vara viktiga och bidra i ärendehandläggning, sär- skilt i handläggningen av mer komplexa ärenden. Sakkunniga kan även behöva kunna delta i nämndens sammanträden utan att ha beslutsrätt. För att färdigställa organisation och uppdrag bör en organisationsutredning tillsättas av regeringen. Utredningen behöver fastställa myndighetens instruktion inklusive de undantag från myndighetsförordningen som kan behövas samt myndighetens avgiftsstruktur, det vill säga vilka avgifter som ska tas ut för vilka ärenden. Utredningen behöver också fastställa hur instruk- tion ska reglera förhållandet till . Vi bedömer att organisationsutredningen bör bestå av en särskild utredare och två sekreterare som arbetar för att kunna fullgöra uppdraget. Nedan redogör vi för ett förslag till myndighetsinstruktion för . 1 § Nämnden ska enligt lag (202X:XX) om förhandsbesked om krav på byggnadsverk ge förhandsavgörande om krav i 8 kap. 1 § första stycket 1, 3 och 4 § (2010:900) och tillhörande föreskrifter som har meddelats med stöd av . 2 § Myndigheten leds av en nämnd. 3 § Av X § förordningen (2012:546) med instruktion för framgår att det inom ska finnas ett gemensam administra- tion för och . 4 § Ärenden om förhandsbesked avgörs efter beredning och före- dragning av personal vid kansliet. Sakkunniga får kallas att närvara vid överläggningen men får inte delta i nämndens beslut. Detsamma gäller ersättare, även om ingen av ledamöterna har förhinder. 5 § Avgift enligt 10 § lagen (202X:XX) om förhandsavgörande om krav på byggnadsverk ska bestämmas till högst och lägst . Den valda nämndfunktionen kan behöva vissa undantag från myn- dighetsförordningen för att fungera, exempelvis gällande medverkan i EU-arbetet och annat internationellt samarbete. Dessa eventuella undantag behöver närmare regleras i instruktionen. 9.5Utvärdering av våra förslag om reformering av BBR och Bedömning: Förslagen om reformering av BBR och innebär sammantaget en omställning som kommer att genomföras . Genomförandet av för- slagen behöver följas kontinuerligt under genomförandet och utvärderas. Förslag: bör följa upp och utvärdera effekterna av nya föreskrifter i BBR och löpande arbeta med regelreformering. Reger- ingen bör löpande arbeta med att följa resultatet av regelreformering och arbete. bör regeringen genomföra en utvärdering av . Våra förslag innebär sammantaget en omställning som kommer att ta tid att genomföra. Implementeringen av förslagen kommer att ske och behoven från de berörda myndig- heterna kommer att förändras . Förslagens genomförande kommer att ha betydelse för regeringens styrning av resurser och uppgifter för och . skapar praxis och bidrar till att underlätta den omställning som kommer att behövas för myndigheter, kommuner samt aktörer på byggherresidan. kompletterar och stödjer för- slagen om mer förutsägbarhet och flexibilitet i BBR. Enklare och tydligare föreskrifter minskar behovet av myndigheten jämfört med de tillämpningsproblem vi ser . För de vanligaste projekten löser de föreslagna principerna och de materiella förändringar vi presen- terar för lämplighetskraven de vanligaste problemen. Behovet av och efterfrågan på förhandsbesked kommer att vara störst inledningsvis. I takt med att praxis utvecklas kommer förut- sägbarheten succesivt att förbättras. kommer de nya prin- ciperna för utformningen av de nya funktionsbaserade föreskrifterna att förenkla tillämpningen och skapa ett minskat behov av vägledning genom praxis från . Byggkravsnämn- den syfte att underlätta och förenkla för innovationer och nytänkande samt industriellt och seriellt byggande kommer då att vara det grund- läggande uppdraget. Genomförandet av förslagen behöver kontinuerligt följas och utvärderas. bör följa upp och utvärdera effekterna av nya föreskrifter i BBR och löpande arbeta med regelreformering. Genom ett löpande regelreformeringsarbete av BBR, där effekterna av bestäm- melserna löpande utvärderas och behovet av bestämmelser ses över, kan ändamålsenliga och effektiva bestämmelser åstadkommas och omfattning och detaljeringsgrad hållas till lämpliga nivåer. Regeringen bör löpande arbeta med att följa resultatet av regel- reformeringen och arbete. bör reger- ingen även utvärdera effekterna av arbete. 9.6Borttagande av ombyggnad ur PBL Bedömning: De så kallade följdkraven vid ombyggnad i 8 kap. 2 och 5 §§ (PBL) hindrar ombyggnadsåtgärder i det befintliga bostadsbeståndet. Förslag: Ombyggnadsbegreppet bör utgå ur PBL. Med anledning av att vi föreslår att begreppet ombyggnad bör utgå ur PBL föreslår vi följdändringar i ett antal författningar. Definition av ändring, underhåll och tillbyggnad Ändring, underhåll och tillbyggnad definieras i 1 kap. 4 § (2010:900), PBL. Med ändring avses en eller flera åtgärder som ändrar en konstruktion, funktion, användningssätt, utseende eller kulturhisto- riska värde. Med underhåll avses en eller flera åtgärder som vidtas i syfte att bibehålla eller återställa en konstruktion, funktion, använd- ningssätt, utseende eller kulturhistoriska värde. Med tillbyggnad avses ändring av en byggnad som innebär en ökning av byggnadens volym. Ombyggnad är enligt 1 kap. 4 § PBL en ändring som innebär att hela byggnaden eller en betydande och avgränsbar del av byggnaden påtag- ligt förnyas. I byggregler – föreskrifter och allmänna råd (BFS 2011:6), BBR, avsnitt 1:2241 första stycket föreskriver att med avgränsbar del avses en funktionell enhet av byggnadens volym. I före- skriftens andra stycke anges att med betydande och avgränsbar del avses en eller flera funktionella enheter som tillsammans utgör en betydande del av byggnadens volym. Till föreskriften i 1:2241 BBR finns ett allmänt råd som anger att med funktionell enhet avses till exempel en bostad eller en lokal. Vidare anges i det allmänna rådet att exempel på en betydande och avgränsbar del kan vara: •ett trapphus med omkringliggande lägenheter, •samtliga lägenheter på ett våningsplan, eller •en hel råvind. I det allmänna rådet anges även att en åtgärd som endast berör en begränsad del av en byggnad omfattar normalt inte en funktionell enhet av byggnadens volym. Exempel på sådana åtgärder är enligt det allmänna rådet: •byte av ett tekniskt system, till exempel ventilationssystemet, •byte av en byggnadsdel, till exempel klimatskärmen, eller •en åtgärd som endast omfattar ett utrymme eller en funktion i alla lägenheter, till exempel hygienrummen. I avsnitt 1:2242 i BBR föreskriver att för att en ändring av en byggnad ska anses medföra en påtaglig förnyelse, ska åtgärden: •vara bygglovs- eller anmälningspliktig, •medföra en stor ekonomisk investering, samt •ha en sådan karaktär och omfattning att byggnaden påtagligt för- nyas. Till föreskriften i 1:2242 BBR finns ett allmänt råd som anger att vad som menas med stor ekonomisk investering bör bedömas i för- hållande till vad det skulle ha kostat att uppföra en byggnad av mot- svarande storlek och karaktär, inte byggnadens marknadsvärde. Investeringen måste också i absoluta tal vara stor, vilket bör beaktas om byggnaden har ett begränsat värde. I det allmänna rådet anges vidare att vid en bedömning av om en åtgärd är av en sådan karaktär och omfattning som krävs för att åtgärden ska kunna anses vara en påtaglig förnyelse behöver en samlad bedömning av hela projektet göras. Ofta kan flera olika kriterier behöva vägas samman. Kriterier som bör vägas in vid en sådan bedömning är: •större förändringar av befintliga bostäders eller lokalers planlös- ningar, •byggnaden tas i anspråk eller inreds för ett väsentligt annat ändamål, •omfattande ingrepp i byggnadens stomme, och •utbyte av merparten av de tekniska systemen. I samma allmänna råd anges att för att en underhållsåtgärd ska betraktas som en påtaglig förnyelse, bör den innefatta så omfattande åtgärder i såväl klimatskärm, tekniska system och invändiga ytskikt att byggnaden kan betraktas som stomren. Vidare anges i det allmänna rådet att om en tillbyggnad medför större förändringar i befintliga bostäders eller lokalers planlösningar är det ett skäl för att åtgärden kan anses ha en sådan karaktär och omfattning att byggnaden påtag- ligt förnyas. Om tillbyggnaden däremot i såväl tekniskt som funk- tionellt hänseende fungerar som en separat enhet i förhållande till den ursprungliga byggnaden, kan det enligt det allmänna rådet vara ett skäl för att den befintliga delen inte ska anses vara påtagligt förnyad. Krav vid ändring och ombyggnad Enligt utformningskraven i 8 kap. 1 § PBL ska en byggnad och i vissa fall anläggningar38: •vara lämplig för sitt ändamål, •ha en god form-, färg- och materialverkan, och •vara tillgänglig och användbar för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga. De tekniska egenskapskraven i 8 kap. 4 § PBL innebär att byggnads- verk ska ha de tekniska egenskaper som är väsentliga i fråga om: •bärförmåga, stadga och beständighet, •säkerhet i händelse av brand, •skydd med hänsyn till hygien, hälsa och miljön, •säkerhet vid användning, •skydd mot buller, •energihushållning och värmeisolering, •lämplighet för det avsedda ändamålet, •tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga, •hushållning med vatten och avfall, och Utformningskraven och de tekniska egenskapskraven ska enligt 8 kap. 2 och 5 §§ PBL samt 3 kap. 6 och 22 §§ plan- och byggförord- ningen (2011:338), PBF, uppfyllas på så sätt att de: •vid nybyggnad uppfylls för hela byggnaden, •vid ombyggnad uppfylls för hela byggnaden eller, om detta inte är rimligt, den betydande och avgränsbara del av byggnaden som påtagligt förnyas genom ombyggnaden, och 38I 3 kap. 2–5 §§ plan- och byggförordningen (2011:338) anges i vilka fall utformningskraven gäller även för anläggningar. •vid annan ändring av en byggnad än ombyggnad uppfylls i fråga om ändringen. Enligt 8 kap. 2 § andra stycket PBL ska hinder mot tillgänglighet till eller användbarhet av lokaler dit allmänheten har tillträde alltid av- hjälpas, om hindret med hänsyn till de praktiska och ekonomiska förutsättningarna är enkelt att avhjälpa. I avsnitt 1:2243 i BBR föreskriver det att vid ombygg- nad ställs krav på de funktionella enheter av byggnaden som om- fattas av de planerade åtgärderna. Därutöver ställs krav på: •sådana gemensamma funktioner eller tekniska system där det är tekniskt och ekonomiskt lämpligt att utföra åtgärderna i ett sam- manhang, och •att åtgärda betydande brister med avseende på hälsa och säkerhet. I ett allmänt råd till föreskriften i 1:2243 BBR anges att med funk- tionell enhet avses till exempel en bostad eller en lokal. Exempel på en gemensam funktion kan enligt det allmänna rådet vara en hiss. Om ett plan behöver göras tillgängligt med hiss, bör hissen enligt det allmänna rådet nå de under- och överliggande planen så att dessa kan bli tillgängliga och användbara. Exempel på tekniska system kan enligt rådet vara ventilationssystem. Vidtas åtgärder i en del av ett ventilationssystem, bör enligt det allmänna rådet hela systemet åtgär- das. Vidare anges i det allmänna rådet att exempel på betydande brister med avseende på hälsa och säkerhet kan vara om byggnaden inte uppfyller dagens krav på: •utformning av tappvattensystemet med avseende på risken för tillväxt av mikroorganismer, •brandcellsindelning på vinden, eller •bärförmåga avseende snölaster. Avsteg från kraven vid ändring och ombyggnad Vid ändring av ett byggnadsverk får enligt 8 kap. 7 § PBL första stycket avsteg från utformningskraven och de tekniska egenskaps- kraven göras med hänsyn till ändringens omfattning, byggnads- verkets förutsättningar och till bestämmelserna om varsamhet och förbud mot förvanskning i 8 kap. PBL. Avsteg från kraven på till- gänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga får dock göras endast om det med hänsyn till ändringens omfattning eller flyttningens syfte och byggnadens stan- dard är uppenbart oskäligt att uppfylla kraven. Vidare får avsteg från kraven på tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga alltid göras om ändringen innebär att bostäder på högst inreds på en vind. Enligt 3 kap. 23 § PBF ska i fråga om tillgänglighet och använd- barhet för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga 8 kap. 7 § första stycket andra meningen PBL tillämpas så att det är möjligt att anpassa eller göra avsteg från kraven på tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- eller orienterings- förmåga med hänsyn till om varsamhet och förbud mot förvanskning och därutöver: •vid ombyggnad endast om det är uppenbart oskäligt att uppfylla kraven, och •vid annan ändring av en byggnad eller vid flyttning av en byggnad i den utsträckning det är lämpligt med hänsyn till byggnadens förutsättningar. har meddelat föreskrifter och allmänna råd om anpass- ningar och avsteg vid ändring i BBR. Av 9 kap. 19 § PBL följer att om den som avser att vidta en bygg- lovspliktig åtgärd begär det, ska i ett villkors- besked redovisa sin bedömning om åtgärden kan antas bli föremål för villkor för att uppfylla kraven i 8 kap. 1 och 2 §§. Ett sådant villkorsbesked är inte bindande. Bestämmelserna om ombyggnad är svåra att tillämpa Ombyggnad ska inledningsvis skiljas från ändring, underhåll och tillbyggnad. Ändringar är åtgärder som ändrar en konstruk- tion, funktion, användningssätt, utseende eller kulturhistoriska värde. Underhåll är åtgärder som bibehåller eller återställer dessa aspekter av en byggnad. Tillbyggnad är en typ av ändring som innebär en ökning av byggnadens volym. Ombyggnad är också en typ av ändring, men som innebär att hela byggnaden eller en betydande och avgränsbar del av byggnaden påtagligt förnyas. Det råder begreppsförvirring när det kommer till ombyggnad. Vid våra samtal med kommuner och aktörer på byggherresidan om ombyggnad har vi noterat att förutom ombyggnadsåtgärder har även åtgärder som utgör ändring eller tillbyggnad lyfts i diskussionerna, som om de vore ombyggnad. Olika aktörer upplever också att det är svårt att avgöra vilka åtgärder som faller in under ombyggnad, att gränsdragningen mellan ändring och ombyggnad är svår samt att det är svårt att avgöra vilka krav som ska gälla och vilka avsteg som är möjliga. Vi kan konstatera att bedömningen av om en åtgärd är en om- byggnad måste göras utifrån flera kriterier. Trots de föreskrifter och allmänna råd som har utfärdat i BBR verkar innebörden av ombyggnad inte ha blivit tillräckligt tydlig för tillämparna. Genom en särskild procedur, villkorsbesked, har lagstiftaren möjliggjort att byggherren kan få besked av , avseende utform- ningskraven, om en åtgärd är en ombyggnad och därmed kan bli före- mål för följdkrav. Bestämmelserna om krav på tillgänglighet vid ombyggnad hindrar anpassningar i befintligt bestånd Vid ändringar ska utformningskraven och de tekniska egenskaps- kraven uppfyllas där ändringarna vidtas. Vid ombyggnad gäller så kallade följdkrav, som innebär att utformningskraven och de tekniska egenskapskraven ska uppfyllas för hela byggnaden eller anläggningen om det inte är orimligt. Lagstiftarens avsikt med bestämmelserna om ombyggnad är att förbättra det befintliga byggnadsbeståndet i samband med ändringar som innebär stora ekonomiska investeringar. är tanken att byggnaden i sin helhet rustas upp till en högre nivå. Regeringen har pekat ut tillgänglighet och energieffektivitet som särskilt angelägna att förbättra vid ombyggnad. Det fanns drygt 4,8 miljoner bostäder i . Ombyggnationer gav ett bidrag om cirka 3 500 bostäder till bostads- utbudet . Ombyggnad skedde framför allt genom ombyggnad av lokaler till bostäder. Den näst vanligaste åtgärden var ombyggnad av vindar till bostäder. För en väl fungerande bostadsförsörjning är det av vikt att det befintliga bostadsbeståndet kan nyttjas effektivt. Det är också viktigt att bestämmelserna är enkla och förutsägbara för fastighetsägare och byggherrar och inte hindrar ombyggnadsåtgärder. Sådana åtgärder skulle exempelvis kunna vara omfattande ändringar i planlösningar, omvandlingar av lokaler till bostäder, ingrepp i stomme eller utbyte av merparten av de tekniska systemen. Följdkraven och samhällsnyttan av dem ifrågasätts. Följdkraven har visat sig hindra ombyggnadsåtgärder i det befintliga bostads- beståndet. Vår utredning har visat att en dryg tredjedel av 100 till- frågade bostadsföretag, som innehar av flerbostadshus- beståndet, har avstått från att göra ombyggnader på grund av de följd- krav som rör tillgänglighet. Hos de allmännyttiga bostadsföretagen var andelen . Skälet har i de flesta fall varit ökade kost- nader. Avsevärt färre () har låtit bli att göra ombyggnader på grund av följdkraven som rör energi. För allmännyttiga bostads- företag var andelen . Att en lägre andel bostads- företag påverkas av följdkraven om energi kan bero på att sådana kan minska driftkostnaderna, vilket då förbättrar den ekonomiska kalky- len för ombyggnader samt att det vid energieffektivisering är lämp- ligast att se över hela byggnaden. Ombyggnadsbegreppet bör utgå ur PBL Vi föreslår att ombyggnadsbegreppet utgår ur PBL. Syftet med bestäm- melserna har inte uppnåtts. Många ombyggnationer hindras på grund av följdkraven, framför allt avseende tillgänglighet. I dessa fall har bestämmelserna i själva verket motverkat sitt syfte. Ombyggnads- kraven hindrar åtgärder i befintligt byggnadsbestånd, vilket kan för- svåra fastighetsägares förvaltning och utveckling av byggnader samt Effekten är att ett sämre nyttjande av det befintliga beståndet. Innebörden av förslaget blir att följdkraven avskaffas. Någon annan funktion finns inte kopplat till ombyggnadsbestämmelserna. De åtgär- der som faller in under ombyggnad, det vill säga ändringar av viss omfattning och art, kommer om förslaget genomförs att falla in under ändring. Det innebär att dagens krav vid ändringar kommer att gälla för det som utgör ombyggnad. Utformningskraven och de tekniska egenskapskraven i 8 kap. 1 och 4 §§ PBL ska därmed upp- fyllas där åtgärderna vidtas. Vidare kommer avsteg från kraven att få göras enligt 8 kap. 7 § PBL och bestämmelserna om varsamhet och förbud mot förvanskning i 8 kap. 13, 14 och 17 §§ ska beaktas. Vi föreslår inga förändringar avseende ändring, underhåll eller tillbyggnad. Förslaget medför följdändringar i PBL, PBF, lagen (2014:267) om energimätning i byggnader, förordningen (2006:1592) om energi- deklaration för byggnader och i ett antal förordningar om stöd och bidrag av olika slag. I 3 kap. 22 PBF anges att kravet på bredbandsanslutning inte behöver uppfyllas vid annan ändring av en byggnad än ombyggnad. Bort- tagande av ombyggnad i innebär att kravet på bredbandsanslut- ning enbart behöver uppfyllas vid nybyggnad. Energimätning i byggnader och energideklaration för byggnader Enligt lagen (2014:267) om energimätning i byggnader ska den som för egen räkning utför eller låter utföra ombyggnad se till att det går att mäta varje lägenhets elförbrukning, naturgasförbrukning, energi som används för att påverka inomhusklimatet och användning av tappvarmvatten. Ombyggnadsbegreppet i lagen motsvarar ombygg- nad enligt PBL. Genom lagen genomfördes det så kallade energi- Vid genomförandet av direktivet valde lagstiftaren att använda plan- och bygglagstiftningens ombyggnads- begrepp i stället för direktivets större renoveringar. Skälen var föl- jande. För det första ansåg lagstiftaren att en större renovering enligt direktivet omfattas av begreppet ombyggnad enligt PBL, i vart fall när det handlar om att totalkostnaden för renoveringen av klimatskalet eller byggnadens installationssystem överstiger av bygg- nadens värde, exklusive värdet av den mark där byggnaden är belägen. För det andra avsåg lagstiftaren att underlätta rättstillämpningen genom att använda befintliga termer.40