sou · H7B363 · 2019-12-19 00:00:00 — I kategorin övriga nyttor återfinns landsbygdsutveckling, industriell utveckling och hållbar näringspolitik, försörjningstrygghet och att biogödsel möjliggör en expansion av det ekologiska jordbruket. Majoriteten av de nyttor som uppkommer vid produktionen av biogas kan svårligen kvantifieras med tillräcklig exakthet (se tabell 5.1). Bland de kvantifierbara nyttorna är reduktionen av metanläckage den viktigaste. För de icke-kvantifierbara nyttorna bedöms bio- gasens bidrag till ökad försörjningstrygghet vara den främsta nyttan. Sammanfattningsvis bedömer utredningen att den inhemska pro- duktionen av biogas genom rötning bidrar till omställning till en cirkulär ekonomi. Genom förädling omvandlas avfall och rest- produkter till resurser som klimatutsläppen minskar och växtnäringsämnen återcirkuleras. Nyttor uppkommer dessutom i varierande grad vid användningen av biogas beroende på inom vilken som sektor gasen förbrukas. Baserat på utredningens underlag är reduktionen av växthusgasut- släpp den isärklass största nyttan som följer av att använda biogas. Utredningen bedömer att övriga miljö- och hälsonyttor – mins- kad försurning och övergödning samt partikelutsläpp – är försum- bara. Detta beror på att utredningens kostnadsnyttokalkyl är framåt- blickande – biogasens nytta har jämförts med Euro 6 och Euro VI motorer.1 Om biogasen hade jämförts med den existerande svenska fordonsflottan hade dessa nyttor varit än mer påtagliga. Baserat på utredningens kostnadsnyttokalkyl bedöms biogasens användning ge upphov till de största nyttorna inom transportsek- torn, följt av industrin, sjöfarten och inom sådan storskalig kraftvär- meproduktion där biogas ersätter naturgas. Biogasens användning för produktion av el och värme i gårdsanläggningar bedöms dock endast ge marginella nyttor, såvida inte biogas ersätter naturgas eller andra fossila bränslen i dessa processer. Därtill har utredningen bedömt att det även uppkommer klimat- nyttor vid användning av biogas producerad från lignocellulosa. Utredningen vill avslutningsvis poängtera vikten av att inte bara uppmärksamma de nyttor som har kvantifierats och tilldelats ett ekonomiskt värde i detta kapitel. De många nyttor som biogas kan bidra med framgår av tabell 5.1 nedan. Som nämndes ovan är pro- duktionen och användningen av biogas ett viktigt verktyg för att åstadkomma en mer cirkulär ekonomi. Med mer forskning på detta område kan ytterligare nyttor komma att kvantifieras och inräknas i kostnadsnyttokalkylen. 1Studien har jämfört nyttan med både Euro 6-motorer (bensinmotorer i personbilar) samt Euro VI-motorer (dieselmotorer). Tabell 5.1 Lista över beskrivna produktions- och användarnyttor Minskade utsläpp av växthusgaser som härrör från produktion av biogas från olika substratströmmar och användning av biogas inom olika sektorer Återcirkulering av växtnäringsämnen samt minskad övergödning Biogas bidrar till landsbygdsutveckling Industriell utveckling och hållbar näringspolitik Biogödsel bidrar till att ekologisk odling kan öka Ökad produktivitet med biogödsel och vallodling Minskad lukt från gödsel Minskat buller vid användning av biogas i transportsektorn Syftet med detta kapitel är att beskriva och bedöma biogasens nyttor. Inledningsvis beskrivs och bedöms de samhällsekonomiska nyttor som kan härledas till inhemskt producerad biogas och till den bio- gödsel som därmed också uppkommer. Därefter följer ett resone- mang och en bedömning av de olika nyttor som konsumtionen av biogas generar inom industrin, el- och värmesektorn samt för trans- porter. Detta följs av en bedömning av nyttor som uppstår vid pro- duktion och användning av biogas från rötning och lignocellulosa. De nyttor som kan kvantifieras summeras sedermera i en kostnads- nyttokalkyl. Avslutningsvis genomförs en kvalitativ bedömning av de nyttor som inte ingår i kostnadsnyttokalkylen. Samhällsnytta är ett värde som tillfaller samhället i stort. Det kan jämföras med begreppet egennytta där värdet tillfaller enskilda aktö- rer. Men även aktiviteter som drivs av egennytta kan skapa samhälls- nyttor. För att förtydliga diskussionen och undvika dubbelräkning kan de olika nyttorna beräknas som privat- och samhällsekonomiska intäkter (eller kostnader beroende på perspektiv). Skillnader mellan dessa intäkter förklaras av förekomsten av externaliteter. En exter- nalitet kan vara antigen positiv eller negativ. Den beskrivs som en konsekvens av konsumtion eller produktion som påverkar tredje part och som inte ingår som avgörande faktor i konsumtions- eller produktionsbeslutet.2 5.4Biogas och biogödsel i en cirkulär ekonomi Vår nuvarande linjära ekonomi är inte hållbar och kommer inte att fun- gera i en värld som går mot tio miljarder människor och större konsumtion än . Resursutmaningen handlar inte i första hand om råvaror som ”tar slut” utan om att värdefulla resurser spills eller sprids ut i naturen, tappar sitt ekonomiska värde och förstör jor- dens livsuppehållande system. Cirkulär ekonomi är en ekonomi där av- fall i princip inte uppstår och som har förutsättningar att vara ekolo- giskt, ekonomiskt och socialt hållbar.3 Enligt Europeiska kommissionen är ”övergången till en mer cirkulär ekonomi, där värdet på produkter, material och resurser behålls i ekonomin och avfallsgenereringen minimeras, […]en nödvändig del i EU:s arbete för att utveckla en hållbar, koldi- oxidsnål, resurseffektiv och konkurrenskraftig ekonomi. Här finns möjligheten att omvandla ekonomin och skapa nya och hållbara kon- kurrensfördelar för .”4 Utredningen cirkulär ekonomi granskade definitioner av cirkulär ekonomi. Slutsatsen var att det inte finns någon ”vetenskaplig eller på annat sätt allmänt vedertagen definition av cirkulär ekonomi, men begreppet används redan brett i stora delar av världen och i många olika sammanhang.” Med detta sagt kan begreppet beskrivas i motsats till en linjär ekonomi som producerar avfall. I en cirkulär ekonomi skapas snarare resurser som återanvänds av samhället alternativt återförs till natu- rens kretslopp på ett hållbart vis. I likhet med den ovan omnämnda 2Lundmark, , Underlagsrapport till (2019). 3Utredningen ekonomi, Från värdekedja till värdecykel – så får en mer cirkulär ekonomi (SOU 2017:22), s. 69. utredningen utgår denna utredning från en definition av cirkulär ekonomi som består av följande tre pelare:5 •Bevara och stärk naturkapitalet genom att förvalta ändliga resur- ser och balansera nyttjandet av förnybara resursflöden. •Optimera användning genom att cirkulera produkter, komponen- ter eller material med så högt nyttjande som möjligt. •Främja verkningsfulla system genom att eliminera negativa sido- effekter av resursanvändningen som miljögifter, buller, trängsel eller negativa hälsoeffekter. Ur detta perspektiv är biogas och biogödsel att betrakta som resurser som förädlas och utvinns ur samhällets avfalls- och avloppshante- ring. Dessa resurser kan sedan användas i flera sektorer i form av energi och näringstillförsel. Med andra ord kan fossila och andra ändliga resurser ersättas. Biogas bidrar till att cirkulera produkter och material med högt utnyttjande och till att minimera negativa sidoeffekter på miljö och hälsa. Biogas uppfyller därmed kriterierna för cirkulär ekonomi. Noterbart är också att i den s.k. Januariöver- enskommelsen förordas en förstärkt utveckling av en resurseffektiv, cirkulär och biobaserad ekonomi.6 5.5Kvalitativ beskrivning av nyttor som härrör från produktion av biogas från rötning I detta avsnitt beskrivs och värderas de klimat-, miljö- och övriga nyttor som uppkommer vid produktionen av biogas. Dessutom be- skrivs nyttor från konsumtionen av biogödsel i detta avsnitt, efter- som denna nytta enbart uppkommer i nära anslutning till produk- tionen av biogas. 5Se t.ex. /, Growth Within, a circular economy vision for a competitive Europe (2015). 6Se punkt 38 i Januariöverenskommelsen. När biogas produceras från gödsel omhändertas framför allt växt- husgasen metan men även lustgas i mindre utsträckning. Därmed kan man undvika läckage av dessa växthusgaser. Metan och lustgas har båda en växthusverkan som är 20–25 respektive 300 gånger star- kare än vad koldioxid har.7 Även rötning av andra substrat så som matavfall gör att man kan undvika läckage av växthusgaser, men denna nytta är lägre än vid rötning av gödsel. Vid produktion av biogas genom rötning av substrat uppkommer en rötrest som kan ersätta mineralgödsel vars produktion dels an- vänder sig av fossila bränslen, dels släpper ut lustgas i de fall det sak- nas teknik för att fånga in denna gas.8 Om biogödsel ersätter mine- ralgödsel på motverkas även förlusten av markkol. Detta eftersom biogödsel återför kol till åkermarken. Förlusten av orga- niskt material orsakas av ökad specialisering, minskad användning av organiska gödselmedel och som en följd av att jordbruket intensi- fieras allt mer. uppskattar att kolförlusten från mineraljordar motsvarar i genomsnitt koldioxidekvivalenter per hektar och år.9 Enligt en studie är den rådande situationen ”inte hållbar på lång sikt, både av klimatskäl och ur markkvalitetsperspek- tiv, och åtgärder måste förr eller senare vidtas för att bryta denna utveckling”.10 Produktionen och användningen av biogödsel minskar således utsläppen av växthusgaser på flera sätt. Biogasens och biogödselns klimatnytta varierar dock beroende på substrat och transport till och från anläggningen (transportens längd, använt drivmedel och produktens aggregationsform). Därtill använ- der produktionen elenergi och värme i de förbehandlings- och hygie- niseringsprocesser som vissa substrat kräver. Om rågas uppgraderas och därtill förvätskas krävs ytterligare elenergi. Slutligen påverkas klimatnyttan av i vilken utsträckning metan läcker ut i samband med produktionen (s.k. metanslipp).11 7Energimyndigheten, Förslag till sektorsövergripande biogasstrategi (ER 2010:23). 9Naturvårdsverket, National Inventory Report – Greenhouse gas emission inven- tories 1999–2013 (2015). 10Björnsson, m.fl., som kolsänka. En utvärdering av miljö- och kostnadseffek- ter av att inkludera gräsvall för biogas i spannmålsrika växtföljder (2016), . 11Energimyndigheten, Förslag till sektorsövergripande biogasstrategi (ER 2010:23). Återcirkulering av växtnäringsämnen och minskad övergödning När organiskt material rötas uppkommer en rötrest. Om denna sprids på åkrar som s.k. biogödsel återförs växtnäringsämnen till jord- bruket.12 I rötningsprocessen bildar vissa kolföreningar biogas. Det kol som inte avgår som biogas stannar kvar i rötresten och kan åter- föras till åkern tillsammans med näringsämnen. Beroende på vilka substrat som har rötats återfinns dessutom varierande mängder mine- raler t.ex. fosfor, kalium, ammoniak och kväve i rötresten, vilket innebär att biogödsel kan ersätta mineralgödsel. Åkermarkens odlingsegenskaper kan även förbättras med bio- gödsel. Därtill kan en ändamålsenlig teknik för spridning av biogöd- sel minska övergödning13, eftersom läckaget av markbundet kväve och ammoniak till luften då minskar.14 Under rötningsprocessen omvandlas delar av det organiskt bundna kvävet till ammonium- kväve, vilket är mer lättillgängligt för grödor. Detta minskar i sin tur risken för kväveläckage. Dessutom bidrar rötningsprocessen till att rötresten blir en mer homogen produkt som är lättare att sprida än exempelvis stallgödsel. Kvävetillgängligheten i biogödsel kan i snitt öka med 10 procent15 jämfört med flytgödsel som inte har rötats. Det finns dock studier som visar på högre upptagningsförmåga, be- roende på spridningsteknik. Studier i har exempelvis visat att upptagningen av kväve från biogödsel var , jämfört för flytgödsel från nötkreatur och för flytgödsel från svinuppfödning16. Även biogödsel från matavfall inne- håller en hög andel tillgängligt kväve ().17 Vid rötning om- vandlas delar av det organiskt bundna kvävet i substraten till ammo- niumkväve, vilket är direkt växttillgängligt.18 Därmed ökar värdet på biogödsel jämfört med om t.ex. orötad stallgödsel används direkt i 13Användningen av en släpsko kan exempelvis minska ammoniakavgången jäm- fört med att enbart använda släpslang enligt Envirum, Miljönytta och samhällsekonomiskt värde av produktion och användning av biogödsel (2018). 14Energimyndigheten, Förslag till sektorsövergripande biogasstrategi (ER 2010:23). 15SEAI, Assessment of cost and benefits of biogas and biomethane in (2017) 16Lukehurst, m.fl., Utilisation of digestate from biogas plants as biofertilizer (2010) IEA Bioenergy Task 37. 17SEAI, Assessment of cost and benefits of biogas and biomethane in (2017) s. 39. 18Energimyndigheten, Förslag till sektorsövergripande biogasstrategi (ER 2010:23). Dessutom möjliggör rötningen av substrat till biogödsel att mer växtnäringsämnen återcirkuleras eftersom det vare sig är praktiskt eller legalt möjligt att sprida exempelvis orötat matavfall på åkrar. Rötat avloppsslam (s.k. rötslam) måste uppfylla vissa gränsvär- den när det gäller innehållet av miljöfarliga ämnen för att få spridas på åkermark.19 20 användes av rötslammet på , vilket inkluderar mark där det odlades energiskog.21 Reste- rande rötslam användes för olika typer av anläggningsjord, och ofta i samband med deponitäckning. Mellangrödor som klöver, vicker, lupiner och ärtor odlas ofta sent och kan användas för att producera biogas. Dessa grö- dor binder kväve i marken och förbättrar därmed åkermarkens mark- kvalitet. Dessutom kan kolrika substrat såsom vallgrödor förbättra rötningsprocessen av andra kväverika substrat, såsom hönsgödsel.22 Om mellangrödorna plöjs ned i åkermarken riskerar näringsämnen dock att gå förlorade och bidra till övergödning. När mellangrödor skördas för att producera biogas kan de näringsämnen som återfinns i det biogödsel som uppkommer lagras för att sedan spridas under växtsäsongen. Detta minskar i sin tur risken för övergödning. Förbättrad biodiversitet och markkvalitet Om det substrat som rötas har genomgått en föregående hygieni- seringsprocess, dvs. hettats i , innehåller rötresten en lägre andel patogener och ogräsfrön än obehandlad göd- sel. Detta medför att mängden bekämpningsmedel kan minska. Till- sammans med att mineralgödsel ersätts eller att dess användning minskar kan biodiversiteten möjligen förbättras.23 Om ofullständigt nedbrutna växtdelar (humusen) återförs till jordbruksmarken mot- verkas även försämringen av jordkvaliteten.24 19Naturvårdsverket, Kungörelse med föreskrifter om skydd för miljön, särskilt marken, när av- loppsslam används i jordbruket (SNFS 1994:2 MS:72). 20Jordbruksverket, Användning av avloppsslam på (2017) version 1. 21Energimyndigheten, Produktion och användning av biogas och rötrester (ER 2019:23). 22Energimyndigheten, Förslag till sektorsövergripande biogasstrategi (ER 2010:23). 23SEAI, Assessment of cost and benefits of biogas and biomethane in (2017). 24Energimyndigheten, Förslag till sektorsövergripande biogasstrategi (ER 2010:23) och Prade, m.fl., (2017) Including a one-year grass levy increases soil organic carbon and decreases Minskad lukt från rötning och gödsel När organiskt avfall (som exempelvis gödsel) rötas bryts illaluktande fettsyror ned. Enligt flera studier medför detta att lagringen och spridningen av biogödsel ger mindre luktolägenhet än om man an- vänder obehandlad gödsel.25 Denna nytta kommer flest till del och blir därmed störst om biogödsel ersätter orötad stallgödsel i tätorts- nära odling. För att luktolägenheten ska minska i anslutning till själva biogas- anläggningen är det nödvändigt att den konstrueras och drivs på ett korrekt sätt. Lokaliseringen är också viktig i sammanhanget. 5.5.4Övriga nyttor från produktionen av biogas och användningen av biogödsel Det uppkommer ett antal närings- och försörjningstrygghetsrelate- rade nyttor utöver de klimat- och miljönyttor som skapas vid pro- duktion av biogas och biogödsel inom landets gränser. Biogas kan bidra till landsbygdsutveckling Som framgår av kapitel 3 fanns det 280 biogasanläggningar i 2018.26 Dessa anläggningar generar både direkta och indirekta ar- betstillfällen, exempelvis inom produktion och logistik. Enligt en studie bidrog produktionsvolymer till ca 2 000 direkta och ca 1 300 indirekta anställningar.27 Det är även värt att notera att en stor del av en framtida sysselsättningsökning inom sektorn kan för- väntas ske utanför tätorterna. Även bruttonationalprodukt (BNP) och bruttoregional- produkt (BRP) påverkas av produktionen av biogas. BRP-effekt be- stäms utifrån i vilken grad produktion och konsumtion sker inom regionen, val av substrat och förädlingsnivå. greenhouse gas emissions from cereal-dominated rotations – a Swedish farm case study. Biosystems , 164, s. 200–21). 25SEAI, Assessment of cost and benefits of biogas and biomethane in (2017). 26Energimyndigheten, Produktion och användning av biogas och rötrester , (ER 2019:23). 272050 Consulting, Samhällsekonomiskt värde av biogas – en studie av nyttan med biogas i (2018). Industriell utveckling och hållbar näringspolitik Enligt en studie har ett teknikförsprång inom biogaspro- duktion och förgasning. Ytterligare fördelar som nämns är den goda tillgången till skogsråvaror i samt att är världsledande på massa- och papperstillverkning inom vilken drivmedelsproduk- tion kan integreras.28 Ett annat karaktäristiskt drag för biogassyste- men i är att de har utvecklats med utgångspunkt i avlopps- vatten och avfall och att gasen i huvudsak uppgraderas och används som fordonsgas.29 Som påpekades i Förslag till en sektorsöver- gripande biogasstrategi hade en livskraftig industri vuxit fram i , centrerad runt svenska aktörers stora tekniska kunnande om biogasens värdekedja. hade dessutom aktörer etablerat sig på en internationell marknad, som teknikleverantörer eller i några fall genom att driva anläggningar utomlands.30 I en kartläggning av näringslivsaktörer genomförd av Biogas Re- search Center (BRC) vid listas företag som är etablerade i , och som levererar produkter och tjänster i biogasens värdekedja.31 Företagen består framför allt av kunskaps- och teknikföretag, men även av ett fåtal större företag. Företagen är aktiva i hela värdekedjan, från kunskapsframtagning och distribution till fordonstillverkning. I finns det ett par aktörer som är aktiva och konkurrenskraftiga på den internationella marknaden, framför allt inom produktionen av vissa moduler, såsom för förbe- handling och gasuppgradering. Ett exempel är företaget som enligt Energikontor har levererat ungefär en tredjedel av alla uppgraderingsmoduler i världen.32 I takt med att biogassektorn mognar kan den i allt större utsträck- ning komma att fungera som ett komplement till andra sektorer. Exempelvis kan aktörer söka nya användningsområden för resurser som genereras i produktionen. Ett försök är att odla fluglarver på 28Trafikutskottet, Fossilfria drivmedel för att minska transportsektorns klimatpåverkan – fly- tande, gasformiga och elektriska drivmedel inom vägtrafik, sjöfart, luftfart och spårbunden trafik (2017/18: RFR13). 29EBA, Statistical Report 2018 (2019). 30Energimyndigheten, Förslag till sektorsövergripande biogasstrategi (ER 2010:23). 31Eklund, och , Wisdom Swedish arena for internationalisation of biogas solutions (2018) Slutrapport till . 32Energikontor , Värdet av biogas – En samhällsekonomisk analys av biogasens nyttor (2017). biogödsel som foder till ekologisk fiskodling. Ett annat exempel är att odla sallad i biogödsel.33 Komplementaritet är ett till synes växan- de forskningsområde som syftar till att öka inkomstströmmar för producenter av biogas och biogödsel. Det finns studier som har beskrivit hur ett land genom att få ett tidigt försprång inom en viss teknik kan påverka dess utformning och därigenom stärka landets komparativa fördelar.34 Det bedrivs arbete inom den svenska basindustrin med att utveckla produkter med mindre negativ miljöpåverkan. Biogas är en av ett par förnybara gaser, så som förnybar gasol och förnybar vätgas, som kommer att behövas i betydande volymer för att möjliggöra att dessa produkter kan produceras (se kapitel 8). Utredningen bedömer att tillgången till förnybaragaser kan inverka positivt på den svenska basindustrins konkurrenskraft. Biogödsel bidrar till att ekologisk odling kan expanderas Som beskrivs i kapitel 4 ingick ett inriktningsmål för ekologiskt jordbruk i den förra regeringens livsmedelsstrategi , näm- ligen att av den svenska jordbruksmarken ska vara certi- fierad som ekologisk 2030 och att av den offentliga livs- medelskonsumtionen ska bestå av certifierade ekologiska produkter 2030. Därtill innehöll livsmedelsstrategin ett mål om att öka den totala livsmedelsproduktionen och därmed självförsörjningsgraden som ligger på drygt 50 procent.35 En ökad produktion och an- vändning av biogödsel kan bidra till ökad ekologisk produktion i . Dessutom betraktas en ökad användning av biogödsel som en dellösning för att möjliggöra utökade produktionsvolymer av eko- logiska livsmedel. Enligt en studie kan 10–av dagens kon- sumtion av mineralgödsel ersättas med biogödsel, förutsatt att biogas produceras.36 37 I denna energimängd ingår dock stallgödsel 33Frostberg, , börjar odla sallad vid varuhusen i och (14.12.2018), . 34Rodrik, , industrial policy, (2014) Policy. 35Jordbruksverket, Åtgärdsplan för att öka produktion, konsumtion och export av ekologiska livs- medel (2018). 36Envirum, Miljönytta och samhällsekonomiskt värde av produktion och användning av bio- gödsel (2018) och Energigas , Förslag till nationell biogasstrategi 2.0 (2018). 37Utredningen saknar underlag för att bedöma hur stor andel av denna biogödselproduktion som kan bli KRAV-certifierad. som redan används och därmed inte kan antas leda till någon minskning av konsumtionen av mineralgödsel. Om målet för eko- logisk produktion som angavs i regeringens livsmedelsstrategi nås, dvs. att av åkerarealen är ekologisk, bedömer en studie att av den framtida ekologiska arealen skulle kunna gödslas med ekologisk biogödsel.38 En utökad produktion av bio- gödsel kommer därmed troligen att behövas för att uppnå livsme- delsstrategins mål om en viss andel ekologisk jordbruksmark, efter- som import av biogödsel inte bedöms vara ekonomiskt lönsamt p.g.a. höga transportkostnader. Som även nämns i kapitel 4 bidrar inhemskt producerad biogas till ökad försörjningstrygghet vid en eventuell energiförsörjningskris.39 anger att försörjningstryggheten avseende natur- gas historiskt har varit hög och att sannolikheten för långa avbrott i det västsvenska naturgassystemet är låg. menar dock att gasförsörjningen kan anses vara sårbar eftersom det svenska naturgasnätet endast har en (1) tillförselpunkt av betydelse, dvs. Detta faktum tillsammans med att saknar egen produktion av naturgas gör det västsvenska naturgassystemet känsligt för yttre störningar. Naturgassystemet ska dock enligt EU:s gasförsörjningsförordning40 kunna förse de skyddade kunderna (i endast hushållskunder) med gas i följande situationer: •vid extrema temperaturer som statis- tiskt sett inträffar en gång , •under en period på minst med exceptionellt hög efter- frågan på gas som statistiskt sett inträffar en gång , och 38Palm, , PM förslag till kvantitativa mål för återföring av växtnäring från biogasanläggningar (2019) . 39Utredningen har inte analyserat i vilken grad nationellt producerad biogas kan bidra till för- sörjningstrygghet vid höjd beredskap och ytterst då även under krig. 40Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/1938 av om åt- gärder för att säkerställa försörjningstryggheten för gas och om upphävande av förordning (EU) nr 994/2010. •under minst i händelse av ett avbrott hos den största en- skilda gasförsörjningsinfrastrukturen under genomsnittliga vin- terförhållanden. uppfyller de två först nämnda kraven i gasförsörjnings- förordningen utan särskilda åtgärder.