sou · H7B352 · 2019-12-09 00:00:00 — De fyra permanenta ledamöter i verkställande session nomineras av kommissionen men ska godkännas av innan de slutligen utses av rådet.37 Alla nämndens ledamöter, i verk- ställande session och plenarsession, kan skiljas från sitt uppdrag efter förslag från kommissionen och efter godkännande av Europaparla- 31Exempelvis granskningsrapporten om makrotillsyn, regeringens skrivelse 2017/18:255. remissvar Dnr 18-2595 på begäran av regeringen, riksgälden och riks- banken. 32Se avsnitt 7.4 för den begränsning som gäller harmoniserade makrotillsynsverktyg. 33Proposition 2013/14:1, utgiftsområde 2. 343 § myndighetsförordningen (2007:515). 3539 kap. offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), se även Ds 2003:7 Förtjänst och skicklighet - om utnämningar och ansvarsutkrävande av generaldirektörer. 36Sakliga skäl ska föreligga, KU 2018/19: KU20. En generaldirektör kan inte avsättas med hänvisning till beslut i ett enskilt ärende eftersom det skulle strida mot 12 § 2 regeringsformen. 37Artikel 43 och 45 i SRM-förordningen. mentet och rådet.38 I jämförelse med kan alltså hela avsättas medan endast ordförande och vice ordförande kan avsättas. Det förklaras bl.a. av att hanterar beslut som kan innebära finan- siella åtaganden i form av att Resolutionsfonden tas i bruk. Möjlig- heten för och att utkräva ansvar av är i detta avseende mer effektivt jämfört med det som gäller . Kommissionens och rådets ansvar i beslut om resolutionsordning Kommissionen har befogenhet att invända mot Resolutionsnämn- dens förslag till resolutionsordning39 samt att pröva om kriterierna för statligt stöd är uppfyllda. befogenhet aktualiseras exempelvis när kommissionen föreslår en ändring i det belopp som, enligt resolutionsordningen, ska tas ur Resolutionsfonden. Meka- nismerna för ansvarsutkrävande för dessa två institutioner skiljer sig markant åt trots att båda agerar inom samma rättsliga ramverk när de fattar beslut.40 Kommissionen är kollektivt ansvarig inför , som genom ett misstroendevotum kan avsätta kommissionsledamö- terna.41 ledamöter däremot är ansvariga inför sina re- spektive nationella parlament eller inför sina medborgare.42 Det innebär att för det fall finansminister deltar i ett beslut i är delaktig i, och följaktligen delvis ansvarig för, rådsbeslutet. kan därmed begära att reger- ingen redogör för de resonemang och motiv som föranlett det aktu- ella rådsbeslutet att godkänna eller invända mot en resolutions- ordning (t.ex. uttag ur Resolutionsfonden). Inför beslut i Ekofin- rådet förankrar regeringen sin ståndpunkt i EU-nämnden.43 38För det fall ledamoten inte längre uppfyller villkoren för att denna ska kunna utföra sina uppgifter eller ha befunnits skyldig till allvarlig försummelse, artikel 56 i SRM-förordningen. 39Innebörden av en resolutionsordning förklaras i avsnitt 6.4. 40Artikel 18 i SRM-förordningen. Se även PM SRM. 41Artikel 17.8 i . 42Artikel 10 i . 43Samrådsskyldigheten framgår i 10 kap. 10 § regeringsformen samt 7 kap. 3 § riksdags- ordningen. 4.3.5Ansvarsutkrävande när det gäller resolution av banker i Styrning och granskning av Riksgälden44 är utformad på samma sätt som för (se avsnitt 4.3.3). Beslutet att försätta en svensk bank i resolution fattas av den s.k. resolutionsdelega- tionen. Delegationen består av Riksgäldens generaldirektör samt sex ledamöter som utses av regeringen.45 Ingen av ledamöterna har upp- draget som heltidssysselsättning. är ansvarig för att resolutionsdelegationen har tillräckliga medel men resolutions- delegationen är kollektivt och självständigt ansvarig för sina beslut.46 Krishantering av banker i har historiskt sett inte åtföljts av ytterligare mekanismer vad avser ansvarsutkrävande. Möjligheten att rikta interpellationer och frågor till statsråd är det gängse sätt som begär information från regeringen. kan närsomhelst kalla både statsråd och ansvariga generaldirektörer i syfte att diskutera aktuella frågor. Som anges ovan när det gäller banktillsyn är det regeringen som kan tillsätta och avsätta en Riks- gäldsdirektör från sin tjänst som myndighetschef. Regeringen tillsätter också ledamöterna i och kan således avsätta dem.47 4.3.6Granskning som grund för ansvarsutkrävande i EU och i Genom att olika organ och myndigheter i EU och i granskar medelsförvaltning och på vilka grunder beslut fattas får politiker underlag som kan användas som en del i det demokratiska ansvars- utkrävandet.48 Årsrapporter är ett vanligt förekommande sätt att redovisa hur en verksamhet bedrivits . Både och Riksgälden tar fram sådana rapporter. Rapporterna omfattas inte av några specifika förfaranderegler i . Däremot granskas rapporterna av och 44Förordningen (2007:1447) med instruktion för . 4518 § förordningen (2007:1447) med instruktion för . 46Förordningen (2007:1447) med instruktion för . 473 § myndighetsförordningen (2007:515). Styrelsen är framför allt ansvarig för strategiska frågor medan myndighetschefen är ansvarig för det löpande arbetet. 48Reichel (2010). regeringen redovisar resultaten av statens verksamhet i budget- propositionen. Regeringen riktar ibland även skrivelser till i vissa frågor. ECB:s årsrapporter om tillsynsverksamheten liksom årsrapporter hanteras enligt regler i bankunionens institutionella regelverk (se avsnitt 10.4.1)49 Europeiska revisionsrätten (Revisionsrätten) har granskat effek- tiviteten i både Tillsynsmekanismens och Resolutionsmekanismens verksamhet . Rapporterna innehåller en del kritik och förslag till förbättringar. Den främsta kritiken har rört att ge Revisionsrätten tillgång till relevanta do- kument vilket medför svårighet för Revisionsrätten att genomföra en komplett granskning. Ett samförståndsavtal har därför ingåtts i syfte att förbättra Revisionsrättens tillgång till dokument.50 En svå- righet som uppstått efter bankunionens tillblivelse är att även om Revisionsrätten ska granska hur ECB utför sin tillsynsbefogenhet ska Revisionsrätten inte granska de nationella tillsynsmyndighet- erna. Situationen har föranlett ett samarbete på initiativ av Revi- sionsrätten i syfte att identifiera de områden där revisionen av tillsy- nen på nationell nivå kan behöva stärkas.51 har gjort särskilda effektivitetsgranskningar av Finans- inspektionen.52 påbörjade en granskning av hantering av intressekonflikter. Det finns adekvata mekanismer för politiskt ansvarsutkrävande både i och inom bankunionen. Mekanismerna tillämpas med större regelbundenhet inom bankunionen, vilket kan bero på att ny- ligen upprättade organ som och Resolutionsnämn- den ofta blir ombedda att förklara grunderna för de beslut som fat- tas. Mekanismer för ansvarsutkrävande inom bankunionen är flera till antalet men möjliggör framför allt för politiker att tillhandahålla information samt att ställa skriftliga och muntliga frågor. Ledamöter i både och nationella parlament i deltagande 49ECB (2019) ECB:s årsrapport av tillsynsverksamheten 2018, (2019) Annual report 2018. 50Samförståndsavtal mellan Revisionsrätten och ECB, , 51Kern m.fl. (2019). 52Se exempelvis (2011) och (2018). medlemsstater har varit aktiva när det gäller att inhämta information samt diskutera och arbete. När ordförandena för respektive besvarar frågor och presenterar verksamheten ger det möjlighet att bättre förstå bakgrunden till de beslut som har fattats. Det är däremot inte sannolikt att möjligheten att avsätta en ordförande, eller hela i förekommande fall, skulle tillämpas om det inte föreligger synnerliga skäl. I resolutions- ärende är i många fall flera organ och institutioner involverade i beslutsfattandet vilket kan leda till oklarheter om vem som är slut- giltigt ansvarig för ett beslut. har en relativt sett liten statsförvaltning där regering och riksdag arbetat nära berörda myndigheter i syfte att upprätt- hålla finansiell stabilitet. Det kan vara en förklaring till varför förfa- randen för politiskt ansvarsutkrävande inte tillämpas i stor utsträckning. Ett deltagande i bankunionen kan medföra att mekanismer för ansvarsutkrävande tillämpas parallellt för samma fråga. Ordförande i respektive kan komma att få stå till svars parallellt med svenska politiker och myndighetsche- fer. De behöver inte vara en negativ konsekvens av ett deltagande; en bred debatt i flera parlamentariska organ kan innebära att en mångfacetterad fråga belyses från flera perspektiv.53 Den rättsliga prövningen av beslut är nära länkat till hur effektivt ett system för banktillsyn och resolution är eftersom rättslig prövning i högre utsträckning än det politiska ansvarsutkrävandet kan säker- ställa att regler respekteras. Detta avsnitt behandlar framför allt möjligheten för banker att få till stånd en rättslig prövning av de be- slut som riktas mot dem. Tillgång till effektiva rättsmedel är en grundläggande rättighet som erkänns i EU:s rättighetsstadga, i den europeiska konventionen om skydd för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter liksom i regeringsformen och förvaltningsla- 53Se exempelvis uppteckning från debatt mellan statsråd och parlamentsledamöter i det irländska parlamentet, tillgänglig på /en/debates/debate/dail//67 samt utfråg- ning i av finansministern. gen.54 Det vanligaste rättsmedlet är möjligheten att ifrågasätta ett förvaltningsbeslut som ställts direkt till en fysisk eller juridisk per- son. möjliggör även att en EU-rättsakt, som ligger till grund för ett beslut, kan ifrågasättas inför . Avsnittet behandlar rättslig prövning i tillsynsärenden (4.4.1) och i resolu- tionsärenden (4.4.2). 4.4.1Rättslig prövning i tillsynsärenden Ett deltagande i bankunionen skulle innebära att beslutar att ge eller återkalla tillstånd samt godkänner kvalificerade innehav för alla banker i . möjlighet att utfärda administ- rativa sanktioner gäller som utgångspunkt för de banker som omfat- tats av ECB:s direkta tillsyn men befogenheten kan användas även för andra banker.55 Därutöver utövar ECB tillsyn över betydande banker med de befogenheter som framgår av SSM-förordningen, t.ex. ägar- och ledningsprövning eller efterlevnad av kapitalbaskrav. skulle vid ett deltagande i bankunionen även fortsättningsvis utöva tillsyn över de mindre betydande bankerna och därmed fatta tillsynsbeslut gällande dessa banker på samma sätt som . ECB:s instruktion blir beslut ECB:s rättsakter, bl.a. beslut i tillsynsärenden, är enligt endast bindande för medlemsstater som har euron som valuta. Därför benämns de rättsakter ECB sänder till behöriga myn- digheter i deltagande medlemsstater som inte har euron som valuta inte ”beslut”. I stället anger SSM-förordningen att ECB kan ”instru- era” dessa myndigheter.56 Vid ett svenskt deltagande i bankunionen skulle tillsynsärenden omhändertas på följande sätt. ECB sänder (baserat på det beslut fattat) en specifik instruktion till som i sin tur fattar ett förvalt- ningsbeslut rörande den berörda banken. 54Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna i protokoll (EUT 2012/C 326/02). Europeiska konventionen om skydd för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. Regeringsformen, Förvaltningslagen (2017:900). 55Artikel 18.5 i SSM-förordningen. 56Artikel 7 i SSM-förordningen samt artikel 107 i ramförordningen. slut ska till fullo återge det som ECB angivit i instruktionen. ECB- rådet skulle på samma sätt instruera att besluta om lämpliga sanktioner om en bank bryter mot krav som framgår av nationell rätt eller ett EU-direktiv. Därmed skulle Finansinspek- tionen tillämpa svensk lagstiftning i sitt beslut om sanktion. Efter- som har exklusiv befogenhet för de uppgifter som fram- går av SSM-förordningen är följaktligen rättsligt ansva- rigt för de beslut som genomför ECB:s instruktion. En svensk bank kan som utgångspunkt överklaga den instruktion ECB riktar till till både och administrativa omprövningsnämnd (omprövningsnämnden). Det förutsätter dock att beslut är begränsat till att återge innehållet i ECB:s instruktion. Vid ett deltagande innebär överenskommelsen att ingå ett nära samarbete att Finansinspek- tionen ska följa ECB:s instruktion. När ett ärende anhängiggörs vid omprövningsnämnden eller vid kommer dessa organ göra en prövning om talerätt föreligger. Ett ärende kan med mycket stor sannolikhet tas upp till prövning med hänvisning till SSM-för- ordningens krav på lika behandling av de banker som faller under ECB:s tillsynsbefogenhet samt krav på effektiva rätts- medel.57 Det faktum att ECB skulle rikta instruktioner och inte be- slut till utgör inte ett hinder att ta upp ett ärende till prövning eftersom instruktionen har samma funktion som ett beslut och det är båda rättslig bindande. ledamöter är helt självständiga från ECB:s övriga verksamhet och har befogenhet att föreslå ett nytt utkast till beslut. kan emellertid inte själv fatta ett nytt beslut.58 Ett beslut från kan även an- hängiggöras vid samtidigt som omprövningsnämn- den hanterar samma ärende. 57Dom av , Plaumann, 25/62, ECLI:EU:C:1963:17. Ritleng (2019). 58Artikel 24 i SSM-förordningen. Nämnden, som består av fem externa experter på bank- och finansmarknadsfrågor, ska agera oberoende i det allmännas bästa. –2016 avgjorde nämnden fyra till sex ärenden . Se även PM SSM. Vid ett deltagande i bankunionen skulle överklagandemöjlighe- terna för banker etablerade i bero på dels vilken typ av beslut som fattats, dels om banken definieras som betydande eller mindre betydande enligt SSM-förordningen.59 Möjligheter för fysiska och juridiska personer att få till stånd en omprövning eller att överklaga ett beslut är följande: 1.Eftersom alla svenska banker omfattas av ECB:s instruktioner som resulterar i beslut att ge eller återkalla tillstånd samt godkännande av kvalificerade innehav kan en in- struktion vara föremål för omprövning i omprövningsnämnden eller ett överklagande till . Detsamma gäller för ECB:s instruktioner som uppmanar att anta sanktionsbeslut. 2.De mindre betydande bankerna, som vid ett deltagande i bank- unionen faller under tillsynsbefogenhet, kan överklaga de av beslut som inte omfattas av ECB:s exklusiva befogenhet till svensk förvaltningsdomstol. 3.Betydande banker kan hos omprövningsnämnden begära om- prövning av de instruktioner ECB riktat till samt överklaga dessa till . Däremot är talerätten60 begränsad till den bank som beslut, och in- direkt ECB:s instruktion, är ställt till och till annan fysisk eller juridisk person som är direkt och personligen berörd61 av beslutet. Förutom att fysiska och juridiska personer kan begära omprövning eller överklaga beslut kan även EU:s institutioner och medlemsstater ifrågasätta en ECB-instruktions giltighet via en ogiltighetstalan till EU-domstolen.62 59Artikel 6 i SSM-förordningen. 60Talerätt innebär rätt att föra talan i domstol, samma term används av omprövningsnämnden. 61Direkt och personligt berörd är en EU-rättslig term från rättspraxis. Dom av , Plaumann, 25/62 ECLI:EU:C:1963:17. 62Artikel 263 i EUF-fördraget. Även giltigheten av andra akter från ECB kan ifrågasättas inför . 4.4.2Rättslig prövning i resolutionsärenden I kan Riksgäldens förvaltningsbeslut att försätta en bank i resolution överklagas till förvaltningsdomstol. Riksgälden har även en intern omprövningsnämnd. befogenhet innebär att de flesta beslut som fattas av får rättslig verkan mot dem beslutet riktas till.63 Vissa beslut innebär, emellertid, att en nationell resolutionsmyndighet ska vidta åtgärder.64 EU:s medlemsstater, EU:s institutioner samt fysiska och juri- diska personer (framför allt banker) som berörs har alla möjligheten att väcka talan mot beslut vid EU-domsto- len.65 För ett antal beslut kan en intern prövning ske i Resolutions- nämndens överklagandepanel.66 Överklagandepanelen har möjlighet att ogiltigförklara vissa av beslut, framför allt sådana beslut som inte ger direkt talerätt vid EU-domstolen.67 Det finns goda möjligheter att få till stånd en rättslig prövning av beslut avseende tillsyn och resolution inom bankunionen. Det be- döms vara fallet framför allteftersom de interna omprövningsinstan- serna relativt snabbt kan ge ett tydligt svar på en begäran som ställs till dem. Därutöver innebär möjligheten att få till stånd en prövning direkt i ett mer skyndsamt förfarande jämfört med att överklaga beslut till en svensk förvaltningsdomstol.68 När en svensk domstol begär förhandsavgörande av är det svårt att förhindra att handläggningstiderna förlängs. Därutöver ut- gör svar på en begäran ingen dom utan just ett för- handsavgörande. Ett deltagande torde innebära en ökad möjlighet att få sin sak prövad och därmed en mer förutsägbar tillämpning av det gemensamma regelverket jämfört med om står kvar ut- anför bankunionen. Vid ett deltagande i bankunionen kan ECB:s instruktioner prövas av omprövningsnämnden och överklagas till . 63Exempelvis artikel 11, 12.1, 38–41, 65.3, 71 och 90.3 i SRM-förordningen. 64Exempelvis artikel 10.10 i SRM-förordningen. 65För fysiska och juridiska personer framgår villkor för talerätt i artikel 263 i EUF-fördraget. 66Artikel 85 i SRM-förordningen. 67Morais och Feteira (2018). 68Bjuvgren och s.254-255 i m.fl.(red) (2019). kan däremot inte uteslutas att beslut, som ge- nomför en instruktion från ECB, också överklagas till en svensk för- valtningsdomstol. Det kan i en sådan situation föreligga en risk för parallella förfaranden och därmed risk för parallella avgöranden. Det behöver därför tydliggöras, inför ett eventuellt deltagande i bank- unionen, hur en svensk förvaltningsdomstol bör förfara i en sådan situation. Regeringen har i proposition 2017/18:105 angivit att en förvaltningsdomstol förutom att vilandeförklara ett mål kan förklara sig obehörig att pröva ett mål.69 Resolutionsnämndes beslut kan prövas i ett relativt snabbt förfa- rande genom den interna omprövningsnämnden och vissa beslut kan omprövas direkt av . I jämförelse med att en svensk domstol begär ett förhandsavgörande från kan be- sked i ett ärende lämnas snabbare av ompröv- ningsnämnd samt, i förekommande fall, av i de mål som anhängiggörs där. 4.5Institutionellt och operativt oberoende God tillsyn förutsätter att en tillsynsmyndighet har ett stort mått av oberoende. Detsamma gäller andra myndigheter med ansvar för re- gelefterlevnad, t.ex. resolutionsmyndigheter. Oberoendet kan delas in i institutionellt, operativt och finansiellt oberoende. En viktig del av det institutionella oberoendet är att en tillsynsmyndighet inte ska vara en del av en lagstiftande församling eller ett departement. Vidare ska myndigheten inte ta emot eller efterfråga instruktioner. Institu- tionellt oberoende gäller för myndigheter i men oberoendet uttrycks, förutom i , även i regeringsformen.70 Det opera- tiva oberoendet avser möjligheten för tillsynsmyndigheten att fatta självständiga beslut samt att beslutsfattare (och de som utför själva tillsynsarbetet) inte ska ta otillbörlig hänsyn till politiska önskemål eller inflytande från marknadsaktörer.71 Det finansiella oberoendet handlar om att tillsynsmyndigheter ska ha tillräckliga och förutsägbara resurser. Skillnader i de behöriga myndigheternas resurser mellan och bankunionen behandlas i avsnitt 5.4 respektive 6.6. 69Proposition 2017/18:105, särskilt sid. 167–169. 70Regeringsformen, exempelvis kapitel 9, 11, 12 och 13. 71Basel methodology 2006 avser principer som gäller för tillsynsmyndigheter. (2006). Detta avsnitt behandlar hur institutionellt och operativt obero- ende upprätthålls i och inom bankunionen (4.5.1). Avsnittet behandlar även en särskild aspekt av oberoendet som aktualiseras i samband med tillsyn: i vilken utsträckning avstånden mellan tillsyns- myndighet och tillsynsobjekt kan påverka hur tillsynen utförs (4.5.2). Avsnitt 4.5.3 gör en samlad bedömning av konsekvenserna av ett deltagande jämfört med att inte delta i bankunionen vad avser dessa oberoendeaspekter. 4.5.1Institutionellt och operativt oberoende i och inom bankunionen Svenska myndigheter är i internationell jämförelse mycket självstän- diga, bl. a. beroende på att ministerstyre inte får förekomma i svensk statsförvaltning.72 Svenska myndigheters självständighet innebär, en- ligt 12 kap. 2 § regeringsformen, ”att regeringen eller annan myndig- het inte får påverka en myndighet när den beslutar i ett särskilt fall som rör myndighetsutövning mot enskild eller mot en kommun eller som rör tillämpningen av lag”. Regeringsformen anger även att myn- digheter ska beakta allas likhet inför lagen samt iaktta saklighet och opartiskhet.73 Förvaltningslagen74 innehåller regler som alla svenska myndigheter ska efterleva vad avser dels saklighet och opartiskhet, dels jäv och hur jävssituationer ska hanteras. De svenska myndighet- erna skulle vid ett deltagande i bankunionen tillämpa både svensk för- valtningsrätt och SSM- och SRM-förordningarnas75 krav på obero- ende vid utövande av tillsyns- respektive resolutionsbefogenheter. Ledamöter i , och Resolutionsnämn- den får inte ta instruktioner från någon; ska arbeta i hela unionens intresse76 och ska arbeta i hela unionens och det allmännas intresse.77 Ledamöter i representerar emellertid sin myndighet men får inte ta instruktion från någon.78 ledamöter deltar i personlig kapacitet. 7212 kap. 2 § regeringsformen. 731 kap. 9 § regeringsformen. 74Förvaltningslagen (2017:900), särskilt 16–18 §§. 75Se avsnitt 3.3 - 3.4 för en översikt av rättsakternas omfattning. 76Artikel 19 i SSM-förordningen. Tolkningen av termen ”ta emot instruktioner” förefaller inte helt uppenbar. ECB:s chefsjurist anger att instruktionsförbudet i SSM-förordningen inne- bär att och inte låter sig påverkas, Zilioli, i Ritleng (red.) (2016). 77Skäl 12 och 32 i SRM-förordningen. 78ECB-yttrande /2016/43 . Ledamöter i respektive ska efterleva de uppförandekoder som antagits av de båda organen. Det kan innebära att en svensk ledamot i respektive nämnd, (general- direktör eller motsvarande hög chef från respektive Riksgälden), kommer behöva uppfylla strängare krav än vad som ställs för dennes tjänst vid den svenska myndigheten. Ex- empelvis innebär uppförandekoderna att ledamöter i respektive efter uppdra- get avslutats är förhindrade att ta anställning vid en bank som faller under någon av nämndernas ansvar.79 Som nämns ovan reglerar förvaltningslagen frågan om jäv. Det innebär att en anställd vid en svensk myndighet är skyldig att till sin myndighet anmäla jäv när ett antal kriterier är uppfyllda, t.ex. om det föreligger omständigheter som gör att hens opartiskhet i ärendet kan ifrågasättas.80 En myndighets högsta ledning kan vid en anställds övergång av tjänst till privat sektor fråntas vissa uppgifter under upp- sägningstiden, men regler liknande dem som finns inom bank- unionen är ovanliga i . Den relativt nya lagen (2018:676) om restriktioner vid statsråds och statssekreterares övergång till annan än statlig verksamhet utgör emellertid ett undantag. Däremot kräver inte det gemensamma regelverket i sin nuvarande utformning att vid ett deltagande i bankunionen inför lagstiftning som reglerar övergång från en tjänst till en annan. 4.5.2Avstånd mellan tillsynsmyndighet och tillsynsobjekt God tillsyn av banker förutsätter att tjänstemän som utför tillsyn har god kännedom om de banker de hanterar. Insikter om hur en lokal marknad fungerar innebär att kunskap kommer till nytta i tillsynen men framför allt när banker hamnar i problem. En risk i allt tillsyns- arbete är de som ska utöva tillsyn utvecklar en så nära relation med sitt tillsynsobjekt att objektiviteten kan påverkas och därmed för- 79Resolutionsnämndens uppförandekod SRB/PS/2015/13, uppförandekod 2015/C 93/02. har även en etisk kod (rättslig grund, artikel 16 i anställningsbestämmelserna) för de anställda vilket begränsar den anställdes möjlighet att anställas, , vid en bank som personen haft ansvar för, SRB/PS/2015/12. 80Förvaltningslagen (2017:900), särskilt 16–18 §§. troendet för myndigheten. Det kan i sin tur leda till att myndighe- tens oberoende påverkas på ett otillbörligt sätt. Möjlighet till fram- tida anställning inom ett tillsynsobjekt kan utgöra en faktor som kan påverka hur tillsyn utförs.81