sou · H7B359d3 · 2019-12-12 00:00:00 — FUT-delegationen tog 2007 fram rapporten fuskar och varför? Om attityder till bidragsfusk i Sverige.17 I rapporten redogörs bland annat för en kvantitativ webbundersökning om allmänhetens attityder till bidragsfusk.18 Undersökningen visade att allmänheten tydligt tar avstånd från fusk med bidrag från välfärdssystemen. Inställningen till fusk skiljer sig dock åt beroende på vilken typ av fusk det handlar om. Särskild allvarligt bedömdes det vara att arbeta svart och få till 17Delegationen mot felaktiga utbetalningar (2007): Vem fuskar och varför? Om attityder till bidragsfusk i . 18Undersökningen genomfördes av . Det var en webbaserad undersökning bland 3 000 personer i åldrarna 15–som deltagit i undersökningen Orvesto Konsument. Antalet som svarade var 1 484 personer, vilket gav en svarsfrekvens på . exempel arbetslöshetsersättning eller ersättning från sjukförsäkringen. En tredjedel av respondenterna menade däremot att det inte var så allvarligt att ta ut en extra sjukdag fastän man inte är sjuk och tre av tio uppgav att de skulle behålla bidrag som de visste var felaktiga. När de svarande tog ställning till påståenden där man inte talar i termer av fusk uttrycktes en större acceptans för fusk med bidrag. Undersökningen visade att nästan varannan hade viss acceptans för fusk och hade mycket tillåtande attityd till olika former av fusk. En slutsats från undersökningen var därför att en relativt hög andel av de svarande hade en hög acceptans för fusk med bidrag och att tre av fyra trodde att bidragsfusket var mycket eller ganska omfattande. Det gick inte att urskilja några särskilda grupper där detta var mer tydligt. Ungefär lika många tyckte att det allvarligaste var att människor fuskar med bidrag som att människor inte fick de bidrag de har rätt till. De främsta orsakerna till fusket ansågs vara att politiker och makthavare fuskar, att moralen är dålig, att upptäcktsrisken är låg och straffen inte särskilt hårda. ESV gjorde 2010 en uppföljning av FUT-delegationens undersökning . Undersökningen presenterades i rapporten om bidragsfusk 2010.19 Den upprepade FUT- delegationens undersökning för att ge en bild av hur attityderna till bidragsfusk hade förändrats mellan 2007 och 2010.20 Resultaten från ESV:s undersökning gav i stort sett samma bild som FUT-delegationens undersökning. Det var dock färre som hade en accepterande attityd till fusk med bidrag och något fler som upplevde det som svårare att fuska. Det var också något färre som ansåg att fusket var omfattande. En skillnad mellan de två undersökningarna var att fler i ESV:s undersökning tyckte att det var ett större problem att människor inte får de bidrag de har rätt till än 19 (2011): Samverkansuppdrag mot felaktiga utbetalningar från Bilaga 5: Attitydundersökning om bidragsfusk 2010. 20Det var en webbaserad undersökning bland 3 000 personer i åldrarna 15–och som deltagit i undersökningen Orvesto Konsument. Antalet som svarade var 1453 personer, vilket gav en svarsfrekvens på . att man försöker fuska. I FUT-delegationens undersökning var det ungefär lika många i båda grupperna. Liksom i FUT-delegationens undersökning ansågs den främsta orsaken till fusk vara att politiker och personer i ledande ställning fuskar. 3.3Skatteverket – Resultat från de årliga attitydundersökningarna21 lyfts ofta fram som ett gott exempel på ett långsiktigt arbete för att främja viljan att göra rätt. erfarenheter och slutsatser, men även forskning på området, beskrivs bland annat i rapporten av sociala normer och förtroende för myndigheten identifieras som viktiga faktorer för viljan att göra rätt. Det är skälet till att har valt normförstärkning istället för avskräckning som strategi för kontrollarbetet. Eftersom har studerat allmänhetens inställning till skattefusk , kan de också visa att viljan att göra rätt har ökat som förtroendet för myndigheten har ökat. har genomfört årliga attitydundersökningar med liknande frågor till privatpersoner och företag. Undersökningarna mäter synen på skattesystemet, skattefusket, skattekontrollen och upplevelserna i kontakterna med Skatteverket.23 För att få en uppfattning om utvecklingen av attityder rörande skatter och skattefusk har utvecklat ett attitydindex uppdelat på följande sex frågeområden. Förutsättningar att göra rätt, upptäcktsrisk, kontroll, attityd till skattefusk, kännedom om fusk hos andra samt tillit och förtroende. Indexet har varit i stort sett oförändrat som är de år indexet mäter. attitydundersökning från var skattemoralen hög och acceptansen för skattefusk låg. Inga större förändringar hade skett . Nio av tio ansåg att det är en moralisk plikt att hålla sig till skattereglerna och enbart tyckte det var ok att folk skattefuskar. 21Skatteverket (2018): Resultat från de årliga attitydundersökningarna 2017. 22Skatteverket (2015): Framtidens kontroll. 23Undersökningen 2017 gick ut till 2 500 slumpmässigt utvalda personer i åldrarna 18–. Antalet som svarade var 1 049 personer, vilket gav en svarsfrekvens på . En tiondel svarade att de kände någon som skattefuskar. svarade mer än dubbelt så många att de kände någon som anlitat svart arbetskraft eller som arbetat svart, vilket skulle kunna tyda på att detta inte uppfattas som skattefusk. över hälften uppgav att de hade förtroende för myndigheter i allmänhet och att de hade förtroende för , dessa andelar har legat relativt . Lite över tre fjärdedelar trodde att troligtvis skulle upptäcka om de skattefuskade, tyckte att det finns stora möjligheter att undanhålla inkomster. Inte heller här finns några större förändringar mellan åren. har dock andelen som anser att är bra på att bekämpa skattefusket stadigt ökat, från 2017. Det fanns en tydlig skillnad i attityder mellan män och kvinnor, där kvinnor generellt är mer negativa till skattefusk och svartarbete. Det gällde bland annat moralisk plikt att hålla sig till skattereglerna och om det är ok att skattefuska. Även uppfattningen om förekomst av skattefusk och om det är troligt att upptäcker de som fuskar fanns tydliga skillnader mellan könen. Kvinnor trodde i högre utsträckning att skattefusket var utbrett och att skulle upptäcka de som fuskar. 3.4CSN – Attityder till bidragsbrott24 CSN har följt upp FUT-delegationens undersökning med tre egna studier av studerandes attityder till bidragsbrott och felaktiga utbetalningar , 2016 och 2018. Syftet med studierna var att få kunskap om vilka attityder till bidragsbrott som finns bland studerande med studiemedel och hur dessa attityder kommer till uttryck. Kunskapen används som underlag till framtida informations- och kommunikationsinsatser. Andelen studerande som tycker att det är ganska eller mycket allvarligt att få ut mer studiestöd än man har rätt till ökade kraftigt , från till . Men sjönk undersökning till . Attityden till bidragsbrott bland studerande har alltså blivit mer tillåtande. 24CSN (2016): Attityder till bidragsbrott, samt resultat från CSN:s attitydundersökning . I CSN:s attitydundersökningar uppgav runt av studenterna att de tyckte det var allvarligt att inte anmäla ändrade förhållande som skulle minska studiebidraget eller lånet. En klar ökning har skett då enbart 58 ansåg det allvarligt. ansåg att det är mycket allvarligt 2016 och 2018. Andelen studenter som uppger att de skulle behålla pengar som de har fått för mycket av sjönk kraftigt , från . Ingen förändring skedde . Det har alltså skett en betydande attitydförändring i detta avseende. Kvinnor anser oftare än män att det är allvarligt att försöka få ut mer pengar än vad man har rätt till, och män svarar oftare att de skulle behålla pengarna om de fick för mycket utbetalt. Dessa skillnader mellan könen gäller för alla åren. Undersökningen 2016 visade att studerande var osäkra på vilka skyldigheter de hade att anmäla ändringar som påverkar studiemedel. Motsvarande information saknas i undersökningarna . I undersökningarna 2016 och 2018 har en av fem uppfattningen att det inte är brottsligt att avstå från att anmäla studieavbrott. Välfärdsstatsundersökningarna är en serie undersökningar av svenskarnas attityder till välfärdspolitik. Den första undersökningen genomfördes och den senaste 2018. Forskare på vid samlade in data för ytterligare en välfärdsstatsundersökning (inom ramen för projektet 2017). Resultat från den senaste välfärdsstatsundersökningen publiceras löpande genom en serie rapporter, och projektet beräknas vara färdigställt under slutet av 2019.26 Undersökningarna visar att stödet bland befolkningen för omfattningen och den kollektiva finansieringen av välfärden överlag är stark och stabil . Det finns tecken på att stödet ökat. När det gäller misstankar om fusk med ersättningar syns en generell nedgång sedan mätningarnas början 1986. 25Umeå universitet, Välfärdstatsundersökningarna, . 26Umeå universitet (2017): Välfärdsopinion 2017. 2002 till 2006 syns en viss uppgång i den allmänna misstänksamhetsnivån, för att minska betydligt . syns återigen en stabilisering och en svag ökning av misstänksamhetsnivåerna. Sammantaget instämmer dock fortfarande en majoritet av den svenska befolkningen med påståenden om att många av de som använder sjukvårdsresurser, arbetslöshetsersättningar, bostadsbidrag och sjukersättning gör det utan saklig grund. T.ex. tror en majoritet av svenskarna att många som får arbetslöshetsersättning egentligen skulle kunna få ett nytt jobb om de bara ville. För ekonomiskt bistånd (socialbidrag), som utgör det område där svenskarna är minst benägna att hysa föreställningar om ett omfattande fusk, ligger siffrorna . Att jämföra med nivåerna , då av befolkningen hyste uppfattningen att många som erhöll ekonomiskt bistånd inte egentligen var att betrakta som fattiga. Inom ramen för den Parlamentariska socialförsäkringsutredningen togs rapporten , stöttande, tillitsfull? Svenskarnas syn på socialförsäkringar fram. Där framgick att en marginalgrupp av arbetslösa, förtidspensionärer och de som fått ekonomiskt bistånd hade en betydligt lägre tillit till socialförsäkringarna än övriga. Förtroendeminskningen för socialförsäkringen rör alltså i synnerhet dem som själva lever på marginalen. FUT-delegationens undersökning och ESV:s visade att det fanns en viss tillåtande attityd till bidragsfusk. minskade dock den tillåtande attityd till fusk och färre ansåg att fusket var omfattande. I Välfärdstatsundersökning sjönk misstänksamheten mot fusk för att sedan öka något till 2018. CSN:s undersökningar visar att attityden till bidragsbrott bland studenter blev klart mindre tillåtande. syntes dock en viss tillbakagång. attitydundersökningar visar att skattemoralen är hög och acceptansen för skattefusk låg, ingen större skillnad har skett . Välfärdsstatsundersökningarna visar på ett högt och över åren stabilt stöd för en skattefinansierad välfärd. 27Svallfors, S. (2011): Trygg, Stöttande och tillitsfull? Svenskars syn på socialförsäkringarna. Underlag till den parlamentariska socialförsäkringsutredningen (S 2010:04). 4Ny attitydundersökning om bidragsmoralen i samhället I detta kapitel redogör vi för resultaten från den attitydundersökning som Kantar genomfört på uppdrag av delegationen. Vi börjar med att redogöra för den metod, urval och svarsfrekvens. Därefter går vi igenom resultaten från undersökningen. Vi gör även vissa jämförelser med tidigare studier där det är relevant. Vi avslutar kapitlet med en sammanfattning av de viktigaste resultaten. 4.1Metod, urval och svarsfrekvens Undersökningens målgrupp är allmänheten i åldrarna 15–. Ett slumpmässigt representativt urval gjordes från för den aktuella åldersgruppen. Totalt omfattade urvalet 5 000 individer. En kombination av olika metoder har använts för att samla in svaren. Först skickades en enkät ut med post till de 5 000 slumpmässigt utvalda personerna. I utskicket fanns även en länk till en webbenkät. I webbdelen gick det att besvara enkäten på svenska, engelska eller arabiska. Vid uteblivet svar skickades en påminnelse med post ut med samma innehåll som det första utskicket. Efter det skickades det ut en påminnelse via sms med länk till webbdelen till dem med mobiltelefonnummer. Sist genomfördes upp till 15 kontaktförsök per telefon eller mobiltelefon till dem som fortfarande inte svarat. I telefonsamtal erbjöds personerna att svara direkt via telefon alternativt att få en ny enkät utskickad. Totalt bestod frågeformuläret av 17 frågor, uppdelade på områdena Förutsättningar att göra rätt, Inställning till fel och fusk Ny attitydundersökning om bidragsmoralen i samhället med bidrag samt Förtroende.28 Enkäten inleds med frågor som ger bakgrundsdata kring sysselsättning, utbildning, inkomst, erhållna ersättningar och återkrav på ersättningar. Även ålder, kön och bostadsort finns med som bakgrundsdata direkt från urvalet. Ett antal frågor har hämtats från FUT-delegationens och ESV:s attitydundersökningar. Vissa frågor har även inspirerats av årliga attitydundersökningar. Vi kommer att göra vissa jämförelser med tidigare studier. Urval och metod skiljer sig dock från denna undersökning varför jämförelserna måste tolkas med försiktighet. Målgruppen för undersökningar var allmänheten i åldersspannet 15–. Urvalet gjordes från SPAR och omfattade 5 000 slumpmässigt utvalda individer. Av dessa tillhörde 73 stycken inte målgruppen. Totalt inkom 1 861 svar vilket motsvarar en svarsfrekvens på . Av dessa svarade majoriteten via post och ca en femtedel via webblänk. Ett mindre antal intervjuer genomfördes via telefon. 28Se bilaga 1 för enkäten Ny attitydundersökning om bidragsmoralen i samhället Källa: Kantar . Svarsfrekvensen skiljer sig åt mellan olika undergrupper och resultaten har i efterhand vägts med avseende på kön, ålder och region. I bilaga 2 finns en bortfallsanalys gjord av Kantar . I detta avsnitt redovisar vi de viktigaste resultaten från enkätundersökningen.29 Vi tittar även på vissa tendenser och mönster i förhållande till tidigare undersökningar. Som vi tidigare nämnt måste dock jämförelser tolkas med försiktighet eftersom urval och metoder skiljer sig åt mellan undersökningarna. Av de svarande i vår undersökning har så många som haft minst en av nedanstående ersättningar . Den vanligaste förmånen är barnbidrag följt av ålderspension och studiebidrag/lån. 29I Kantar Sifos bortfallsanalys i bilaga 2 görs vissa signifikanstester för skillnader mellan undergrupper. Ny attitydundersökning om bidragsmoralen i samhället Föräldrapenning/tillfällig föräldrapenning Sjuk- eller aktivitetsersättning (fd förtidspension) Försörjningsstöd/ekonomiskt bistånd Källa: Kantar , Attitydundersökning om felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen, 2018. 4.2.1Fler anser att det är allvarligare att människor inte får de bidrag de har rätt till än att det fuskas med bidrag Att människor fuskar med bidrag Att människor inte får de bidrag de har rätt till Tveksam, vet ej Källa: Kantar , Attitydundersökning om felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen, 2018. Ny attitydundersökning om bidragsmoralen i samhället Totalt sett är det något fler som anser att det är allvarligare att människor inte får de bidrag de har rätt till än att det fuskas med bidrag. Men skillnaden mellan de två grupperna är dock inte stor. Däremot finns det skillnader mellan kvinnor och män samt mellan yngre och äldre. Bland män och i den äldsta åldersgruppen är det fler som tycker att det är allvarligare att det fuskas än att människor inte får bidrag de har rätt till. Vi ser också att studerande, föräldralediga och sjukskrivna i högre utsträckning än andra grupper anser att det allvarligaste är att människor inte får bidrag de har rätt. Inte heller i FUT-delegationens undersökning var det någon större skillnad mellan de båda grupperna, något fler ansåg där att det allvarligaste var att det fuskades med bidrag. I ESV:s undersökning var det däremot betydligt fler, över hälften, som tyckte att det var ett större problem att människor inte får de bidrag de har rätt till än att det fuskas med bidrag. Vi ser alltså större likheter i resultaten mellan vår undersökning och den från FUT 2007 i detta avseende. 4.2.2Tydligt avståndstagande till bidragsfusk generellt 1 Instämmer inte alls Tveksam, vet ej Bidragsfusk påverkar välfärden negativt Personer i min omgivning skulle tycka att jag gjorde fel om jag medvetet försökte få mer bidrag än jag har rätt till Många som får bidrag eller ersättningar försöker få ut mer än vad de har rätt till Fusk med bidrag är mindre accepterat jämfört Det kan finnas förmildrande omständigheter till att man bidragsfuskar Jag har förståelse för att man överdriver eller undanhåller vissa saker för att få mer bidrag För min egen del är det OK att folk fuskar med bidrag om de har möjlighet till det Källa: Kantar , Attitydundersökning om felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen, 2018. I figuren ovan ser vi hur de svarande ställde sig till olika påståenden om bidragsfusk. Resultaten visar att de allra flesta tar tydligt avstånd Ny attitydundersökning om bidragsmoralen i samhället från bidragsfusk, ungefär 9 av 10 anser att bidragsfusk är omoraliskt och någonting som påverkar välfärden negativt. Här ser vi inga större skillnader mellan könen. uppger att deras omgivning skulle tycka att de gjorde fel om de försökte fuska med bidrag och anser att det är ok att andra fuskar med bidrag. Vi ser här stora likheter med attitydundersökning . Även i den ansåg 9 av 10 att det är en moralisk plikt att hålla sig till skattereglerna och att det är ok att folk skattefuskar. På frågan om deras omgivning skulle tycka det var fel om de arbetade svart instämde i undersökning. De svarande ser alltså lika allvarligt på bidragsfusk och som på skattefusk medan det finns en större acceptans för svartarbete. I vår undersökning finns stora skillnader mellan åldersgrupperna. Äldre tar genomgående klart starkare ställningstaganden mot bidragsfusk än vad de yngre gör. i de båda övre åldersgrupperna 50–64 och 65–instämmer exempelvis helt i påståendet att bidragsfusk är omoraliskt, medan det enbart är 72procent av 15–29-åringarna. I den äldsta åldersgruppen, 65–, tar nästan 8 av 10 helt avstånd från att personer överdriver eller undanhåller vissa saker för att få mer bidrag, motsvarande siffra för 15–29-åringana är enbart . Det finns alltså stora skillnader mellan åldersgrupper där en relativt hög andel i den yngsta åldersgruppen har en tillåtande attityd till bidragsfusk, medan de äldre tar tydligt avstånd. Det finns även skillnader utifrån om de svarande arbetar eller inte och vilken utbildningsnivå de har. De som inte arbetar har en mer tillåtande attityd till bidragsfusk jämfört med pensionärer och de som arbetar. Personer med akademisk utbildning har också i högre utsträckning tagit avstånd från bidragsfusk jämfört med personer med enbart grundskoleutbildning. En jämförelse med svaren på samma frågor i undersökningarna från FUT (2007) och ESV (2010) visar att något fler i vår undersökning anser att bidragsfusk är omoraliskt och påverkar välfärden negativt. Betydligt färre anser också att det kan finnas förmildrande omständigheter för bidragsfusk. Det finns alltså ett tydligare avståndstagande till bidragsfusk i vår undersökning jämfört med FUT (2007) och ESV (2010) i detta avseende. Ny attitydundersökning om bidragsmoralen i samhället klart lägre andel i vår undersökning som tror att människor försöker få ut mer bidrag än vad de har rätt till. 4.2.3Attityderna varierar mellan olika exempel på bidragsfusk 1 Inte så allvarligt Tveksam, vet ej Att arbeta svart som man får Att dölja att man bor ihop med någon för att få ut mer ersättning än man har rätt till Att inte anmäla ändrade förhållanden som skulle minska storleken på bidrag eller ersättningen från en myndighet Att arbeta svart som man tar ut studiebidrag och studielån Att ta ut tillfällig föräldrapenning för att umgås med barnen trots att de inte är sjuka Att ta ut en extra sjukdag fastän man inte är sjuk Källa: Kantar , Attitydundersökning om felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen, 2018. Inställningen till fusk varierar beroende på vilken typ av fusk det är. Allvarligast anses det vara att arbeta svart som man får sjuk- eller arbetslöshetsersättning. Även att dölja att man bor ihop med någon för att få ut mer ersättning än man har rätt till ses som allvarligt, liksom att inte anmäla ändrade förhållande som skulle minska bidraget. Något mindre allvarligt anses det vara att arbeta svart som man får studiebidrag och att ta ut tillfällig föräldrapenning för att umgås med barnen trots att de inte är sjuka. Nästan en fjärdedel av de svarande anser inte att det är allvarligt att ta ut en extra sjukdag trots att man inte är sjuk. Inga stora skillnader mellan kvinnor och män finns i detta avseende. För vissa former av fusk finns alltså en mer tillåtande attityd som att ta ut en extra sjukdag fastän man inte är sjuk. Resultaten är mycket lika dem från FUT (2007) och ESV (2010), när gäller rangordningen av hur allvarligt man ser på olika former av bidragsfusk är den densamma i alla tre undersökningarna Ny attitydundersökning om bidragsmoralen i samhället I CSN:s attitydundersökningar uppgav runt av studenterna att de tyckte det var allvarligt eller mycket allvarligt att inte anmäla ändrade förhållande som skulle minska studiebidraget eller lånet. ansåg att det är mycket allvarligt både 2016 och 2018. Även detta är mycket likt resultaten i vår undersökning. En betydligt lägre andel i den yngsta åldersgruppen i vår undersökning anser dock att det är mycket allvarligt att inte anmäla ändrade förhållande, se figur 4.4 nedan. Att arbeta svart som man får Att dölja att man bor ihop med någon för att få ut mer ersättning än man har rätt till Att arbeta svart som man tar ut studiebidrag och studielån Att inte anmäla ändrade förhållanden som skulle minska storleken på bidrag eller ersättningen från en myndighet Att ta ut tillfällig föräldrapenning för att umgås med barnen trots att de inte är sjuka Att ta ut en extra sjukdag fastän man inte är sjuk Källa: Kantar , Attitydundersökning om felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen, 2018. Som framgår av figuren ovan är det genomgående stora skillnader i attityder till fusk med bidrag mellan åldersgrupperna. De yngre har för samtliga påståenden en betydligt mer tillåtande attityd till fusk. Enbart strax över hälften i åldern 15–anser till exempel att det är mycket allvarligt att arbeta svart och få sjuk- eller arbetslöshetsersättning, medan det i åldersgruppen 65–är det . Även personer som inte arbetar, bortsett från pensionärer, har en mer tillåtande attityd till olika former av bidragsfusk än de som arbetar. Ny attitydundersökning om bidragsmoralen i samhället 4.2.4En femtedel skulle troligtvis behålla en felaktigt utbetald ersättning Nej, troligen inte Källa: Kantar , Attitydundersökning om felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen, 2018. En femtedel svarar ”ja” eller ”ja, kanske” på frågan om de skulle behålla en felaktig utbetalning av bidrag. Stora skillnader föreligger återigen mellan yngre och äldre. av de yngre skulle troligtvis behålla för mycket utbetald ersättning, motsvarande siffra hos de äldre är . Även studerande och personer med ingen eller låg inkomst är överrepresenterade i gruppen som svarat de skulle behålla felaktiga bidrag, liksom gruppen som fått återkrav på något bidrag . Det finns en mycket tydlig samvariation mellan ålder och de som skulle eller kanske skulle behålla för mycket utbetald ersättning. fler yngre jämfört med äldre uppger att de skulle behålla för mycket utbetald ersättning. Jämfört med FUT (2007) har andelen som uppger att de skulle behålla felaktigt utbetald ersättning minskat. Även CSN:s attitydundersökningar visar att andelen som skulle behålla för mycket utbetald ersättning har minskat då den låg på , 2016 och 2018 var motsvarande andel . Vad respondenterna lägger in i denna fråga kan dock skilja sig åt, inte bara mellan undersökningar utan även mellan grupper i samma undersökning. Jämförelser måste därför göras med försiktighet.