sou · H7B315 · 2019-03-28 00:00:00 — I inledningen till föreskriften (forskrift om frivillig registerordning för utøvare av alternativ behandling) anges att ändamålet med register- ordningen är att den ska bidra till ökad patientsäkerhet och för- stärkta konsumenträttigheter för den som uppsöker en registrerad alternativ behandlare samt bidra till seriositet och verksamhetsmässigt ordnade förhållanden bland utövare av alternativ behandling (2). Registret administreras av en myndighet, Brønnøysundsregistrene. Denna myndighet upprättar och är ansvarig för driften av det register där utövare av alternativ behandling kan registrera sig. För att få bli registrerad måste utövaren först och främst vara medlem i en utövarorganisation, som ska vara godkänd av Helsedirektoratet enligt närmare angivna villkor. Därutöver måste utövaren uppfylla vissa ytterligare villkor. I föreskriften finns närmare angivet under vilka förutsättningar en utövarorganisation kan godkännas att ingå i registerordningen. Enligt bestämmelsen kan organisationen godkännas om den har 1.regler som ställer krav på kvalifikationer på den som vill bli medlem, 2.regler som slår fast yrkesetiska regler som medlemmarna är skyl- diga att följa i sin yrkesutövning, 3.regler om att medlemmarna måste förplikta sig att driva försvarlig verksamhet, 4.stadgar om att medlemmarna ska förplikta sig att ge nödvändig information till patienten, 5.stadgar om att medlemmarna ska förplikta sig att behandla hälso- och personupplysningar på ett försvarligt sätt, 6.stadgar om klagorätt för patienter över medlemmarnas yrkes- mässiga utförande och att klagomålen ska behandlas av ett yrkes- etiskt råd eller av ett särskilt inrättat klagoorgan, 7.stadgar som ger möjlighet att utesluta medlemmar på närmare fastställda villkor, 8.minst 30 medlemmar, och 9.låtit sig registreras i . Följande förutsättningar måste vara uppfyllda för att Brønnøysunds- registrene ska registrera utövare av alternativ behandling: 1.utövaren är medlem av organisation som är godkänd av Helse- direktoratet 2.utövaren är registrerad i det s.k. , antingen direkt såsom näringsidkare eller indirekt såsom delägare/medlem i en organisation som är registrerad i eller anställd hos en arbetsgivare som är registrerad 4.utövaren har inkommit med personuppgifter samt uppgifter om den verksamhet där den alternativa behandlingen utövas 5.utövaren har uppgett den titel eller behandlingsform som han eller hon önskar registreras under. En godkänd utövarorganisation är skyldig att meddela Brønnøysundsregistrene om en registrerad medlem inte längre upp- fyller kraven för att vara registrerad. Den som registreras som utövare är bl.a. skyldig att betala en årlig avgift om denne önskar kvarstå i registret samt skicka in dokumentation som visar att utövaren har en giltig försäkring. Om utövaren inte längre uppfyller villkoren för registrering utesluts denne från registret. Brønnøysunds- registrene kan också – efter begäran från Helsedirektoratet och om särskilda skäl föreligger – utesluta en registrerad utövare även om villkoren för registrering är uppfyllda. Innan beslut om uteslutning fattas ska synpunkter från den registrerade inhämtas. Avslutningsvis innehåller föreskriften bestämmelser om vad registret ska innehålla. Det ska innehålla följande uppgifter: 1.den registrerade utövarens namn, adress och identitetsnummer (födelsenummer eller D-nummer) 2.när utövaren registreras första gången 3.vilken verksamhet den registrerade utövar sin verksamhet igenom, angivet med organisationsnummer, namn och adress 4.organisationsnummer, namn och adress på godkänd utövarorga- nisation som har medlemmar registrerade i utövarregistret 5.den registrerade utövarens titel eller den behandlingsform veder- börande utövar, samt organisationsnummer, namn och adress på godkänd utövarorganisation som utövaren är medlem i. Uppgifterna i registret är med något undantag offentliga. I anslutning till föreskriften finns omfattande anmärkningar till föreskriften. Exempelvis anges där att uttrycket hälsorelaterad behand- ling används för att göra en avgränsning mot tjänster som i huvudsak rör välbefinnande, skönhetsvård samt personlig utveckling och lik- nande. Där anges också att även om registerordningen inte innebär någon offentlig bedömning eller något godkännande av yrkesmässig art av den enskilde behandlaren eller behandlingsformen, kommer systemet att innehålla element som både ger verksamhetsmässig seriositet och som bidrar till att det ställs vissa yrkesmässiga och yrkesetiska krav. Detta anges kunna bidra till ökad seriositet hos utövarna och därmed kunna bidra till ökad patientsäkerhet. om marknadsföring av alternativ behandling av sjukdom I korthet innebär föreskriften (forskrift om marknadsføring av alter- nativ behandling av sjukdom) att den som tillhandahåller alternativ behandling endast får ge balanserad och saklig beskrivning av verksam- heten i sin marknadsföring (3). Det är inte tillåtet att göra anspråk på att en behandlingsform har effekt mot specifika sjukdomar eller lidelser eller på annat sätt utforma marknadsföringen för att ge detta intryck. Den som erbjuder alternativ behandling får inte heller mark- nadsföra behandlingsformer eller behandling av sjukdomar eller lidelser som de inte får utöva eller behandla enligt lov om alternativ behandling av sykdom mv. Föreskriften gäller reklam och marknadsföring av alla slag och gäller samtliga media. Marknadsföringen ska bl.a. värderas utifrån det omedelbara intrycket som marknadsföringen skapar hos den vanliga konsumenten. Forbrukertilsynet och utövar tillsyn av marknadsföringen. Majoriteten av KAM-behandlingarna i utförs utanför hälso- och sjukvården och bekostas direkt av patienterna (4). I konstrast till detta ersätts KAM-behandlingar, såsom akupunktur, inom hälso- och sjukvården helt eller delvis av det offentliga (5). KAM-behand- lingar inom slutenvården ersätts helt, medan övriga behandlingar normalt innehåller ett inslag av egenavgift. Alternativa behandlare har rätt till momsbefrielse om de är regi- strerade som alternativa behandlare av Brønnøysundsregistrene och är medlemmar i en organisation som av Helsedirektoratet är godkänd för att ingå i registret (6). I är kiropraktor ett legitimationsyrke. Nasjonalt forskningssenter innen komplementær og alternativ medisin (NAFKAM) är etablerat och finansierat av de norska hälsomyndig- heterna (7). Centret ligger organisatoriskt under avdelningen för folkhälsa vid – arktiska universitet. Den statliga finansieringen uppgick till 14 norska (detta inkluderar även centrumets informationsverksamhet, se nedan) (8). NAFKAM har ett nationellt ansvar för forskning samt, stimu- lering, spridning och samordning av annan KAM-forskning i (9). NAFKAM är också inblandat i många internationella projekt och är ett samverkanscenter till WHO inom traditionell, kom- plementär och integrativ medicin. NAFKAM bedriver forskning om säkerhet och effekt av , vad det innebär att gå till alternativa behandlare, hur patienterna upp- lever mötet med terapeuter och sin egen hälsa, mekanismerna bakom terapier och om användningen av alternativ behandling vid allvarlig sjukdom. NAFKAM gör också systematiska litteraturöver- sikter. NAFKAM har publicerat en forskningsmodell på området (10). Modellen anger fem nivåer och enligt modellen bör alla nivåer täckas i studier som rör . De fem nivåerna är: 1.forskning om sammanhang, paradigm, filosofisk förståelse och användning 2.forskning om säkerheten vid behandlingen 3.forskning om effekt av ”behandlingspaket” (där man inte kan iden- tifiera exakt vilka komponenter i ett terapikoncept som bidrar till en effekt, se även avsnitt 14.4) 4.forskning om effekten av delkomponenterna i behandlingspaketet 5.forskning om biologiska mekanismer. De norska hälsomyndigheterna finansierar även en offentlig infor- mationstjänst, som också tar emot och svarar på frågor om (11). Det nationella forskningscentret har ansvarat för detta . Syftet med verksamheten är att stärka patientsäkerheten och bidra till kunskapsbaserade val när befolkningen överväger att använda och/eller använder hälsovårdstjänster utanför den offentligt finansierade hälso- och sjukvården. Informationen är riktad mot patienter/anhöriga, legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal, den offentligt finansierade hälso- och sjukvården samt press/media och ska varken hämma eller främja befolkningens användning av sådan behandling, se vidare avsnitt 8.4. Den nuvarande lagstiftningen som reglerar i är . Lagstiftningen har ändrats något därefter, bl.a. för att tillåta manipulationsbehandling av ryggraden även utförd av vissa alter- behandlare. Till skillnad från i regleras i den lagen enbart frivillig registrering av alternativa behandlare. Registreringen är frivillig, vilket innebär att de behandlare som inte uppfyller kra- ven, eller som inte önskar att omfattas av registret ändå, kan utöva alternativ behandling i enlighet med gällande bestämmelser. På samma sätt som i får icke-legitimerade behandla sjuka i , men viss verksamhet är förbehållen personal inom hälso- och sjukvården. Närmare bestämmelser om detta finns bl.a. i auto- risationsloven (12). I korthet innebär bestämmelserna att en person som inte är hälso- och sjukvårdspersonal inte får 1.utsätta någon för påvisbar fara vid behandling, 2.behandla smittsamma sjukdomar, 3.utföra operativa ingrepp (behandling med nålakupunktur om- fattas dock inte), 4.ge allmän bedövning eller lokalbedövning, 6.använda receptbelagda läkemedel i sin verksamhet, 7.använda röntgen- eller strålbehandling eller behandlingsmetoder med vissa elektriska apparater, där Patientsäkerhetsstyrelsen (Styrel- sen for Patientsikkerhed) har infört ett förbud mot behandlingen för obehöriga. Lag om branschadministrerat register för alternativa behandlare Iinledningen av lagen (lov om en branscheadminestreret registrerings- ordning for alternative behandlere) anges att en frivillig branschadmi- nistrerad registerordning införs för att stärka brukarnas säkerhet vid användande av alternativ behandling och för att tillåta registrerade alternativa behandlare att utöva manipulation av ryggraden (13, 14). Lagen gäller registrerade alternativa behandlare och legitimerad vårdpersonal som också är registrerade alternativa behandlare enligt lagen. Lagen innebär att endast alternativa behandlare som är med- lem i en godkänd förening, med föreningens tillåtelse kan använda sig av titeln registrerad alternativ behandlare (registreret alternativ behandler [RAB]). Den som oriktigt använder denna titel eller fram- ställer sig som sådan straffas med böter. I den danska lagen definieras en alternativ behandlare som en person som utövar hälsomässig verksamhet utanför den offentligt finansierade hälso- och sjukvården och som inte omfattas av Patient- säkerhetsstyrelsens tillsyn för verksamheten, vilket personer inom hälso- och sjukvården står under. Registerordningen omfattar endast utövare av sundhedsmæssig virksomhed. Med sådan verksamhet avses undersökning, diagnosti- sering, behandling, förebyggande behandling m.m. av sjukdom rörande den enskilde användaren. Lagen omfattar inte dem som ute- slutande utövar verksamhet som rör livsfilosofier, skönhetsbehand- lingar, personligt välbefinnande, personlig utveckling m.m. Enligt lagen är en förening ”en organisation, vars medlemmar är alternativa behandlare inom ett särskilt fackområde”. Efter en bedömning, kan dock även föreningar som organiserar medlemmar som utför verksamhet inom olika behandlingsformer godkännas. Efter bemyndigande från Sundheds- og kan Patient- säkerhetsstyrelsen efter ansökan godkänna föreningar, som kan registrera alternativa behandlare. Föreningen måste dock uppfylla följande villkor för att bli godkänd: 1.Föreningens väsentligaste uppgift ska vara att representera alter- behandlare i yrkesmässiga frågor. 2.Föreningen ska ha ett icke oväsentligt antal alternativa behandlare som medlemmar. 3.Föreningen ska ha ett regelverk för god klinisk praxis. 4.Föreningen ska vara väletablerad och uppbyggd i en erkänd före- ningsform med stadgar. Stadgarna ska innehålla bestämmelser, som säkrar att föreningen är demokratisk i sin uppbyggnad och funktion. Vidare ska stadgarna innehålla bestämmelser om förut- sättningar för medlemskap samt om och när uteslutning kan ske. 5.Föreningen ska ha ett klagoorgan, vars sammansättning och sak- behandling är betryggande för parterna. Klagoorganet ska kunna behandla klagomål från användare av alternativ behandling över den behandling de har fått av föreningens medlemmar, samt klagomål från alternativa behandlare över nekat medlemskap i föreningen. Vidare ska klagoorganet behandla klagomål över ute- slutning ur föreningen eller återkallelse av rätten att använda titeln registrerad alternativ behandlare. Klagoorganet ska kunna sanktionera överträdelser av föreningens regler. 6.Föreningen ska ge allmänheten tillgång till upplysningar om vilka av föreningens medlemmar som fått tillåtelse att använda titeln registrerad alternativ behandlare, om regelverket för god klinisk praxis, samt om de basala utbildningskrav föreningen ställer på de medlemmar som föreningen ger tillåtelse att använda titeln registrerad alternativ behandlare. 7.Föreningen ska vidare ställa basala utbildningskrav på de med- lemmar som föreningen ger tillåtelse att använda titeln registre- rad alternativ behandlare. till lagen om branschadministrerat register för alternativa behandlare I föreskriften bekendtgørelse om en brancheadministreret registrer- ingsordning for alternative behandlare (15) ges mer detaljerad infor- mation kring bestämmelserna, bl.a. att en förening ska ha minst 30 alternativa behandlare som medlemmar som uppfyller villkoren för att bli registrerade alternativa behandlare för att föreningen ska bli godkänd och att förening anses vara väletablerad om den har funnits . Undantag kan dock göras efter en bedömning i det enskilda fallet. I föreskriften anges också att föreningarnas regelverk för god klinisk praxis minst ska innehålla bestämmelser om att medlemmarna 1.måste utöva försiktighet och samvetsgrannhet i sin yrkesverk- samhet, inklusive att använda sig av medel och metoder som är försvarliga och vilka de är kvalificerade att använda, 2.ska rekommendera en användare att söka läkarvård, där detta kan anses som indicerat, 3.inte råda till att upphöra med ordinerad läkemedelsbehandling och inte använda metoder som är förbehållna hälso- och sjuk- vårdspersonal, 4.ska fortsätta behålla och uppdatera sin professionella kunskap 5.ska ge användarna saklig och korrekt information om behand- lingen och de förväntningar som de kan ha och om de möjliga riskerna med metoden, 6.ska hålla journaler över sina behandlingar av den enskilda använ- daren, inklusive indikation och information som tillhandahålls, 7.ska ha tystnadsplikt med avseende på information om privat och annan konfidentiell information som de får från användarna genom sin yrkesverksamhet. Vidare specificeras de utbildningskrav som föreningarna ska ställa på medlemmar som föreningen ger tillåtelse att använda titeln regist- rerad alternativ behandlare. De grundläggande utbildningskraven förutsätts vara en hälso- och sjukvårdsinriktad utbildning, som består av sammanlagt minst 660 undervisningslektioner (minimum ) eller timmar. Vidare förutsätts utbildningen omfatta minst 250 undervisningslek- tioner eller timmar i den primära behandlingsformen. Internetbase- rad undervisning kan ingå som en mindre del av undervisningen. Utbildningen måste bestå av både teori och praktik. Utbildningen måste dessutom innehålla grundläggande utbildning i hälso- och sjukvårdslagstiftningen, klinikvägledning/klientbehandling, psykologi och introduktion till andra alternativa metoder. Föreningen ska kräva slutliga examinationer. Detta gäller även i grundläggande anatomi, fysiologi och patologi. Föreningen ska också ställa krav på examinationerna för att säkerställa att sökanden har den nödvändiga professionella insikten och förståelsen. Föreningen ska vidare se till att sökandens utbildning är aktuell. För registrerade alternativa be- handlare som utför manipulationsbehandling i ryggraden finns ytter- ligare krav. I föreskriften anges också vilka krav som ställs på de alternativa behandlarna för att de ska få registreras och få rätt att använda titeln registrerad alternativ behandlare. Den alternativa behandlaren ska vara medlem av en förening som är godkänd till att registrera alter- behandlare inom det aktuella området (behandlingsmetoden) och uppfylla kraven krav på utbildning. En alternativ behandlare får endast använda titeln registrerad alternativ behandlare för det om- råde (den metod) som registreringen omfattar. Registrering och där- med beviljandet av tillstånd att använda titeln registrerad alternativ behandlare förvaltas av den aktuella föreningen. Föreningen ansvarar för att registreringsvillkoren är uppfyllda vid registrering och för att avregistrera en medlem om personen inte längre uppfyller villkoren. Patientsäkerhetsstyrelsen offentliggör på sin hemsida vilka före- ningar som godkänts att registrera alternativa behandlare. De god- kända föreningarna ska i sin tur ge allmänheten tillgång till uppgifter om vilka av föreningens medlemmar som har registrerats och som därmed har rätt att använda titeln registrerad alternativ behandlare. Föreningen ska vidare lämna upplysningar om proceduren för regi- strering, föreningens regelverk för god klinisk praxis, de utbildnings- krav som föreningen ställer på de medlemmar som föreningen regi- strerar samt klagoproceduren till föreningens klagoorgan. Patientsäkerhetsstyrelsens råd om alternativ behandling I finns ett statligt forum för dialog och brobyggande: Styrelsen for Patientsikkerheds Råd vedrørende Alternativ Behandling (SRAB). Rådet ska bistå Patientsäkerhetsstyrelsen vid rådgivning med andra styrelser, departement, institutioner, alternativa bransch- organisationer etc. Rådet ska också vara en inspiratör för att initiera brobyggnadsprojekt mellan hälso- och sjukvården och alternativa behandlare, bidra till att sprida kunskap om det alternativa området till hälso- och sjukvården och den offentliga sektorn samt diskutera integrationen av alternativ behandling i hälso- och sjukvården (16). Rådet består av representanter från myndigheter, departement, patientföreträdare, företrädare för organisationerna som är godkända av Patientsäkerhetsstyrelsen att utfärda titeln registrerad alternativ behandlare, läkarföreningen och sjuksköterskeföreningen m.fl. På SRAB:s hemsida tillhandahålls offentlig information om (17), för mer information se avsnitt 8.4. Patientsäkerhetsstyrelsen har ett pågående arbete för att revidera den del av webbplatsen som behandlar , detta för att den ska återspegla deras uppgifter inom området och inte ska förväxlas med en webbplats för ett kun- skapscenter. SRAB har tilldelats medel till forskning som är avsedda att användas till brobyggnadsprojekt mellan hälso- och sjukvården och . Medlen tilldelas projekt efter ansökan. IDanmark subventioneras inte KAM-behandlingar generellt, utan KAM-användaren får själv betala för tjänsten. Vissa KAM-metoder, främst akupunktur, kan även tillhandahållas inom hälso- och sjuk- vården och ersätts då (18). Det finns möjlighet att få momsbefrielse för KAM-utövare. För att få rätt till momsbefrielsen måste tjänsten karakteriseras som en behandling och utövaren måste uppfylla vissa utbildningskrav (19). Det är endast behandlingar som syftar till att förebygga, diagnosti- sera, behandla och bota sjukdomar som kan bli föremål för moms- befrielse. Tjänsterna ska alltså ha ett terapeutiskt syfte. Exempelvis kan inte skönhetsbehandlingar och behandling för personlig utveck- ling samt personligt välmående bli momsbefriade. När det gäller utbildningskraven så måste utbildningen omfatta minst 660 lektioner, se även avsnittet om tillämpningsföreskrifter ovan. För de KAM-utövare som är verksamma inom det psyko- terapeutiska området finns samma krav på minst 660 lektioner, men här specificeras inte utbildningens innehåll mer än att det ska finnas krav på teoretisk utbildning på det psykoterapeutiska området och egenterapi samt handledning. I är kiropraktor och osteopat legitimationsyrken. Lag om alternativa behandlare trädde en lag om alternativa behandlare (um græðara) i kraft på . Lagens syfte är att bidra till ökad kvalitet på alternativa behandlingar och ökad säkerhet för dem som söker sådan behandling (20). I lagen anges att detta ska uppnås bl.a. genom inrättande av ett frivilligt regi- ster för alternativa behandlare. Lagen är tillämplig både på registre- rade alternativa behandlare och sådana som inte har registrerat sig. I lagen definieras alternativa behandlare som personer som erbjuder hälsorelaterade tjänster utanför den etablerade hälso- och sjukvården. Hälsorelaterade tjänster anges vara sådana som i allmän- het erbjuds utanför den etablerade hälso- och sjukvården och baseras mer på tradition och erfarenhet än på empiriska vetenskapliga resul- tat. De omfattar behandlingar bl.a. behandlingar för att få en bättre hälsa, smärtlindring, minska obehag och främja läkning. Lagen innehåller följande bestämmelser kring restriktioner för alternativa behandlare: 1.Behandling av allvarlig sjukdom får endast tillhandahållas av legiti- merad hälso- och sjukvårdspersonal. Detta gäller inte om patienten först konsulterat en läkare och därefter efterfrågar behandling hos en alternativ behandlare. I en sådan situation ska KAM-utövaren försäkra sig om att en sådan konsultation har skett. 2.KAM-utövare får inte genomföra operationer eller tillhandahålla behandling som innebär en allvarlig risk för patienters hälsa. 3.KAM-utövare får heller inte behandla sjukdomar som omfattas av bestämmelserna i lagen om smittsamma sjukdomar och som medför en risk för allmänheten. 4.Alternativa behandlare får inte råda personer att avsluta läke- medelsbehandling eller annan behandling som har initierats av legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal. 5.Om den alternativa behandlaren upptäcker att en klient har pro- blem som ligger utanför den alternativa behandlarens yrkesområde eller att behandlingen inte gett avsedd effekt, är den alternativa behandlaren skyldig att hänvisa sin klient till sjukvården. I lagen om alternativa behandlare finns krav på att alternativa be- handlare har ansvarsförsäkring. Vidare finns det bestämmelser om sekretess, informationshantering och marknadsföring. I lagen beskrivs ett frivilligt register för alternativa behandlare som senare har inrättats. Registret administreras av . Registret är tillgängligt för allmän- heten och gör det möjligt att se vilka alternativa behandlare som är registrerade och inom vilket område. För registrering krävs medlem- skap i en godkänd förening, eller att man uppfyller kraven för med- lemskap, och att man har ansvarsförsäkring. Den som inte längre uppfyller kraven för registrering ska avregistreras. Endast personer som är registrerade i registret för alternativa behandlare får använda sig av titeln registrerad tillsammans med sin specialitet. Det är minis- tern för hälsovård och social trygghet som tillåter anslutningen av branschorganisationer till registret för alternativa behandlare. En för- ordning innehåller den närmare regleringen av den frivilliga register- ordningen, se mer nedan. I lagen om alternativa behandlare finns också bestämmelser om straffsanktioner för den som bryter mot denna lagstiftning. Förordning om frivillig registrering av alternativa behandlare Enligt förordningen är avsikten med registret att främja säkerheten för dem som söker eller använder alternativa behandlares hälso- relaterade tjänster och att säkerställa kvaliteten på tjänsterna så långt som möjligt (21). För att ministern för hälsovård och social trygghet ska tillåta anslutning av en branschorganisation till registret för alternativa behandlare krävs att föreningen har antagit resolutioner om 1.utbildning och yrkesmässiga kriterier för personer som ansöker om att bli medlemmar,