sou · H6B388 · 2019-01-01 00:00:00 — Vi föreslår därför att insatsen i stället ska heta särskilt expertstöd. Den som behöver kunskap om sin funktionsnedsättning, och stöd för att hantera den i olika situationer, ska få insatsen. Personligt stöd i det dagliga livet Personlig assistans skiljer sig från andra LSS-insatser. Stödet och servicen är mer personlig. Utredningen vill att det ska förbli så. Den som får personlig assistans ska ha stort inflytande över vem som ger stödet. Man ska kunna få personlig assistans både i mycket personliga, intima situationer och i andra situationer som kräver personligt stöd. Den personliga assistansen ska utföras av ett begränsat antal personer. Exakt hur många kan inte skrivas in i lagen, men det ska vara en liten personalgrupp. Stödet bygger på kunskap om den som får assistans och på förtroende. Vi föreslår att den som har fyllt ska ha rätt till personlig assistans om han eller hon på grund av stor och varaktig funktionsnedsättning behöver praktisk hjälp med sin personliga hygien, måltider, klä av och på sig, eller att kommunicera med andra. Utredningen har haft i uppdrag att ta fram förslag för att begränsa antalet användare och timmar när det gäller personlig assistans. Vi har tittat på olika alternativ för detta: •Vi anser inte att det vore bra att begränsa personlig assistans till att vara ett stöd enbart . •Vi vill inte ändra reglerna för personer . •Vi vill inte heller att rätten till personlig assistans ska begränsas för personer som inte själva kan definiera innehållet i insatsen. Även de som behöver hjälp för att till exempel välja assistenter eller bestämma hur assistansen ska utföras kan ha stor nytta av assistansen. Att ha personlig assistans främjar jämlikhet och delaktighet också för dem. Vi har i stället tagit fram andra förslag på ändringar och begränsningar. Vi föreslår att andra insatser än personlig assistans ska finnas för två grupper: 2.Personer som behöver stöd som kräver ingående kunskaper. Det gäller till exempel personer som har utagerande beteende, vilket betyder att de skapar situationer som kan vara farliga för dem själva eller andra. För dessa grupper kan en annan LSS-insats än personlig assistans passa bättre. Det ska vara insatser med större möjligheter till uppföljning och där det är enklare att säkerställa att personalen har rätt kompetens. •Vi föreslår att det i personlig assistans inte ska ingå stöd för behov som förutsätter ingående kunskaper om den som får stödet, det så kallade femte grundläggande behovet. •Däremot föreslår vi en ny insats: förebyggande pedagogiskt stöd. Insatsen ska gälla den som har fyllt och på grund av stor och varaktig psykisk funktionsnedsättning har behov av personligt stöd av ett begränsat antal personer med ingående kunskaper om personen och funktionsnedsättningen. •Vi föreslår också den nya insatsen personligt stöd till barn. De som ska ha rätt till insatsen är: 1.Personer som på grund av stor och varaktig funktionsnedsättning behöver hjälp med sin personliga hygien, måltider, att klä av och på sig, att kommunicera med andra. 2.Personer som på grund av psykisk funktionsnedsättning har behov av hjälp som förutsätter ingående kunskaper. 3.Personer som har behov av stöd för omvårdnad. När det finns möjlighet att välja mellan hjälpmedel eller personlig assistans ska personer med funktionsnedsättning få välja vilket stöd de vill ha. Men det gäller inte i de fall en person behöver hjälp av flera assistenter . Vi föreslår att man bara ska ha rätt till flera assistenter om det inte går att lösa genom hjälpmedel eller att Vi anser inte att en person som har medicinsk problematik och behov av tillsyn ska få rätt till personlig assistans bara därför. Däremot bör den som har rätt till personlig assistans kunna få hjälp med egenvård av assistenten, alltså med sådana åtgärder som vårdpersonal har bedömt kan utföras som egenvård. Så är det . Personlig assistans beviljas dels för grundläggande behov, dels för andra personliga behov. Det har varit otydligt i LSS vad ”andra personliga behov” är. har antalet assistanstimmar ökat mest just vad gäller andra personliga behov. Därför föreslår vi att detta ska göras tydligare i lagen. •Vi föreslår att den som har rätt till personlig assistans ska beviljas för andra personliga behov: det dagliga livet i hemmet, att göra inköp, träna och delta i fritidsaktiviteter. Vi beräknar att är en lagom schablon. För behov av ytterligare stöd för specifika aktiviteter ska man kunna beviljas mer tid. •Vi föreslår att beredskap inte längre ska vara en del av den personliga assistansen. Sådant stöd kan ske på annat sätt, till exempel genom hemtjänst. Vi anser också att det behövs bättre grunder för att bedöma rätten till personlig assistans. Vi har inget förslag på lagändring, men vi vill att en utredning undersöker nya metoder för att bedöma om en person har rätt att få personlig assistans, och i så fall i vilken omfattning. Ansvarsfördelningen mellan stat och kommun Vi tycker att staten ska ha hela ansvaret för insatsen personlig assistans. är huvudmannaskapet för personlig assistans delat mellan stat och kommun. Det har skapat problem. Vår utgångspunkt var att stöd enligt LSS är en del av välfärden, och därför borde vara en uppgift. Men personlig assistans är annorlunda än andra välfärdstjänster. Kostnaderna för personlig assistans är ofta höga. Att lägga hela ansvaret hos kommunerna skulle skapa stor oro hos dem som behöver assistens, de som utför den, och kommunerna. Det finns en risk att kostnaderna för små kommuner blir för höga. •Därför föreslår vi att staten ska ansvara för den personliga assistansen, som även i fortsättningen ska utgöras av assistansersättning. •Kommunerna ska alltså inte längre fatta beslut om personlig assistans. •Kommunen ska dock stå för själva utförandet av assistansen om den som behöver stödet begär det. Vi anser också att det kan behövas en översyn av hur ansvaret för hälso- och sjukvård fördelas mellan kommuner och landsting. Det handlar bland annat om fördelningen av ansvaret i samband med korttidsvistelse. Vi föreslår att regeringen undersöker behovet av en sådan översyn. Privata aktörer och ekonomisk ersättning för personlig assistans De privata företagen för personlig assistans har blivit fler. Vi föreslår att assistansersättning ska fortsätta att betalas ut enligt förbestämda schablonbelopp. Det finns kritik mot schablonerna, men vi har kommit fram till att en schablonersättning ändå har fler fördelar än nackdelar. Beloppet bör ligga på en nivå som ger den enskilde möjlighet att köpa assistans, men också att välja mellan olika anordnare. Vi föreslår också att schablonbeloppen ska vara olika beroende på hur assistansen utförs: •Beloppet ska vara högre när assistansen utförs på obekväm arbetstid. •Beloppet ska vara lägre om assistenten lever i samma hushållsgemenskap, till exempel en sambo. Vi bedömer att dagens schablon ligger på en rimlig nivå. Regeringen bedömer om ersättningen ska höjas, och måste då ta hänsyn till flera faktorer. Faktorerna är i första hand utvecklingen av löner och andra priser, antalet anordnare på marknaden och hur stor vinst dessa gör. •Vi föreslår att schablonersättningen ska kompensera för sjuklönekostnader. Kommunerna ska inte betala sjuklön för personliga assistenter som inte är anställda av kommunerna. Om den ordinarie assistenten blir sjuk ska anordnaren ordna Om anordnaren av någon anledning inte kan erbjuda en vikarie, måste kommunen tillfälligt hjälpa personen med assistans. •Vi föreslår även att det ska ställas högre krav på anordnarna av personlig assistans. För att få tillstånd att bedriva verksamhet måste nivåerna på de anställdas lön, försäkringar och pension minst följa ett centralt kollektivavtal för motsvarande arbetstagare. Privata anordnare av personlig assistans bör även ha rätt att säga nej till personer som vill anlita dem. Utredningen fick också i uppdrag att undersöka om det går att begränsa anordnares inflytande när någon ansöker om assistansersättning. Det kan finnas problem i att de som utför assistansen kan påverka hur många timmar som beviljas. Men alla måste få anlita vilket ombud de vill, det gäller även personer med funktionsnedsättning. Vi föreslår därför ingen sådan begränsning. Kvalitet, uppföljning och tillsyn Det finns ett regelverk för systematiskt kvalitetsarbete, med tillhörande föreskrifter och allmänna råd. Det räcker i grunden för att säkerställa kvalitet när det gäller LSS-insatser. Det finns redan olika former av oberoende juridiskt stöd för den som behöver stöd enligt LSS. Vi tycker inte att möjligheterna behöver utökas. Vi föreslår att kommunernas ansvar ska bli tydligare i lagen: Kommunen ska fortlöpande följa upp vilka som omfattas av LSS och vilka behov av stöd de har. Kommunen ska verka för att dessa personer får sina behov tillgodosedda. På så sätt har kommunen ansvar för att även de som får assistans- ersättning får det stöd som de behöver. Inspektionen för vård och omsorg, , utövar tillsyn över all verksamhet enligt LSS. Det innebär att granskar att verksamheterna uppfyller de krav och mål som står i lagar och andra föreskrifter. Vi anser att tillsynen behöver förbättras och ske oftare. Förutom det som görs , till exempel brukarundersökningar, tror viatt kan få mer information från både dem som får LSS- insatser och dem som arbetar i verksamheterna. Vi tror också att det kan behövas mer så kallad frekvenstillsyn. utövar frekvenstillsyn genom att minst en gång inspektera boenden för barn och unga. •Vi föreslår att regeringen ger i uppgift att utreda om frekvenstillsyn kan behövas för gruppbostäder. •Vi föreslår också att det ska krävas tillstånd för att bedriva verksamhet med de nya insatserna personlig service och boendestöd, personligt stöd till barn, samt förebyggande pedagogiskt stöd. Kommuner och landsting som vill bedriva sådan verksamhet måste anmäla det till innan verksamheten påbörjas. Vi tror att det behövs en satsning på kompetensutveckling för dem som arbetar inom LSS-området. Det gäller inte minst när nya insatser införs. Vi ser också problem i att det finns de som ger stöd enligt LSS, och är god man, förvaltare eller ställföreträdare åt samma person. Detta bör dock inte lösas genom att ändra i LSS, utan måste regleras i andra system. •Regeringen har redan sagt att det ska ske en översyn av regelverket om gode män, förvaltare och andra ställföreträdare. Vi föreslår att det ska ingå att se över hur regelverket fungerar när det gäller personer med funktionsnedsättning. •Vi föreslår att får i uppdrag att ta fram ett utbildningsmaterial. Detta ska öka förståelsen för de olika rollerna: att få stöd enligt LSS, att ge stöd, och att företräda någon. Den nya lagen om stöd och service Utredningen föreslår att en ny lag om stöd och service till vissa personer med funktionsnedsättning ska ersätta den nuvarande lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade. Vi vill ändra formuleringen i lagens namn till ”personer med Förkortningen för den nya lagen blir dock LSS, som förut. •LSS ska innehålla de nya förslag som vi har beskrivit i den här sammanfattningen. •Personlig assistans ska vara en insats som beviljas enligt LSS. •Det ska framgå i både LSS och socialförsäkringsbalken att staten ansvarar för personlig assistans, på så sätt att insatsen tillhandahålls genom den statliga assistansersättningen. •Försäkringskassan ska minst följa upp personers behov av assistansersättning. Men om personen har fyllt behöver någon uppföljning inte göras. •Det ska framgå av LSS att barn har rätt att få viktig information. Exempel kan vara information om sina rättigheter, handläggningen, kommande beslut, orsaker till beslut samt konsekvenser. När lagen börjar gälla samt övergångsregler Vi föreslår att den nya lagen om stöd och service till vissa personer med funktionsnedsättning ska träda i kraft . börjar lagen gälla. Det innebär att alla beslut om personlig assistans som kommuner har fattat tidigare ses som beslut om assistansersättning, och blir då ett ansvar för . •De första tre åren som lagen gäller måste alla som har personlig assistans eller assistansersättning ansöka om ersättning på nytt. •De kan också i stället vända sig till sin kommun och ansöka om någon av de nya insatserna i LSS. Nya ansökningar måste alltså göras från till och med . upphör alla gamla beslut om personlig assistans och assistansersättning att gälla. Med gamla beslut menas att de har meddelats före . När de nya insatserna i LSS införs måste alla berörda få information och utbildning på olika sätt. Utjämning och fördelning av kostnader infördes ett system för att utjämna kommunernas kostnader för LSS-insatser och assistansersättning. Vår utredning har undersökt om det skulle gå att förändra utjämningssystemet. Vi har kommit fram till att ändringar skulle kunna medföra nya problem. Det finns flera fördelar med att ha kvar det nuvarande systemet. Vi föreslår därför inga ändringar. När staten blir ensam huvudman för personlig assistans bör kommunerna ändå betala en del av kostnaden för assistans- ersättningen. •Vi föreslår att kommunerna ska finansiera en del av kostnaden för assistansersättningen: upp till . Vi beräknar att mellan 3 000 och 4 000 barn kommer att ansöka om och beviljas den nya insatsen personligt stöd till barn. De flesta av dessa barn kommer att få insatsen i stället för personlig assistans. Vidare tror att vi att ungefär 1 400–1 800 personer kommer att beviljas den nya insatsen förebyggande pedagogiskt stöd. Även de får i många fall denna nya insats i stället för insatsen personlig assistans. En tredje förändring blir att mellan cirka 7 000 och 10 000 personer kommer att beviljas den nya LSS-insatsen personlig service och boendestöd. Dessa personer har ofta andra LSS-insatser eller stöd enligt socialtjänstlagen. Sammantaget innebär våra förslag att statens kostnader minskar med runt . En viktig förklaring till minskningen är att assistansersättningen sänks om assistenten lever i hushållsgemenskap med den som Kommunernas kostnader beräknas öka med mellan 300 miljoner och . Förklaringen är ökade kostnader för de nya kommunala LSS-insatserna. Det kommer också att bli engångskostnader på , när lagen är ny. Det som kostar är till exempel nya myndighetsuppdrag och anpassningar Vi bedömer att våra förslag inte påverkar jämställdheten mellan kvinnor och män. Däremot kommer fler pojkar och män än kvinnor och flickor att beröras av förändringarna. Förklaringen är att fler män och pojkar har assistansersättning och LSS-insatser. ……………………………………….. Bearbetad till lätt svenska av ……………………………………….. Lagar och förordningar m.m. Lagen (1993:389) om assistansersättning Lagen (2007:1091) om offentlig upphandling Lagen (2008:962) om valfrihet Lagen (1993:387) om stöd och service till Offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Socialtjänstlagen (2001:453) (””) För barn, unga och vuxna med utvecklings- Inspektionen för vård och omsorg Stiftarna av Independent Living i Attention Deficit Hyperactivity Disorder Activities of , ”det dagliga livets Betänkande från något av utskott Europeiska unionens officiella tidning Individens behov i centrum Internationell statistisk klassifikation av sjukdomar och relaterade hälsoproblem International Classification of Functioning, Individuell plan enligt LSS individual placement and support lokala försäkringscenter () Äldres behov i centrum 1.1Förslag till lag om stöd och service till vissa personer med funktionsnedsättning Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna lag innehåller bestämmelser om insatser för särskilt stöd och särskild service åt personer 1.med utvecklingsstörning, autism eller autismliknande tillstånd, 2.med betydande och bestående begåvningsmässig funktions- nedsättning efter hjärnskada i vuxen ålder till följd av yttre våld eller kroppslig sjukdom, eller 3.med annan varaktig fysisk eller psykisk funktionsnedsättning som uppenbart inte beror på normalt åldrande, om den är stor och förorsakar betydande svårigheter i den dagliga livsföringen och där- med ett omfattande behov av stöd eller service. 2 § Denna lag innebär ingen inskränkning i de rättigheter som den enskilde kan ha enligt någon annan lag. 3 § Lagen innehåller bestämmelser om –Mål och inriktning (2 kap.) –Ansvar (3 kap.) –Verksamhetens kvalitet (4 kap.) –Rätten till insatser (5 kap.) –Insatser och stöd (6 kap.) –Särskilda uppgifter för kommunen (7 kap.) –Avgifter m.m. (8 kap.) –Nämnder (9 kap.) –Tillstånds- och anmälningsplikt (10 kap.) –Dokumentation (11 kap.) –Anmälan om och avhjälpande av missförhållanden m.m. (12 kap.) –Tillsyn m.m. (13 kap.) –Överklagande m.m. (14 kap.) –Straff och särskild avgift m.m. (15 kap.) 2 kap. Mål och inriktning 1 § Målet med verksamhet enligt denna lag är att den enskilde får möjlighet att leva som andra. 2 § Verksamhet enligt denna lag ska främja jämlikhet i levnadsvill- kor och full delaktighet i samhällslivet för dem som omfattas av den. 3 § Insatserna ska anpassas till mottagarens individuella behov och utformas så att de är lätt tillgängliga för de personer som behöver dem och stärker deras förmåga att leva ett självständigt liv. 4 § Vid åtgärder som rör ett barn ska barnets bästa utredas och särskilt beaktas. Vid bedömningen av barnets bästa ska hänsyn tas till barnets åsikter i enlighet med 5 kap. 4 §. 1 § ska, om inte något annat avtalats enligt 7 kap. 12 §, svara för insatser enligt 6 kap. 2 §. Kommunen ska, om inte något annat avtalats enligt 7 kap. 12 §, svara för övriga insatser utom personlig assistans enligt 6 kap. 7 §. Staten ansvarar, inom ramen för assistansersättningen enligt 51 kap. socialförsäkringsbalken, för personlig assistans. När en enskild begär det ansvarar dock kommunen för utförandet av personlig assistans. 2 § Vad som föreskrivs för landsting i denna lag gäller också kom- muner som inte ingår i något landsting. 1 § Verksamhet enligt denna lag ska vara av god kvalitet och bedri- vas i samarbete med andra berörda samhällsorgan och myndigheter. Verksamheten ska vara grundad på respekt för den enskildes självbe- stämmanderätt och integritet. Den enskilde ska i största möjliga ut- sträckning ges inflytande och medbestämmande över insatser som ges. 2 § Kvaliteten i verksamheten ska systematiskt och fortlöpande ut- vecklas och säkras. För verksamheten ska det finnas den personal som behövs för att ge ett gott stöd och en god service och omvårdnad. 3 § Den enskilde ska genom insatserna tillförsäkras goda levnads- villkor. Insatserna ska vara varaktiga och samordnade. 5 kap. Rätten till insatser 1 § De som omfattas av lagen har rätt till insatser i enlighet med vad som anges i 6 kap. om de behöver sådan hjälp i sin livsföring och om deras behov inte tillgodoses på annat sätt. Den som har beviljats assistansersättning enligt 51 kap. socialförsäkringsbalken har dock inte rätt till insatser enligt 6 kap. 6 §. Endast personer som anges i 1 kap. 1 § 1 och 2 har rätt till insatser enligt 6 kap. 20 §. 2 § Insatser enligt denna lag ska ges den enskilde endast om han eller hon begär det. Om den enskilde är eller uppenbart sak- nar förmåga att på egen hand ta ställning i frågan kan vårdnads- havare, god man, förmyndare, förvaltare eller framtidsfullmakts- havare begära insatser för honom eller henne. 3 § När en insats rör ett barn ska barnet få relevant information, om exempelvis –vilka rättigheter barnet har, –hur handläggningen går till, och –de beslut som kan komma att fattas och konsekvenserna av dessa. Barnet ska informeras om beslut varigenom ärendet avgörs och de skäl som bestämt utgången. Den information som barnet får ska anpassas till barnets ålder, mognad och andra individuella förutsättningar. Den som lämnar information ska så långt det är möjligt försäkra sig om att barnet har förstått informationen. 4 § Ett barn ska ges möjlighet att framföra sina åsikter i frågor som rör barnet. Barnets åsikter ska tillmätas betydelse i förhållande till barnets ålder och mognad. 5 § I ett ärende som gäller insatser enligt denna lag har den enskilde rätt att muntligen vid besök lämna uppgifter inför nämnden, om det inte finns särskilda skäl mot det. Den enskilde ska underrättas om sin rätt enligt första stycket. 1 § Insatser och stöd enligt denna lag finns inom områdena –personligt stöd i det dagliga livet, –barn och familjer, –stöd i bostaden, samt 2 § Den som har behov av kunskap om sin funktionsnedsättning och stöd för att hantera den i olika situationer har rätt till särskilt expertstöd. 3 § I samband med att en insats enligt denna lag beviljas ska den enskilde erbjudas att en individuell plan med beslutade och planerade insatser upprättas i samråd med honom eller henne. Den som har beviljats en insats ska när som helst kunna begära att en plan upp- rättas, om det inte redan har skett. I planen ska även åtgärder redo- visas som vidtas av andra än kommunen eller . Planen ska omprövas fortlöpande och minst en gång . och kommunen ska underrätta varandra om upprättade planer. Kommunen ska verka för att insatser som ska tas upp i planer som avses i första stycket samordnas. Personligt stöd i det dagliga livet 4 § Med personligt stöd i det dagliga livet avses ett personligt ut- format stöd som ges av ett begränsat antal personer enligt 5–7 §§. 5 § Den som inte har fyllt har rätt till personligt stöd till barn om han eller hon på grund av stor och varaktig funktionsnedsättning 1.behöver hjälp med sin personliga hygien, måltider, att klä av och på sig eller att kommunicera med andra, 2.på grund av psykisk funktionsnedsättning har behov av hjälp som förutsätter ingående kunskaper om honom eller henne, eller 3.har behov av stöd för omvårdnad. I insatsen ingår också stöd vid aktiviteter utanför hemmet. 6 § Den som har fyllt och på grund av stor och varaktig psykisk funktionsnedsättning har omfattande behov av hjälp som förutsätter ingående kunskaper om honom eller henne har rätt till förebyggande pedagogiskt stöd. Vid behov av praktisk hjälp med hygien, måltider, klä av och på sig, eller att kommunicera med andra ska även sådant stöd ingå i insatsen. I insatsen ingår också stöd vid aktiviteter utanför hemmet. 7 § Den som har fyllt har rätt till personlig assistans om han eller hon på grund av stor och varaktig funktionsnedsättning behö- ver praktisk hjälp med 1.sin personliga hygien, 3.klä av och på sig, eller 4.att kommunicera med andra. 8 § Den som har behov av personlig assistans för sådana behov som anges i 7 § har även rätt till detta för andra personliga behov om behoven inte tillgodoses på annat sätt. Personlig assistans för andra personliga behov avser även 1.tid under den enskildes dygnsvila när en assistent behöver vara tillgänglig i väntan på att den enskilde behöver hjälp utan att det är fråga om tillsyn (väntetid), och 2.tid när en assistent behöver vara närvarande i samband med en aktivitet utanför den enskildes hem på grund av att ett hjälpbehov kan förväntas uppstå. Den som har rätt till personlig assistans har rätt till stöd för andra personliga behov . För andra personliga behov i samband med arbete eller studier, för att delta i samhällslivet eller för egenvård har den enskilde rätt till stöd utöver vad som anges i tredje stycket. 9 § Den som har behov av mer än en personlig assistent , har rätt till två eller flera assistenter endast om behovet inte kan tillgodoses genom bidrag enligt lagen (2018:222) om bostadsan- passningsbidrag eller genom hjälpmedel enligt hälso- och sjukvårds- lagen (2017:30). 10 § Rätt till personlig assistans för den som har fyllt före- ligger endast om 1.insatsen har beviljats innan han eller hon har fyllt , eller 2.ansökan om sådan insats inkommer senast dagen före 65-års- dagen och därefter blir beviljad. 11 § Beslut om personlig assistans fattas av i en- lighet med bestämmelserna om assistansersättning i 51 kap. social- försäkringsbalken. 12 § Den som har behov av stöd för samvaro och för att kunna delta i fritidsverksamhet har rätt till biträde av kontaktperson. Sådant stöd kan också tillhandahållas genom en gruppaktivitet om den enskilde samtycker till det.