sou · H7B37 · 2019-02-07 00:00:00 — Kontakter med frivilligorganisationer och frivilliga hade, som nämnts ovan, i vissa fall en samver- kansperson i räddningsledningens stab. Denne hade uppdraget att förmedla och ta emot den information som polisen behövde för att kunna fullgöra sitt uppdrag. Polisen fick genom denna kontaktpunkt Insatser – Statliga myndigheter, SOS Alarm och en god samverkan med såväl frivilligorganisationer, intresseorgani- sationer som enskilda frivilliga. För polisens del så var det viktigt att någon annan aktör tog ansvar för denna samordning och så skedde i vissa fall genom försorg. represen- tanter deltog också i regelbundna möten med de boende som var direkt påverkade av bränderna och kunde därigenom snabbt lyfta dessa viktiga trygghetsfrågor direkt till lednings- stab. I bifogad utvärdering är de organisationer kom i kontakt med beskrivet. Användningen av samhällets samlade resurser Från perspektiv är det svårt att bedöma om sam- hällets resurser användes effektivt. Skogsbränderna inträffade då samhällets resurser var begränsade med anledning av semes- terledigheter. anser att räddningstjänsten gjorde så gott de kunde med de resurser som fanns tillgängliga. Vad gäller räddningstjänstens utnyttjande av resurser användes de på ett effektivt sätt. En utmaning för Polismyn- digheten var då räddningsledare begärde biträde av polisflyget för att genomföra regelbundna överflygningar av brandområden i syfte att skapa sig en överblick från luften av brändernas spridning. I de allra flesta fallen kunde detta bifallas. Polisflygets resurser är dock be- gränsade för denna typ av verksamhet då kravet på ständig tillgäng- lighet för andra prioriterade arbetsuppgifter, som t.ex. eftersök av försvunna personer och spaning i samband med grova brott, är stort. Erfarenheter, lärdomar och slutsatser från arbetet med anledning av sommarens bränder samlade förmåga att klara av sommarens arbete med anledning av skogsbränderna var god. En bidragande faktor till att allt gick väl var att polisen numer arbetar inom en och samma myndighet. Nationella operativa avdelningen () kunde snabbt bidra med personalresurser och helikopterassistans. nya doktrin för operativ ledning har börjat fungera i även om det fortfarande finns vissa brister i nämnda doktrin. Många befattningshavare i regionen är utbildade i Insatser – Statliga myndigheter, SOS Alarm och lednings- och stabsfunktioner, men det saknas en tydlig struktur för att kunna bemanna en längre insats. Det fanns ett stort engagemang och vilja hos polisens medarbe- tare att hjälpa till och att lösa de uppgifter som ankom på polisen. Detta trots att myndigheten tog in semesterledig personal. Man bör överväga att införa en ordning där kommenderings- chefen kontinuerligt har avstämningssamtal med regionpolischefen eller med biträdande regionpolischef. Samtalet bör följa en checklista där övergripande frågor om insatsens mål, ekonomiska aspekter, personal och kommunikation diskuteras. Vidare bör man redan i insatsens inledande skede arbeta fram en plan för hur insatsen ska avslutas. En ordning bör också införas vilken anger ansvarsförhållandena för bl.a. bemanning mellan aktuellt polis- område samt övriga områden och enheter. Arbetet med att anpassa och utveckla stabsmetodiken i den nya ledningsdoktrinen bör fortsätta på nationell nivå. ser inte behov av att något bör ändras i utred- ningen. stöd till olika aktörer vid sommaren skogsbränder MSB framförde på en hemställan till om stöd av personal till MSB:s upprättade nationella staber med an- ledning av det kritiska läget gällande de omfattande skogsbränderna i hela . MSB:s hemställan gällde att bemanna staben i myndighetens sär- skilda organisation (SO) med stabsvana personer med bred erfarenhet av räddningstjänst, samverkan, resursplanering och disponering samt frivillighet. kom att delta med ledningspersonal från enheterna för systemledning samt insatsledning. per- sonal bemannade tre olika stabsfunktioner i och . Första personen infann sig för tjänstgöring , efter överenskommelse med begärande person. Insatser – Statliga myndigheter, SOS Alarm och väsentligt så medfördes egen utrustning i form av mobiltelefon, Rakelenhet samt bärbar dator vilket innebar tillgång till Sjöfartsver- kets insatsledningssystem () för sjö- och flygräddningstjänst. Totalt deltog åtta personer från under en samman- lagd period av nära i MSB:s nationella staber i samt . Som mest var fyra personer engagerade . Verksamhetsuppgifter under arbetet i staberna bestod av före- kommande uppgifter inom systemledning och insatsledning såsom exempelvis omvärldsbevakning, parallella händelser, insats- och resurs- planering, beslutsstöd, uthållighet, resiliens etc. Den nationella systemledningen gick från en reaktiv till en proaktiv dynamisk hantering av tillgängliga resurser samt inventering och planering för hantering vid eskalering. Principen bjöd, , att man tidigt kunde erbjuda en kommun stöd i stället för att kom- munen skulle begära statlig förstärkning när den egna förmågan var på väg att uttömmas. Hur fungerade samordningen, samverkan och ledning? deltagande kom att ske utifrån ett nationellt per- spektiv och nivå. Från staben i kunde dock en överblick erhållas av de olika nivåerna och dess utövande av samordning, sam- verkan och ledning. Det noteras svårigheterna att omsätta olika nivå- beslut och medvetandegöra samtliga beroenden så att det blev en samlad och väl avvägd beslutsinriktning utifrån en helhet. upplevde man en osäkerhet när det gällde olika aktuella lägesbilder, beslutskedjor, resursdisponering samt planering för olika tidsskalor och uthållighet. Detta är emellertid naturligt vid stora händelser med en stor geografisk utbredning. MSB:s särskilda organisations arbete i förhållanden till lokala/regio- nala perspektiv var lyckat. Detta arbete förhindrade att bränderna eskalerade och bredde ut sig ytterligare. Utifrån MSB grundstruktur för den särskilda organisationen går det att utveckla detta ytterligare för en mer effektiv och samlad samhällsförmåga utifrån givna förut- sättningar och resurser. Insatser – Statliga myndigheter, SOS Alarm och Vad kunde ha gjorts bättre Grundprincipen för att hantera oplanerade och oönskade händelser är att möta dessa tidigt för att motverka en negativ utveckling. Ofta när man utvärderar för att dra lärande slutsatser i syfte att korrigera systemet så är slutsatsen att åtgärder som satts in tidigare skulle på- verkat utgången av händelsen – lätt att veta efteråt men svårt där och då att prediktera. I de resonemang med andra aktörer som medver- kade så har vi samlats kring tanken med nationell lägesbild av hän- delser (faran) och resurser (åtgärden). Att sätta in åtgärder mot faran tidigt sparar tid, pengar och miljö. Vidare så bör en planering utarbetas för att nå en optimering av utnyttjandet av civila flygande resurser. Med hänsyn till sommarens händelser med ett stort antal olika resurser såväl markstyrkor som flygande resurser så bör en frekvens- fördelning till flygande enheter utformas av förslagsvis MSB. I detta arbete bör det ingå att utarbeta och fastställa vilka frekvenser som kan användas för räddningsarbete. Det kan övervägas minst fem olika frekvenser som kan fördelas i ett område (typ länsstorlek). De kan också användas nationellt men händelsesepareras. MSB bör arbeta fram en sambandsplan med förekommande kommunikationssystem t.ex. , för en omfattande händelse eller händelser med många olika resurser. Vidare bör man utarbeta en beskrivning av svenska och utländska brandflygresurser när det gäller deras grundläggande förmåga och möjliga resursutnyttjande. Man bör också utarbeta en grundläggande planering för bränsleförsörjning från såväl flygplatser som tempo- rära platser. När det gäller att ta emot hjälp från frivilligorganisationer och frivilliga är det viktigt att skapa möjligheter att planera för detta. Som exempel kan tillhandahållande av ändamålsenliga sambands- medel nämnas. Avsikten med detta är att göra den frivillige till en del av en på förhand planerad struktur. Användningen av samhällets samlade resurser Etablerande av MSB:s SO är positivt för att hantera dagens mer kom- plexa och beroende samhällsstruktur vid en stor händelse som spänner över ansvarsförhållanden och medför behov en övergripande nivå för Insatser – Statliga myndigheter, SOS Alarm och att prioritera, samordna och besluta utifrån olika behov och tillgäng- liga resurser. Vidare är det lämpligt att MSB överväger att åter genomföra mot- svarande tidigare HRK-kurser, Högre Kurs, för sam- hällsviktiga aktörer. Erfarenheter och lärdomar från sommarens insatser Deltagandet i MSB:s verksamhetsstaber har varit mycket intensivt och givande. Närvaron har tillfört ömsesidigt värde och insikter. På begäran från MSB har en erfarenhetsinsamling påbörjats och där vikommer att lämna underlag till MSB:s kommande utvärdering av den särskilda organisation och dess arbete vid denna särskilda hän- delse. Det bör dock framhållas vikten att behålla en bred samlad för- måga för att hantera nästa stora händelse som då kanske inte är brand utan ett annat scenario Kommittédirektivet för SOU 2017:15 En effektivare begränsade uppdraget till den kommunala verksam- heten, vilket i sig var bra som avgränsning för att få ett hanterbart betänkande att realisera efter remissrundan. När en nationell olycka inträffar behövs emellertid förutom en effektiv ett antal andra aktörer. Även statliga och frivilliga aktörer måste synkronisera sig. kan inte utesluta att förslag, med an- ledning av det anförda, kan behöva kompletteras. () deltog i släckningsarbetet i samt på 2–3 platser i . Vidare deltog KBV på ett flertal platser i Norr- land i arbetet med att dokumentera. Myndighetens insats varade . KBV deltog med fyra besättningsmän, stabspersonal i och med en person till MSB:s stab. Därutöver bidrog egen administrativ Insatser – Statliga myndigheter, SOS Alarm och och teknisk personal i arbetet på hemmabasen . Totalt deltog cirka 30 heltid- eller deltidsinsatser under den ovan nämnda perioden . KBV:s insats bestod i att myndigheten med flyg dokumenterade bränderna. Vidare bevakades brändernas utveckling med hjälp av flyg- planens sensorer. Observationerna dokumenterade i kartdata med foto. Bilder från bränderna vidarebefordrades till räddningsledaren via mejl. Insatsen bestod också i att koordinera de flygande resurserna (vattenbombare och helikoptrar) till rätt position för vattenfällning och i att ur flygsäkerhetssynpunkt dirigera de flygande resurserna. Samordning, samverkan och ledning fungerade bra på lokal nivå. Detta då KBV bidrog med personal till den lokala sta- ben i , för att dirigera eget flyg. Även på nationell nivå fun- gerade samordning, samverkan och ledning efter det att KBV stöttat MSB:s stab med en person. Erfarenheterna från sommarens arbete visar att räddningsledar- nas framförhållning kunde ha varit bättre när det gällde deras be- gäran om stöd från KBV. Stabernas kännedom om vilket stöd som KBV:s flyg kan bidra med kunde ha varit bättre. Vidare borde be- slutsvägarna varit bättre och snabbare när det gällde beslut om vad räddningsledningen ville att KBV skulle göra. Resurser från Lantmäteriet deltog i i stab i mellan –. Fyra medarbetare från Lant- mäteriet deltog . Lantmäteriet bidrog med det material som behövdes för att upprätta en operativt fungerande geocell, t.ex. skrivare, standarddatorer och mjukvara. Lantmäteriet anser att samordning, samverkan och ledning fun- gerade mycket bra på alla nivåer. stabsorganisation fungerade väl, var övad och tydlig. De räddningsledare som ledde brandbekämpningsarbetet i var mycket professionella. De resurser som fanns till hands utnytt- jades, i vart fall enligt vad myndigheten kunde bedöma, på ett bra sätt. Erfarenheterna från sommarens skogsbränder har lett till att Lant- mäteriet fått upp ögonen för vilka resurser som man kan bidra med Insatser – Statliga myndigheter, SOS Alarm och vid denna typ av olyckor. Myndigheten har numera en ökad kom- munikation med MSB om hur Lantmäteriet på ett effektivt sätt kan lämna stöd vid nationella insatser. Som en följd av arbetet med sommarens skogsbränder har Lant- mäteriet påbörjat arbetet med att skapa förutsättningar för att bidra med ytterligare en geocell för den nationella beredskapen. Lantmäteriet genomför en utvärdering av sitt arbete. Denna är dock ännu inte färdigställd men ett underlag till denna bifogas. Av underlaget framgår bl.a. att arbetet fungerade väl men att Lantmäte- riet behöver bli bättre på att utbilda personal som ska tjänstgöra i en geocell. Som utvecklingspotential anges bl.a. att myndighetens per- sonal borde ha haft kläder med profil som markerade att de kom från Lantmäteriet samt att arbetsfördelningen borde ha varit bättre. De mest omfattande insatserna för del gjordes vid brän- derna i; vecka 26 (), skjutfält () vecka 29–31 () och runt (), vecka 29–32 (). Sammanlagt var cirka 40 fast anställda och 150 timanställda (ur frivilligorganisationer) engagerade. Dessutom underställdes och leddes ett tjugotal frivilliga ur FRG och liknande organisationer vid fältstaber i administrativa göromål. Det viktigaste materielslaget bidrog med var band- vagnar. Bland dessa märks främst de 14 vagnarna med vattentank och motorspruta. Andra vagnar genomförde materiel- och personal- transporter, vidare hölls bandvagnar med bårinredning i beredskap för sjuktransporter. Dessutom bidrog med band- och hjulgående ledningsfordon (5 stycken) varav ett utnyttjades av Kust- bevakningen och Försvarsmaktens Helikopterflottilj för lokal luft- rumssamordning. försåg genom utlåning även andra aktörer med Rakel-terminaler vid samtliga ovanstående insatser. Vid samtliga tre ovanstående insatser försågs räddningsledningarna med meteorologiska data som underlag för brandspridningsprognoser. Data från vägväderinformationssystemet (VVIS) utgjordes av tem- peratur, luftfuktighet, vindriktning och vindhastighet. En uppgift som tilldelades vid insatserna runt var att leda Insatser – Statliga myndigheter, SOS Alarm och och samordna de jordbruks-, skogsbruks- och entreprenadmaskiner som användes för att upprätta begränsningslinjer (brandgator). Även bärgning av havererade fordon arrangerades genom . Då det utökade slitaget på småvägnätet innebar vägskador genom- fördes felavhjälpande vägunderhåll. Detta i gott samarbete med fält- arbetsresurser ur Försvarsmakten, Flygvapnet. bidrog till att frigöra polismän genom att bemanna vägspärrar med vägvak- ter från sina underhållsentreprenörer. Detta utgjorde en betydande del av kostnaderna för bidrag till insatserna. Trafikver- ket understödde även andra aktörers informationsfunktioner med kommunikatörer. Vid andra insatser bidrog med spårgående vatten- tankvagnar (stambanan genom på sträckan Vännäs- ) samt färjor för transport av och vatten- begjutning från färjornas vattenkanoner vid branden på i . Samverkan, samordning och ledning uppfattning är att den lokala samverkan fungerade mycket bra. Den regionala samverkan utvecklades efter hand till en god nivå. När det gällde den nationella samverkan, så gav den inte några effekter för vidkommande. Inom utfördes samordning och ledning av en för- stärkt TiB-funktion. Här kan konstateras att förmågan till uthållighet vid stora och insatser som drar ut över tiden behöver utvecklas. Vid insatsen i fick gemensam drivmedelsförsörjning organiseras av inledningsvis. Utgifterna för detta översteg och i de kritiska skedena tankade även entreprenörer fritt. Samarbete med frivilligorganisationer och frivilliga Som timanställda bandvagnsförare och signalister vid verkade medlemmar i (fd SKBR), Frivilliga Automobilkåren (FAK) och Frivilliga (). Medlemmar ur () och frivilliga resursgrupper (FRG) tjänst- gjorde tillfälligt i fältstaberna. Insatser – Statliga myndigheter, SOS Alarm och En annan form av frivillighet som kan nämnas är funktionen Insatschef (). Dessa utgjordes till övervägande del av före detta officerare och andra med militär befälserfarenhet. Erfarenheter, lärdomar och slutsatser kommer arbetet med erfarenhetsåterföringen att vara slutfört. Vidare ska besvara regeringsuppdraget Uppdrag att säkerställa beredskapen för vidmakthållande av statlig transportinfrastruktur vid omfattande skogsbränder eller extrema väder- situationer (N2018/04431/SUBT). Med anledning av erfarenheter från sommarens arbete överväger att utveckla utbildning av TIC:ar. Vidare kan eventuellt portabla komma att anskaffas för att ge underlag för mer precisa lokala väderprognoser. anser att organisationen av lämpliga statliga tillgångar med stöd av näringslivets resurser bör, när det gäller den nationella nivån, utformas genom att en modern ersättare till det tidigare Civil- försvaret skapas. Denna ska kunna användas vid medelstora och större händelser i fredstid. Även den numera nedlagda Byggnads- och Reparationsberedska- pen (BRB) bör återuppväckas. Dessutom bör tydliga uppgifter inom krishanteringsområdet ges till myndigheter med operativ förmåga, inklusive Försvarsmakten i fredstid. Som legalt och ekonomiskt styrdokument för detta bör en civil motsvarighet till Stödförord- ningen (2002:375) tas fram. Inspiration kan med fördel hämtas hos norska Sivilforsvaret, danska Beredskapsstyrelsens operativa enheter samt tyska Technishes Hilfswerk. Insatser – Statliga myndigheter, SOS Alarm och 13.9Sveriges meteorologiska och hydrologiska instituts, I ordinarie rutin ingår att göra brandriskprognoser och vid behov utfärda risk för gräsbrand och skogsbrand. arbete under skogsbränderna 2018 Första gräsbrandsrisken skickades ut och den första skogsbrandsrisken skickades . Utöver brandriskkartorna till MSB:s portal har varje mor- gon till skickat prognoser till MSB via mejl, inklusive kommentarer om åskrisk. Två meteorologer från skickades till för att bistå in- satsstaben för branden i Trängslet. Dessa meteorologer var på plats från till då avlöstes av en meteorolog från Försvarsmakten. har tillsammans med Försvarsmaktens meteorologer stöttat med specialprognoser för flyg- och helikopterinsatser under släck- ningsarbeten runt om i landet. I varningstjänsten ingår också varning för höga temperaturer, Med- delande om höga temperaturer. Ett sådant meddelande sänds ut om maxtemperaturen beräknas överstiga under i följd. Om temperaturen väntas överstiga i sträck utfärdas klass 1-varning för höga temperaturer. Om tidsperioden med är eller om maxtemperaturen väntas överskrida utfärdas en klass 2-varning. förekom flera klass 2-varningar. i fick, med anledning av de stora brän- derna i länet, till specialprognoser gällande brandrisk, vind och nederbörd på mejl. På begäran från skogsbolagen har tagit fram en tjänst som visar brandrisken . fick ett stort antal telefonsamtal från både myndigheter (inklusive länsstyrelser), kommuner och media där man efterfrågade information kring lägesbilder, prognoser och expertutlåtanden. Även internationella media har kontaktat , bl.a. NewYorkTimes, och franska media. Insatser – Statliga myndigheter, SOS Alarm och I ordinarie rutin ingår att tillsammans med geo- logiska undersökning (SGU) leverera tjänsten Risk för vattenbrist som innehåller information om grundvatten och flöden i vattendrag. Med anledning av torkan skickade regelbundna special- produkter bestående av markvattenkartor samt månadsprognos för temperatur och nederbörd till samt TiB-funktio- nerna på länsstyrelserna och MSB. Månadsprognosen uppdaterades från ECMWF () i Reading. Hur fungerade samordningen, samverkan och ledning? deltog i både regelbundna och extrainsatta samverkanskonfe- renser med områdesansvariga aktörer och myndigheter. Under som- marens bränder har det varit flera konferenser per dag med olika aktö- rer, både på regional och nationell nivå. Till de regelbundna veckovisa samverkanskonferenserna, som hålls av MSB, ingår också rutinen att färdigställa en film med meteorologisk information, vilken laddas ner på WIS före konferensen. De nationella konferenserna håller en hög nivå på ordning, struk- tur och kvalitet. De regionala varierar en del beroende på hur vana aktörerna är att leda en konferens. Erfarenheter och lärdomar från sommarens arbete rutiner fungerade bra under sommarens händelser. märkte dock ett ökat krav på att skulle delta i samverkan, dialog och deltagande i konferenser. Samordning med Försvarsmak- tens Vädertjänst verkställdes tidigt och i större utsträckning än tidi- gare. pågår en översyn av rutiner avseende personal på plats ute i fält/stab. har en också en ökad dialog med Försvars- makten när det gäller resurser för att klara mer intensiva perioder med t.ex. meteorolog på plats. Vidare arbetar med att utforska huru- vida satellitbilder kan användas för att detektera bränder. genomför inte någon utredning som är kopplad till just bränderna i sig. Däremot så utvärderas samtliga klass 2- och 3-varningar, både inträffade och missade. Insatser – Statliga myndigheter, SOS Alarm och har inkommit med svar från personal från fyra distrikt: , , och . medverkade i stor omfattning vid branden i Trängslet i kommun. Personal från deltog i arbetet i en analysgrupp . Analysgruppen tog löpande fram prognoser för brandens spridning utifrån de förutsättningar som de meteorologer som fanns på plats lämnade. Vidare deltog man i arbetet med den stora skyddsavbränning som genomfördes i syfte att få stopp på branden i väglös vildmark. Insatsen blev mycket lyckad. Eftersom branden i Trängslet pågick på ett militärt skjutfält, var släckningsarbete omöjligt att utföra på grund av risken för explode- rande blindgångare. Detta var också anledningen till att man valde att göra den skyddsavbränning som tidigare nämnts. Det mesta när det gällde samordning, samverkan och ledning ver- kade fungerade bra. Framför allt upplevde man att det inte fanns några begränsningar i fråga om de resurser som man kunde använda sig av när alla aktörer väl förstod brandens omfattning. Rakelsystemet hade inte täckning på strategiskt viktiga platser i området. Detta löstes dock med tiden genom att för både och telefoni/4G restes. har goda erfarenheter från de frivillig- organisationer som man kom i kontakt med. Hemvärnet hade en bra ledning och var motiverade för arbetet. De samer som man kom i kontakt med hade en mycket god lokalkännedom och transporte- rade snabbt förnödenheter på sina sexhjulingar. Personalen på skjut- fältet hade stor kunskap om området och var därför mycket värde- fulla för insatsen. Såvitt i kunde bedöma, så användes de tillgängliga resurserna på ett mycket bra sätt. I en så stor insats som Trängslet kan varje person inte alltid göra nytta utan ibland måste man avvakta. Att avvakta kraftfullt blev ett nytt begrepp som man snart förstod innebörden av. De erfarenheter som man fått med sig från insatsen är bl.a. att skyddsavbränning är en metod som fungerar utmärkt på rätt plats. Insatser – Statliga myndigheter, SOS Alarm och Vidare insåg man att helikoptrar är en mycket effektiv resurs för att ta ned elden men att det behövs markpersonal för att släcka elden helt. Det är mycket viktigt att bekämpa skogsbränder kraftfullt , innan de hinner växa sig stora. deltog i insatsen med den brandutrust- ning som normalt används för naturvårds- och hyggesbränningar. Den personal som deltog i insatsen gjorde följande iakttagelser. personal saknade kompetens och erfarenhet av att släcka bränder som blir så stora att de inte på kort sikt går att omringa. Vidare är räddningstjänsterna dåliga på att utnyttja natur- liga gränser som begränsningslinjer. Man saknar också kompetens när det gäller att använda eld som ett verktyg i brandbekämpningen. Helikoptrar måste sättas in i ett tidigt skede. När en helikopter släckt ned en brand måste personer på marken säkerställa att bran- den inte smiter iväg. var bemannad med 8–10 personer som skogsbränderna pågick. Man deltog emellertid inte aktivt i släckningsarbetet. bidrog även med utrustning: fält- dator och drönare som användes för att få en överblick över skogs- brandens spridning.