sou · H7B368 · 2019-12-20 00:00:00 — 183Länsstyrelserna (2018), Byggnadsnämndernas beskrivning av den praktiska tillämpningen av byggregelföreskrifter och kontrollprocessen, s. 18 och 22–23. De nämnde följande exempel på vanligt förekommande byggfel som passerar: felmonterade golvbrunnar, otäta fogar mellan prefabrice- rade byggdelar, bakfall i avloppdragningar och presskopplingar som läcker.184 Vid ett referensgruppsmöte påtalades att aktörers egna check- listor blandas ihop med kontrollplanens punkter enligt PBL.185 Några brandorganisationer framförde att kontrollplaner skrivs slentrianmässigt och att de inte leder till att specifika och viktiga kon- troller genomförs.186 En fastighetsägarorganisation uppger att det före- kommer att kommuner begär in kontroller inför slutbesked utöver vad som fastställts i kontrollplan och efterfrågar tydlighet avseende vilka bestämmelser som kontrollpunkter baseras på för att undvika god- tyckliga krav.187 Utöver vägledande webbsida om kontrollplaner som nämnts ovan har en del kommuner publicerat mallar som exempel på kon- trollplaner på sina webbplatser som guidning för hur kontrollplaner bör utformas.188 7.5.4Våra slutsatser gällande kontrollplaner 2011 förtydligades kontrollplanens innehåll. Enligt de utredningar som föregick införandet av ändringarna 2011 hade kontrollplanen ibland uppfattats som den svagaste länken i kedjan och betecknats som en pappersprodukt. I vårt direktiv framgår också att en av anled- ningarna till att denna översyn av tionde kapitlet PBL initierades är att har konstaterat att det finns brister i många kontroll- planer. Kontrollplanen är grunden för kontrollen av byggandet. Det är viktigt att kontrollplanen utformas på ett sätt som ger förutsätt- ningar för att de tekniska egenskapskraven uppfylls. 184Svensk försäkring, möte . , Föreningen , och , e-post . 187Sabo, e-post . 188Sverigeturné: möten i och . stads /ByggBo/Bygglov/a-o-lanksidor/Exempelkontrollplaner/, besökt . ligandet av kontrollplanernas innehåll samt certifieringskravet och förtydligandet av arbetsuppgifterna för kontrollansvariga 2011 är systemet med kontrollansvariga och kontrollplaner fortfarande om- diskuterat. Flera aktörer har påpekat att kvaliteten varierar och att kontrollplanerna fortfarande uppfattas som pappersprodukter. Vi har inte uppfattat att utformningen av kontrollplaner blivit bättre sedan stickprovsgenomgång av 171 kontrollplaner fastställda 2012, då flertalet brister uppdagades. Kontrollplanen ska utformas anpassad till omständigheterna i det enskilda fallet, men det saknas föreskrifter om kontrollplaners utform- ning. Vi kan konstatera att det är en brist, eftersom sådana närmare bestämmelser hade gynnat både handläggningstid och kontrollpla- nernas kvalitet i den mån de lyckats reducera diskussionerna av hur kontrollplaner ska utformas och i stället ökat fokus på riskbedöm- ningar av projekten. Vi menar därför att de förtydliganden av kontrollplanerna som gjordes 2011 inte har varit tillräckliga för att åstadkomma den önskade funktionen som förtroendeingivande instrument. Bestämmelserna om tekniskt samråd var inte föremål för någon väsentlig ändring 2011, men vi har valt att ändå beskriva förfarandet här eftersom det är steg i kontrollprocessen. Eftersom det inte utgör någon väsentlig ändring har vi inte inhämtat tillämparsynpunkter på det tekniska samrådet och det finns heller ingen analys av oss spe- cifikt för detta skede. 7.6.1Bestämmelser om tekniskt samråd Åtgärder som kräver tekniskt samråd ska kalla till ett sammanträde för tekniskt samråd för åtgärder som omfattas av startbesked.189 Huvudregeln är att ett tekniskt samråd ska genomföras avseende åtgärder som kräver bygg- lov, marklov, rivningslov eller anmälan om: 18910 kap. 14 § PBL. •det krävs en kontrollansvarig, •tekniskt samråd inte är uppenbart obehövligt, eller •byggherren har begärt ett sådant samråd.190 Vissa åtgärder, som är undantagna från kravet på bygglov, är också undantagna från kravet på tekniskt samråd.191 Tidpunkt för och deltagande vid tekniskt samråd ska utan dröjsmål kalla till ett sammanträde för tekniskt samråd efter att lov har getts eller anmälan har kommit in. Kallelsen ska skickas till byggherren och kontrollansvariga. Därut- över får skicka kallelse till de som enligt byggnads- nämndens bedömning bör ges tillfälle att delta.192 För att underlätta en samordning av myndigheters krav som är av betydelse för byggherrens planering av projektet ska byggnadsnämn- den i vissa fall ge , en representant för arbetstagarna och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) tillfälle att yttra sig vid det tekniska samrådet.193 Handlingar som ska lämnas in under det tekniska samrådet Senast vid det tekniska samrådet ska byggherren lämna ett förslag till kontrollplan och tekniska handlingar till . De tekniska handlingarna är handlingar som, utöver ansökningshand- lingarna för bygglovet, krävs för att ska kunna pröva frågan om startbesked. När det gäller rivningsåtgärder kan bygg- nadsnämnden besluta att det inte behövs någon kontrollplan.194 19010 kap. 14 § PBL. 19110 kap. 14 § och 9 kap. 4 a–c §§ PBL. 19210 kap. 14 § PBL. 19310 kap. 15–17 §§ PBL. 19410 kap. 18 § PBL. Frågor som ska tas upp under det tekniska samrådet Vid det tekniska samrådet ska följande gås igenom: •arbetets planering och organisation, •byggherrens förslag till kontrollplan och de handlingar i övrigt som byggherren har gett in, •hur förekomst av tänkbart farligt avfall har inventerats, om sam- rådet avser en rivningsåtgärd, •behov av att gör arbetsplatsbesök eller av andra tillsynsåtgärder, •behov av ett färdigställandeskydd, •behov av utstakning, •byggnadsnämndens behov av ytterligare handlingar inför beslut om kontrollplan eller startbesked, och •behov av ytterligare sammanträden.195 Om finner att de åtgärder som det tekniska sam- rådet avser kräver tillstånd av eller anmälan till någon annan myn- dighet, ska nämnden upplysa byggherren om det under samrådet.196 ska föra protokoll över det tekniska samrådet.197 Genom ändringarna 2011 krävs att med ett start- besked godkänner att en åtgärd får påbörjas om åtgärden kräver bygglov, marklov eller rivningslov eller en anmälan.198 Motivet för införandet av startbesked var att ska kunna ingripa i ett tidigt skede, innan åtgärder som inte uppfyller gällande krav har genomförts. Enligt regeringen kan stora resurser sparas genom att felaktiga åtgärder utreds närmare och eventuellt stoppas i ett tidigt 19510 kap. 19 § PBL. 19610 kap. 20 § PBL. 19710 kap. 21 § PBL. 19810 kap. 3 § PBL. Proposition 2009/10:170, En enklare plan- och bygglag, s. 484. skede i förhållande till om åtgärden måste avbrytas eller att utförandet måste göras om när åtgärden är fullföljd. Start- beskedet innebär dock inte någon granskningsplikt för byggnads- nämnden. Tanken är i stället att skapa förutsättningar för att bygg- ska kunna ta fram ett anpassat kontrolldokument. Om ett projekt är bristfälligt redovisat kan begära en bättre redovisning, innan ett startbesked kan ges.199 I startbeskedet ska bestämma vilka handlingar som ska lämnas till nämnden inför beslut om slutbesked.200 ska, om det inte behövs något tekniskt samråd, ge ett startbesked så snart som möjligt.201 får ta ut en avgift för beslut om start- besked.202 Att påbörja en åtgärd som kräver lov eller anmälan utan startbesked är en överträdelse av plan- och bygglagstiftningen. ska ta ut en byggsanktionsavgift för en sådan över- trädelse.203 ska med ett startbesked godkänna att de åtgärder som kräver bygglov, marklov, rivningslov eller anmälan får påbörjas, om: •åtgärden kan antas komma att uppfylla de krav som gäller enligt PBL eller föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen, •ett bevis om att det finns ett färdigställandeskydd204 har visats upp för nämnden, om det krävs ett sådant skydd, •ett bevis om besked om skyddsrum har visats upp för nämnden, om det krävs ett sådant besked enligt lagen om skyddsrum205, •en redovisning av alternativa energiförsörjningssystem har visats upp för nämnden, om en sådan redovisning krävs enligt lagen om energideklaration för byggnader206, och 199Proposition 2009/10:170, En enklare plan- och bygglag, s. 258, 316–317. 20010 kap. 24 § PBL. 20110 kap. 22 § PBL. 20212 kap. 8 § PBL. 20311 kap. 53–54 §§ PBL och 9 kap. 2 § PBF. 204Ett sådant färdigställandeskydd som avses i 10 kap. 16 § PBL. 2053 kap. 4 § lagen (2006:545) om skyddsrum. 20623 § lagen (2006:985) om energideklaration för byggnader. •de villkor för startbesked som har uppställts i en detaljplan eller bygglov är uppfyllda.207 Om byggherren kräver ett startbesked trots att förutsättningarna för detta inte är uppfyllda, bör byggherren enligt förarbetena kunna få ett beslut om vägrat startbesked. Exempel på situationer där bygg- nadsnämnden har anledning att vänta med ett startbesked kan vara att energibalansberäkningar visar att energihushållningskraven inte kommer att kunna , att en stomkonstruktion inte är tillräckligt stabiliserad, att bygget inte kommer att ha ett tillräckligt fuktskydd och att byggherren inte kan visa hur fukttillståndet ska hinna bli tillräckligt lågt med redovisad byggtid, att utrymnings- vägarna inte uppfyller föreskrivna krav på utrymningstrygghet eller att en viss brandsäkerhetsfråga inte är belyst.208 Startbeskedet syftar främst till att säkerställa att de tekniska egen- skapskraven tillgodoses.209 Ett beslut om startbesked får endast över- klagas av sökanden eller anmälaren i ärendet.210 I startbeskedet ska : •fastställa kontrollplanen enligt byggherrens förslag och det som kommit fram i det tekniska samrådet eller annars i handläggningen av ärendet, med uppgift om vem eller vilka som är sakkunniga eller kontrollansvariga, •bestämma villkor för att få påbörja åtgärderna, om sådana villkor behövs, 20710 kap. 23 § första stycket PBL. 208Proposition 2009/10:170, En enklare plan- och bygglag, s. 317. 20910 kap. 23 § jfr 8 kap. 4 § PBL. 21013 kap. 15 § PBL. När det gäller startbesked för så kallade attefallsåtgärder har Mark- och i flera avgöranden underkänt överklagandeförbudet. Se bland annat Mark- och domar , målnummer P 1646-17 (MÖD 2017:50), , målnummer P 1948–15 och , målnummer P 12189-17. I avgörandena slås fast vad som prövas vid startbeskedet enligt 10 kap. 23 § 1 PBL. Vår bedöm- ning är att det endast avser prövningen av startbesked för attefallsåtgärder och inte startbesked för lovgivna åtgärder eller startbesked för andra anmälningspliktiga åtgärder. •bestämma villkor och ungefärlig tidpunkt för utstakning, om ut- stakning behövs, •bestämma vilka handlingar som ska lämnas till nämnden inför beslut om slutbesked, och •ge upplysningar om krav enligt annan lagstiftning, i den utsträck- ning sådana upplysningar behövs.211 Ett startbesked för lovpliktiga åtgärder upphör att gälla den dag då beslutet om lov upphör att gälla. Om det finns förutsättningar för slutsamråd får kalla till slut- samråd. När det gäller anmälningspliktiga åtgärder upphör ett start- besked att gälla efter att startbeskedet gavs. Om arbetena då har påbörjats men inte avslutats och ett nytt tekniskt samråd behövs, ska kalla till ett nytt sammanträde för tekniskt samråd. Om det finns förutsättningar för slutsamråd får byggnads- nämnden i stället kalla till slutsamråd.212 Det finns möjlighet för att ange komplet- terande villkor för åtgärderna eller för kontrollen efter det att start- besked har meddelats. får besluta om komplette- rande villkor om sådana villkor behövs för att uppfylla kraven enligt PBL och tillhörande föreskrifter och om behovet av villkoren inte kunde förutses när startbeskedet gavs.213 kan därför i samband med vissa ingripanden besluta om ändringar i ett givet startbesked och även i en kontrollplan som fastställs i startbeskedet. Det kan till exempel gälla byte av kontrollansvarig.214 Det finns en möjlighet för att ge ett startbesked endast för vissa arbeten, till exempel att entreprenören får schakta men inte påbörja grundkonstruktionen eller att grundkonstruk- 21110 kap. 24 § PBL. 21210 kap. 25 § PBL. 21310 kap. 29 § PBL. 214Regeringens proposition 2009/10:170, En enklare plan- och bygglag, s. 321. tionen får utföras trots att det råder tveksamheter om takkonstruk- tionen. Förutsättningen är att bygglovet är beviljat.215 Mark- och har i ett rättsfall inte ansett att byggsanktionsavgift kunde utfärdas då en byggherre påbörjat bygg- nation av husstommar trots att byggherren endast beviljats partiellt startbesked avseende förberedande markåtgärder. Domstolen fann att det är oklart hur bestämmelserna om sanktionsavgift ska tolkas i en situation där någon utför en åtgärd som omfattas av ett beviljat bygglov, men inte av det meddelade startbeskedet. Mot bakgrund av oklarheten ska den mildare tolkningen ges företräde och domstolen beslutade att sanktionsavgift inte ska tas ut i fallet.216 När har gett ett startbesked ska nämnden skynd- samt och inom den tid som anges i beskedet låta staka ut byggnaden, tillbyggnaden eller anläggningen och märka ut dess höjdläge om det behövs med hänsyn till förhållandena på platsen och omständig- heterna i övrigt. Om byggnaden eller anläggningen till sitt läge är direkt beroende av gränsen mot en grannes fastighet, ska grannen kallas till utstakningen.217 7.7.2Tillämpares syn på startbesked Såväl deltagare i vår referensgrupp och hearing samt kommuner och brandorganisationer har upplevt införandet av startbesked som något positivt.218 Flera kommuner har påtalat att de nu kan påverka utformning och innehåll av kontrollplaner innan de fysiska åtgär- derna får starta och att byggherre, kontrollansvarig och byggnads- nämnd i regel blir överens om vad som ska göras.219 215Regeringens proposition 2009/10:170, En enklare plan- och bygglag, s. 317–318. 216Mark- och dom , målnummer P 4033-16 (MÖD 2017:3). 21710 kap. 26 § PBL. vetenskap, Föreningen , och , e-post . 219Länsstyrelserna (2018), Byggnadsnämndernas beskrivning av den praktiska tillämpningen av byggregelföreskrifter och kontrollprocessen, s. 22. 7.7.3Våra slutsatser gällande startbesked 2011 ersattes startbesked det tidigare kravet på bygganmälan före byggstart med ändringar gällande när åtgärderna får påbörjas. Moti- vet för införandet av startbesked var att ska kunna ingripa i ett tidigt skede, innan åtgärder som inte uppfyller gällande krav har genomförts. Regeringen förutsåg med startbeske- den en möjlighet att spara stora resurser då felaktiga åtgärder utreds närmare och eventuellt stoppas i ett tidigt skede. Vi menar att regeringens ambition att ge möj- lighet att agera i ett tidigt skede har uppfyllts genom startbeskedet. Flera kommuner har påtalat att de nu kan uppmärksamma risker för eventuella kommande byggfel tidigare innan de fysiska åtgärderna får starta och även andra aktörer framhåller startbeskeden som en positiv ändring. Vi menar därför att påbörjandet av fysiska åtgärder nu kan hejdas till dess att eventuella frågor har retts ut. För att kunna använda detta moment fullt ut krävs att övriga instrument i kon- trollprocessen fungerar väl. Efter ett startbesked ska minst en gång under arbetets gång besöka den plats där åtgärderna genomförs, om start- beskedet har föregåtts av ett tekniskt samråd och ett arbetsplats- besök inte kan anses obehövligt. Ett arbetsplatsbesök ska dock alltid göras om startbeskedet avser ett stort eller komplicerat byggprojekt eller om och byggherren vid det tekniska sam- rådet har kommit överens om ett arbetsplatsbesök.220 Bestämmelserna gav rätt att besik- tiga byggprojekt. Efter ändringarna 2011 måste efter startbeskedet besöka den plats där åtgärderna genomförs minst en gång under arbetets gång under ovanstående förutsättningar. Bygg- nadsnämndernas tillsynsbesök ska ha karaktären av en revision. Om vid besöket upptäcker allvarliga avvikelser från föreskrifterna eller bygglovet, förväntas kalla till ett samråd och diskutera nödvändiga åtgärder. 22010 kap. 27 § PBL. trollplanen i detta läge behöva revideras. Tyngdpunkten för kontrollen ska, liksom tidigare, ligga på byggherrens egenkontroll, komplette- rad med en sakkunnigkontroll.221 Enligt utredningar som föregick regeringens förslag till ny PBL hade byggnadsnämnderna utövat alltför lite tillsyn och den tillsyn som utövades höll ofta en låg nivå. Den bristfälliga tillsynen ledde till att hela systemet förlorade i trovärdighet. Uppseendeväckande byggfel inträffade alltför ofta. Regeringen uttalade i förarbetena att det behövs någon form av tillsyn över att reglerna i följs och att arbetsplatsbesöket skulle kunna bli den enskilda åtgärd som har störst betydelse för systemets tro- värdighet och effekt.222 ska föra protokoll över arbetsplatsbesöket och det ska skickas till byggherren och den kontrollansvarige.223 I en undersökning som låtit göra framgick att kommu- nernas brist på tid och resurser begränsar antalet genomförda arbets- platsbesök till en nivå som understiger vad som kan förväntas utifrån PBL:s reglering. I samma rapport framkom det att kontrollansvariga upplever att byggnadsnämndernas handläggare inte vet vad de ska göra på arbetsplatsbesöken.224 7.8.3Tillämpares syn på arbetsplatsbesök Positiva effekter av arbetsplatsbesök Såväl deltagare i vår hearing, som kommunföreträdare i möten och enkäter uppger att införandet av arbetsplatsbesök har inneburit att de besöker byggarbetsplatserna i högre utsträckning än tidigare och att de upptäcker fler uppenbara brister och avvikelser på byggarbets- platserna än tidigare.225 221Proposition 2009/10:170, En enklare plan- och bygglag, s. 319. 222Proposition 2009/10:170, En enklare plan- och bygglag, s. 319–320. 22310 kap. 28 § PBL. 224Boverket (2014), Förstudie kontrollplan, rapport 2014:11, s. 24–25. 225SKL, möte bygglovschefer, . Länsstyrelserna (2018), Byggnadsnämndernas beskriv- ning av den praktiska tillämpningen av byggregelföreskrifter och kontrollprocessen, s. 20–21. Vid vår hearing poängterades att arbetsplatsbesöken har ett pedago- giskt värde, som bland annat markerar att kontrollansvarig behövs och att besöken underlättar för denne att få in underlag. Vidare sades arbetsplatsbesöken synliggöra byggnadsinspektörerna och detta upp- levs ha ett symbolvärde. Arbetsplatsbesöken beskrevs även ge en positiv relationsbyggande inverkan mellan byggherre, kontrollansvarig och byggnadsinspektör, vilket kan underlätta dialogen vid eventuella meningsskiljaktigheter.226 Arbetsplatsbesök genomförs inte alltid Vid ett av våra referensgruppsmöten påtalades att överenskomna arbetsplatsbesök ibland inte blir av, utan att kommunens första plats- besök kan bli i samband med slutsamrådet. Det hävdades att missade arbetsplatsbesök inte medför mer än att kommunen eventuellt noterar det i slutbeskedet. Det sades vidare att det kan bero på både byggherre och kommun att arbetsplatsbesöken inte genomförs.227 Osäkerhet om arbetsplatsbesökens innehåll och syfte Vid vår hearing framkom att det finns en osäkerhet om arbetsplats- besökens innehåll då innehållet upplevs otydligt beskrivet. Vidare angavs att såsom arbetsplatsbesöken är utformade nu så bidrar de inte effektivt till att upptäcka och motverka exempelvis allvarliga brister i konstruktion eller brandsäkerhet. En grupp uppgav att bygg- nadsnämnderna inte ges en aktiv funktion på arbetsplatsbesöken.228 Flera kommuner upplever att besöken innebär betydande tidsåtgång för såväl dem som övriga medverkande.229 Även några brandorgani- sationerna hävdade att arbetsplatsbesöken är en kostnad för bygg- och en tidstjuv för handläggare. Enligt brandorganisationerna så säkerställer inte arbetsplatsbesöken att BBR och uppfylls. De efterfrågade arbetsplatsbesök med mer stick- 229SKL, möte bygglovschefer, . provskontroller av kritiska moment.230 I likhet med detta har påtalat att det saknas riktlinjer för byggnadsinspektörens arbetsplats- besök och vad de ska göra stickprov på.231 7.8.4Våra slutsatser gällande arbetsplatsbesök 2011 fick utökade skyldigheter att genomföra arbetsplatsbesök, eftersom regeringen ansåg att det behövs någon form av tillsyn över att reglerna i följs. Tanken var att arbetsplatsbesöken skulle ha karaktären av en revision och regeringen menade att arbetsplatsbesöken skulle kunna bli den enskilda åtgärd som har störst betydelse för systemets trovärdighet och effekt. Införandet av arbetsplatsbesök har inneburit att många kommu- ner besöker byggarbetsplatserna i högre utsträckning och upptäcker fler brister . Det förekommer dock att de inte genomförs och det finns en osäkerhet om vad de borde innebära. viinte att arbetsplatsbesöken kan sägas ha fått den status som var regeringens ambition. Arbetsplatsbesöken tar tid och det finns inte några konsekvenser om de inte genomförs, som det finns en osäkerhet om syftena med besöken. Vi menar att regleringen av arbets- platsbesöken behöver förtydligas om besöken ska få den stora bety- delse som regeringen avsåg. Krav på slutsamråd infördes . Slutsamrådet ska utgöra nämndens slutliga genomgång av att föreskrivna krav kan antas vara uppfyllda inför beslut om slutbesked. Även slutsamrådet, likt arbetsplats- besöket, är tänkt att ha karaktär av en revision. En av de viktigaste punkterna för samrådet anges i förarbetena vara att avgöra hur kon- trollplanen har uppfyllts och om det finns avvikelser från bygglovet eller från tekniska föreskrifter.232 , Föreningen , och , e-post . 231Rise, e-post . 232Proposition 2009/10:170, En enklare plan- och bygglag, s. 322 och 485. Tidpunkt för och deltagande vid slutsamråd I samband med att åtgärder som har omfattats av ett tekniskt samråd avslutas ska kalla till ett sammanträde för slut- samråd om det inte är uppenbart obehövligt.233 Kallelse ska skickas till byggherren, den eller de kontrollansvariga och övriga som enligt bör ges tillfälle att delta.234 Plats och innehåll för slutsamrådet Slutsamrådet ska normalt hållas på den plats där byggåtgärderna har genomförts. Vid slutsamrådet ska följande gås igenom: •hur kontrollplanen, andra villkor i startbeskedet och komplette- rande villkor har följts, •avvikelser från de krav som gäller för åtgärderna, •den kontrollansvariges utlåtande, •den kontrollansvariges och dokumentation över besök på byggarbetsplatsen och annan dokumentation över arbetets utförande, •behov av andra åtgärder, och •förutsättningarna för ett slutbesked.235 ska föra protokoll över slutsamrådet.236 7.9.2Tillämpares syn på slutsamråd Såväl deltagare i vår hearing, som kommunföreträdare i möten och enkäter uppger att införandet av slutsamråd har inneburit att bygg- nadsinspektörerna besöker byggarbetsplatserna i högre utsträckning 23310 kap. 30 § PBL. 23410 kap. 31 § PBL. 23510 kap. 32 § PBL. 23610 kap. 33 § PBL. än tidigare och att de upptäcker fler uppenbara brister och avvikelser än tidigare.237 7.9.3Våra slutsatser gällande slutsamråd infördes krav på slutsamråd. Även slutsamrådet, likt arbetsplats- besöket, är tänkt att ha karaktär av en revision. En av de viktigaste punkterna är att avgöra hur kontrollplanen har uppfyllts och om det finns avvikelser från bygglovet eller gällande bestämmelser. Införandet av slutsamråd har inneburit att många kommuner besö- ker byggarbetsplatser i högre utsträckning och upptäcker fler brister . Utifrån detta tycks syftet med slutsamråd ha uppnåtts. Det är dock tveksamt om syftet med bestämmelserna om slutsamråd helt har uppnåtts i den utsträckning att slutsamrådet kan sägas ha karaktären av en revision. Vi menar att det går att ifrågasätta om kom- munerna har tillräckliga förutsättningar för att avgöra hur kontroll- planen har uppfyllts vid slutsamrådet. Att vi gör denna bedömning beror på att många kontrollpunkter avser utföranden som har byggts in, eller i de fall de är synliga så krävs det särskild utrustning för kon- troller. Kommunens bedömning om byggherren har visat att kon- trollplanen har uppfyllts blir därför mer beroende av det underlag, den dokumentation och intyg, som byggherren presenterar, i stället för kommunens besök på byggarbetsplatsen vid slutsamrådstillfället.