sou · H6B392 · 2019-01-01 00:00:00 — den alternativa användningen som inte får plats i det aktuella frekvens- utrymmet och i det geografiska utrymmet som ansökan avser. () ges i uppdrag att införa en detaljerad prismodell för tillstånd att använda radiosändare och anta föreskrifter om priset för tillstånd att använda radiosändare. Detta beräknas ta stora resurser i anspråk fram till dess att prissättningen träder i kraft. Priserna för tillstånden bör också löpande ses över så att priset säkerställer en samhällsekonomiskt effektiv frekvensanvändning. Därutöver kommer en ökad administrativ kostnad att uppstå för fakturering och uppföljning. Kostnaden för detta motsvarar 4 års- arbetskrafter á vilket ger en ökad kostnad på . Arbetet med regeringsuppdrag, att prissätta, ta fram underlag och föreskrifter och allmänna råd kring nyttjandeavgifter för tillstånd att använda radiosändare är sådant som enbart belastar den avgiftsbelagda delen av tillståndsmyndighetens verksamhet. Dessa kostnader bör därför finansieras genom en motsvarande höjning av avgiftstaket en- ligt 2 § förordningen (2016:602) om finansiering av Post- och tele- styrelsens verksamhet. Förslaget om ett it-system för spektrumförvaltningen Det är svårt att uppskatta kostnaden för att utveckla ett nytt it-system för radiospektrumförvaltningen vars funktionalitet inte har någon motsvarighet . har analyserat myndigheternas strategiska it-projekt och it-kostnader, (ESV 2017:77 och ESV 2018:30). Den genomsnittliga projektlängden för strate- giska it-projekt är . Den vanligaste orsaken till att tidplaner för it-projekt revideras är att projektens komplexitet underskattas. För många it-projekt där projektlängden reviderats är medelvärdet för projektlängden . Medelvärdet för it-projektens budget är medan medianbudget är . Ett ärendehanteringssystem för tillstånd att använda radiosändare som också ska effektivisera spektrumanvändningen måste betraktas som ett förhållandevis komplicerat projekt. Det är därför rimligt att anta att utvecklingen av ett sådant system tar i anspråk. Kostnaden för it-utveckling enligt gällande ramavtal uppgår till och it-systemutvecklare. motsvarar i genomsnitt . Mot bakgrund av detta är ett rimligt antagande att ett sådant it-projekt åtminstone kommer att kräva att fem it-utvecklare arbetar parallellt blir årskostnaden som mest . Komplicerade it-projekt som detta beräknas ta än normalt och uppskattas ta upp till att genom- föra. Sammanlagt skulle slutkostnaden för ett sådant it-system bli . Efter att systemet tagits i drift tillkommer driftskostnad för syste- met vilket torde motsvara en årsarbetskraft på . Huvudregeln är att anläggningstillgångar som en myndighet an- vänder i sin verksamhet ska finansieras genom lån från Riksgälden. Ett av syftena med detta är att öka kostnadsmedvetenheten hos myndigheterna genom att tydliggöra räntekostnaderna samt så långt det är möjligt redovisa kostnader i den verksamhet som de uppstår. PTS finansieras huvudsakligen genom avgifter men också i vissa delar genom anslag. Ränteutgifter för lånefinansiering skulle delvis belasta den avgiftsbelagda delen men också den anslagsbelagda delen av verksamheten. Den nytta som ett sådant it-system tillför kommer emellertid endast den avgiftsbelagda verksamheten till del. Det är därför rimligt att kostnaden för utvecklingen och driften av ett så- dant it-system finansieras genom en höjning av avgiftstaket. När it- systemet tagits i drift kan det finnas skäl att se över om avgiftstaket kan sänkas något. Förslag om förenklad process för inbjudningsförfaranden Förslagen som syftar till att förenkla processen för inbjudningsför- faranden innebär att antalet tillstånd som tilldelas via inbjudnings- förfarande kan bli fler vilket kan innebära en ökad arbetsbörda för till- ståndsmyndigheten. Genom att möjliggöra för generella föreskrifter om inbjudningsförfaranden bedöms dock denna ökade arbetsbörda kunna hanteras inom befintliga kostnadsramar. Förslagen om särskild hänsyn till försvarsuppgifter och spektrumförvaltning med hänsyn till säkerhet Genom förslaget att tillståndsmyndigheten ska ta särskild hänsyn till uppgifterna att försvara bedömer utredningen att tillstånds- myndigheten kommer att ha tätare kontakt med Försvarsmakten och ha behov av kompetensutveckling rörande uppgifterna att försvara landet. Denna ökade arbetsbelastning får dock genomföras genom befintlig finansiering. Möjligheten att ställa tillståndsvillkor som är av betydelse för säkerhet samt upphäva och vägra tillstånd för radioanvändning som kan antas skada säkerhet kräver även det förstärkt kompetens hos tillståndsmyndigheten. Det kräver även förmåga att kunna hantera uppgifter av mycket hög sekretess samt en dialog med relevanta myndigheter. hanterar till- ståndsmyndigheten uppgifter med den högsta säkerhetsklassningen och eventuellt ökade kostnader med anledning av detta bedöms kunna hanteras inom befintligt avgiftstak. Förslaget om uppdrag till att planera inom vilka frekvensband skyddad mottagning kan ges tillstånd Arbetet med att analysera den samhällsekonomiska effektiviteten i olika frekvensområden och komma fram till vilka frekvensområden där den samhällsekonomiska effektiviteten kan öka bedöms omfatta tre heltidstjänster i en månad vilket motsvarar . Resultatet av arbetet kommer alla tillståndshavare till nytta och är inte till betydelse för den anslagsfinansierade delen av myndighetens arbete. Då uppdraget kommer att vara tidsbegränsat förespråkar utredningen därmed att myndigheten tillförs ett engångsbelopp om i samband med att uppdraget lämnas. Förslaget om uppdrag om alternativ användning av frekvensområdet 174– Uppdraget handlar om att analysera frekvensutrymmet och ta fram underlag för en ko-primär allokering. Ett sådant uppdrag bedöms om- fatta en heltidstjänst vilket motsvarar cirka 540 000 kro- nor. Resultatet av arbetet kommer alla tillståndshavare till nytta och är inte till betydelse för anslagsfinansierade delen av myndighetens arbete. Då uppdraget kommer att vara tidsbegränsat förespråkar utred- ningen att myndigheten tillförs ett engångsbelopp om 540 000 kro- nor i samband med att uppdraget lämnas. Uppdraget som delas av flera myndigheter om att föreslå hur Försvarsmaktens frekvensbehov kan kombineras med digitalradiosändningar i frekvensområdet 174– Uppdraget berör flera myndigheter som ska samarbeta och lämna förslag på hur Försvarsmaktens frekvensbehov kan kombineras med bibehållen funktion för digitalradiosändningar. Uppdraget bedöms omfatta en halvtidstjänst för en handläggare i en månad vilket mot- svarar vid respektive myndighet , och Myndigheten för Press radio och tv. Kostnaderna rör ett arbete som huvudsakligen inte är till nytta för de tillståndshavare som finansierar myndighetens frekvensförvalt- ning och som inte heller är av betydelse för den anslagsfinansierade delen av Post- och arbete. För att kunna genomföra det föreslagna uppdraget behöver därför ges ett särskilt tillskott på , Försvarsmakten ges ett till- skott på och Myndigheten för press radio och tv ges ett tillskott på i samband med att uppdraget lämnas. Myndigheter som tilldelats radiospektrum i enlighet med 3 kap. 3 § lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation (LEK) är det endast Försvarsmakten som tilldelats radiofrekvenser. På kort sikt innebär förslagen inga konsekvenser för Försvarsmakten men på medellång och lång sikt innebär förslaget att Försvarsmakten ska börja betala en nyttjandeavgift för det radiospektrum som myn- digheten tilldelats. Försvarsmakten har efter tilldelning exklusiv tillgång till cirka av frekvenserna i frekvensområdet till 23,6 GHz. Utöver detta kan Försvarsmakten dela av ovan nämnda frekvensutrymme med civil användning. Det är emellertid få civila användare som delar frekvensutrymme med Försvarsmakten eftersom det är svårt att förutse hur sändningarna kan störas. av Försvarsmaktens frekvensutrymme är reserverat för militärt bruk via internationella överenskommelser. Det innebär att värdet av en alternativ användning för denna del blir lågt. Värdet av utträngnings- effekter för de frekvenser som inte är militärt allokerade är enklare att bedöma. En tillämpning av de olika metoderna för att värdera radiofrekven- ser som redovisats i avsnitt 4 ger bland annat mot bakgrund av den stora andel frekvenser som används för militärt bruk att denna resurs representerar ett mycket stort värde. Utredningen bedömer att priset för denna tillgång kan uppskattas till . I och med att staten tar in dessa avgifter kan denna ökade kostnad finansieras genom motsvarande höjning av Försvarsmaktens förvaltningsanslag. Den ökade administrativa bördan av att hantera betalningar av nyttjandeavgiften bedöms kunna hanteras inom befint- liga anslag. Motsvarande effekter, men med betydligt lägre belopp, bedöms uppkomma för och Säkerhetspolisen, om de skulle vilja få tillgängligt frekvensutrymme tilldelat för sin verksamhet även om beloppen sammantaget inte kommer att bli tillnärmelsevis lika höga. Kostnaderna kommer att bero på vilka fre- kvenser som är aktuella, hur stort frekvensutrymme som krävs, om det finns möjlighet att dela frekvensutrymmet med annan använd- ning, det geografiska område som radioanvändningen kräver med mera. Den ökade kostnaden kan även i dessa fall finansieras med mot- svarande höjning av förvaltningsanslaget eftersom motsvarande be- lopp tillförs staten. I och med att samma belopp betalas in till staten är förslaget konstandsneutralt för de offentliga finanserna. För- delarna med att prissätta tillstånd även för myndigheter utvecklas i avsnitt 7.3. Myndigheter med tillstånd för radioanvändning Ett fåtal statliga myndigheter har tillstånd att använda radiosändare, inom parentes anges den ungefärliga andel radiospektrum som till- stånden har av den totala mängden tillgängligt och praktiskt använd- bart spektrum. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) (0,), (0,), (0,) och Sjö- fartsverket (1,). Med samma metoder som vid bedömningen av prissättningen för Försvarsmakten skulle de tillstånd som innehar bedöms till mellan 5,4 och . Priset för de tillstånd som innehar bedöms till mellan 15 000 och 77 000 kro- nor. Priser för de tillstånd som innehar bedöms till . MSB innehar bland annat tillstånd för frekvenser för , dessa tillstånd avser bland annat 2×5 MHz i frekvenserna 380–och 390–. Den genom- förda auktionen i 450 MHz-bandet värderade 2×5 MHz till . MSB:s tillstånd för Rakelanvändningen kan antas ha ungefär lika högt värde. Utöver det har MSB ytterligare ett antal tillstånd att använda radiosändare. Värdet kan totalt sett be- dömas till . På samma sätt som för kostnaden för Försvarsmakten kan den ökade kostnaden finansieras genom ett motsvarande ökat förvaltnings- anslag. I och med att samma belopp betalas in till staten är förslaget konstandsneutralt för de offentliga finanserna. Fördelarna med att prissätta tillstånd även för myndigheter utvecklas i avsnitt 7.3. MSB finansierar kommunikationssystemet för effektiv ledning () genom avgifter. Den ökade kostnaden för detta system kan därför finansieras genom en höjning av denna avgift. har 74 000 abonnenter men bedöms att ha 80 000 abonnenter.4 Den uppskattade kostnadsökningen skulle motsvara en höjning av Rakel-avgiften på per abonnemang och år. Om riks- dagen beslutar om finansiering av en ny säker gemensam kommuni- kationslösning och denna lösning tar i anspråk frekvenser i exempel- vis 700 MHz-bandet kan det innebära att den ökade kostnaden blir högre. I auktionen om 700 MHz-bandet, som genomfördes i decem- ber 2018, värderades 2×10 MHz i frekvensbandet till mellan 1,38 och för 21-åriga tillstånd. Det motsvarar ett årligt pris på mellan cirka 66 och , vilket skulle innebära en ytterligare ökad kostnad på mellan cirka 823 och per Rakelabonnemang och år. I och med att det nya kommunikations- systemet i sådant fall är tänkt att ersätta nuvarande bör kost- naderna kunna minska med det belopp som Rakelanvänd- ningen kan komma att kosta med den nya prissättningsmodellen. Den totala ökade kostnaden skulle i sådant fall uppgå till , baserat på 80 000 abonnemang. 4Kommunikation för vår gemensamma säkerhet, Ds 2017:7. Det finns ett antal statliga myndigheter som ska betala Rakel- abonnemang med sina anslag eller annan finansiering enligt regler- ingsbrev. Dessa myndigheter är , Säkerhetspolisen, Kriminalvården, , , , Försvars- makten, , , , , , Länsstyrelserna, Strålsäkerhets- myndigheten, , , , , , , och Transportstyrelsen , Statens veterinär- medicinska anstalt. I den mån abonnemangsavgiften för måste höjas på grund av nyttjandeavgiften för tillståndet att använda radio- sändare kan dessa myndigheter kompenseras genom motsvarande höj- ning av förvaltningsanslaget. Eftersom nyttjandeavgiften tillkommer staten är förslaget kostnadsneutralt för de offentliga finanserna och inverkar därför inte heller på myndigheternas förmåga i den mån den är av betydelse genom användning av . Det finns vidare ett antal statliga myndigheter som inte är skyldiga att ha Rakelabonnemang enligt sina regleringsbrev. Även för dessa myndigheter kan anslagen höjas i motsvarande utsträckning eftersom pengarna kommer tillbaka till staten. I och med att förslaget om prissättning föreslås införas på medel- lång och lång sikt kommer myndigheterna att få ett mer exakt pris fastställt av tillståndsmyndigheten och god tid på sig att inrätta sig efter den nya modellen, det kommer också att vara klart i vilken ut- sträckning använder frekvenser i 700 MHz-bandet. MSB:s föreskrifter om prioritetsfunktioner Föreskrifterna om prioritetsfunktionerna vilka bland annat anger vilka aktörer som ska kunna upphandla prioritetsfunktioner kommer att behöva tas fram. MSB har en omfattande föreskriftsrätt inom sina verksamhetsområden och har därmed både förmåga och kompetens att löpande ta fram och uppdatera myndighetsföreskrifter inom sitt område. De aktuella föreskrifterna kan passa in i myndighetens sed- vanliga arbete och prioriteringar. Det är inte ett krav på att föreskrif- terna finns på plats som regleringen om prioritetsfunktioner införs, men för att kunna upphandla sådana funktioner måste själv- fallet föreskrifterna vara beslutade. Den utökade uppgiften med att ta fram föreskrifter för prioritetsfunktioner bör således kunna han- teras inom ramen för myndighetens förvaltningsanslag. På kort sikt väntas de allmänna förvaltningsdomstolarna inte påverkas i någon nämnvärd riktning då antalet överklaganden av tillstånds- myndighetens beslut är få. På medellång och lång sikt kan med en ökad efterfrågan på tillstånd att använda radiosändare i kombination med att tillgången är begränsad leda till fler överklaganden. Utred- ningens förslag som innebär att tillståndsmyndigheten avgör vilket frekvensutrymme som ska tilldelas till ansökningarna innebär att fler ansökningar kan godkännas än om den sökande behöver föreslå frekvensutrymme för sin tänkta användning. De gynnande besluten kan innebära att antalet överklaganden kan hållas nere och minska vilket kan leda till att arbetsbördan för förvaltnings- domstolarna på lång sikt kan minska. 9.2.4Konsekvenser för kommuner och landsting Bedömning: Förslagen väntas på medellång och lång sikt med- föra marginellt ökade kostnader för och regional akutsjukvård. Om staten skulle investera i ett nytt kommunikationsnät för att ersätta eller komplettera kan kommunerna kompen- seras för ökade kostnader på grund av nyttjandeavgiften genom möjlighet till finansiering i Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps regleringsbrev alternativt ett riktat kommunbidrag. Landstingen kan kompenseras med ett riktat landstingsbidrag. Skäl för bedömningen: Den kommunala räddningstjänsten och den regionala akutsjukvården använder sig av radiokommunikation för effektiv ledning (). I och med att tillståndshavaren för sådana kommunikationstjänster föreslås betala ett pris för radiotillstånden kan det förutses att delar av detta pris kommer att överföras till kunderna genom en höjning av abonnemangsavgiften. Som nämnts i avsnitt 9.2.3 bedöms den ökade kostnaden bli per används av kommuner och landsting i verk- samheter som räddningstjänst, ambulanssjukvård, social och teknisk förvaltning samt länstrafik. Det totala antalet abonnemang hos dessa aktörer uppgår till cirka 19 000 abonnemang. Vilket skulle innebära en total kostnadsökning utslaget på samtliga kommuner och landsting på totalt . Denna marginella kostnads- ökning bedöms kunna hanteras utan särskild kompensation från staten. Om staten emellertid skulle investera i ett nytt kommunikations- nät som använder 2×10 MHz i 700 MHz-bandet skulle den samman- lagda ökade kostnaden för kommuner och landsting kunna uppgå till mellan 15 238 000 och , om nuvarande sam- tidigt avvecklas. I och med att förslaget om prissättning föreslås in- föras på medellång och lång sikt kommer aktörerna emellertid att få ett mer exakt pris fastställt av tillståndsmyndigheten och god tid på sig att inrätta sig för den nya modellen. I regleringsbrevet för Myndigheten för samhällsskydd och bered- skap (MSB) finns en möjlighet för MSB att använda ett belopp som uppgår till för att finansiera kommunernas kostnader för Rakel.5 För kommunernas del skulle detta finansier- ingsbelopp kunna ökas i motsvarande omfattning som deras ökade kostnader för ett eventuellt nytt kommunikationsnät som använder mer värdefulla frekvenser. För landstingen, alternativt kommunerna kan ett riktat kommun- och landstingsbidrag lämnas för att kom- pensera för denna eventuellt ökade kostnad. Eftersom motsvarande belopp inkommer till staten genom nyttjandeavgiften skulle även detta vara kostnadsneutralt för de offentliga finanserna. Bedömning: Förslagen kommer att på medellång och lång sikt få en positiv inverkan på konkurrensen. Skäl för bedömningen: Prissättningen av tillstånd för användning av radiosändare bedöms ha flera positiva effekter på konkurrensen. Genom en adekvat prissättning på tillstånden kommer enskilda till- ståndshavare få ett större ekonomiskt incitament att återlämna radio- spektrum som de inte har användning för. Det innebär till exempel att det kommer att bli mer kostsamt för en aktör att genom till- ståndsinnehav försöka utestänga konkurrenter från marknaden. Prissättningen innebär att spelplanen jämnas ut så att de som konkurrerar med tjänster som även mobiloperatörer levererar också måste börja betala för sin radioanvändning. är det huvudsak- ligen mobiloperatörer som betalar marknadsmässigt pris för tillstån- den. De som levererar liknande tjänster har därför en konkurrens- fördel i förhållande till mobiloperatörerna. Som exempel kan nämnas satellitkommunikationsoperatörer eller operatörer som kan använda infrastruktur för marknätet för radio och tv. Genom att synliggöra och förvalta det samhällsekonomiska värdet av radiospektrum ökar transparensen vilket också gynnar konkurrensen. En likande situation där förslaget kan ha en positiv effekt på kon- kurrensen är exempelvis mellan företag som bedriver radiosändningar till allmänheten. Det är till exempel så att vissa företag förvärvar sänd- ningstillstånd genom ett slutet anbudsförfarande i konkurrens med andra intressenter av sändningstillstånd som andra aktörer i samma bransch endast betalar en mindre avgift för sändningstillstån- den. En prissättning på radiofrekvensanvändningen där hänsyn tas till de avgifter som betalats kan innebära att den som betalar en låg avgift kommer att behöva betala ett högre pris för spektrumanvänd- ningen än den som ropat in ett sändningstillstånd i en auktion. På detta sätt kan spelplanen jämnas ut och ha en positiv effekt för kon- kurrensen mellan företag som bedriver radiosändningar till allmän- heten. Förslaget kommer också att hjälpa aktörerna i sina företagseko- nomiska beslut genom att synliggöra alternativa sätt att hitta de mest kostnadseffektiva produktionsfaktorerna vilket i sig kan ha en positiv effekt på konkurrensen även i andra branscher. Bedömning: Förslagen väntas inte påverka miljökvalitetsmålet om säker strålmiljö. Mer spektrumeffektiv radioanvändning kan väntas leda till lägre energiförbrukning. Skäl för bedömningen: I människans naturliga miljö har det alltid funnits strålning. Strålningen kommer från rymden, från solen och från naturligt radioaktiva ämnen i marken och i vår egen kropp. Vi har utvecklat metoder för att skapa och dra nytta av strålningens egen- skaper inom forskning, sjukvård och industri, till exempel genom att använda röntgenteknik och genom att använda uran i kärnkrafts- reaktorer. Strålning kan även förekomma i form av elektromagnetiska fält, exempelvis som radiovågor från mobiltelefoner och magnetfält från kraftledningar Miljökvalitetsmålet om säker strålmiljö som det definierats av är att Människors hälsa och den biologiska mångfalden ska skyddas mot skadliga effekter av strålning. Regeringen har fastställt fyra preciseringar av miljökvalitetsmålet Säker strålmiljö. Två av dessa preciseringar är av relevans för denna utredning. Det ena är strål- skyddsprincipen att individens exponering för skadlig strålning i arbetslivet och i övriga miljön begränsas så långt det är rimligt möjligt. Det andra är att exponeringen för elektromagnetiska fällt i arbets- livet är så låg att människors hälsa och den biologiska mångfalden inte påverkas negativt. finns det två identifierade områden där forskning gett upphov till misstanke om skadliga hälsoeffekter vid exponering för elektromagnetiska fält. Därför rekommenderar Strålsäkerhetsmyndig- heten försiktighet när det gäller exponering för lågfrekventa magnet- fält från exempelvis kraftledningar samt radiovågsexponering från mobiltelefoner. När man planerar för nya bostäder och infrastruktur bör man ta hänsyn till rekommendationerna som gäller för magnet- fält från kraftledningar. När det gäller att minska exponeringen från mobiltelefonen gör man det enklast genom att använda handsfree. Trenden med ökad radioanvändning och ökad efterfrågan på till- stånd att använda radiosändare är inget som förslagen i utredningen kan påverka. En mer spektrumeffektiv radioanvändning kan emeller- tid på medellång och lång sikt leda till att radiosändarna dels inte be- höver använda lika mycket radiospektrum för att uppnå den önskade effekten, dels att sändarnas uteffekt och energiförbrukning minskar. Riskerna med den ökade radioanvändningen kan därför begränsas genom mer spektrumeffektiv förvaltning. Förslagen bedöms därför inte ha någon inverkan på miljökonsekvensmålet för säker strålmiljö. 9.5Konsekvenser för EU rätten Bedömning: Förslagen bedöms inte stå i strid med de skyldig- heter som följer av anslutning till Europeiska unionen. Skäl för bedömningen: EU:s medlemsstater råder över radiofrekvens- utrymmet inom sitt territorium. Med det gällande regelverket för elektronisk kommunikation har ett system för harmonisering av frekvenshantering inom gemenskapen upprättats. Systemet följer av regler i ramdirektivet, auktorisationsdirektivet och radiospektrum- beslutet, och har till syfte att möjliggöra genomförandet av en inre marknad för elektroniska kommunikationstjänster. Reglerna har i i huvudsak genomförts genom lagen (2003:389) om elektro- nisk kommunikation (LEK). och rådets direktiv (EU) 2018/1972 av om inrättande av en euro- peisk kodex för elektronisk kommunikation (EU-direktivet) offent- liggjordes i EU:s officiella tidning . EU-direk- tivet trädde i kraft . EU-direktivet består av en övergripande omarbetning av fyra befintliga direktiv (ramdirektivet, auktorisationsdirektivet, direktivet om samhällsomfattande tjänster och tillträdesdirektivet) som förs samman till ett enda direktiv. Även om utredningens förslag huvudsakligen tar sikte på ändringar i LEK så har förslagen även analyserats mot reglerna i EU-direktivet. Utredningens förslag bedöms inte stå i strid med de skyldigheter som följer av anslutning till Europeiska unionen. Bedömning: Förslaget väntas inte få några konsekvenser i övrigt.