sou · H6B388 · 2019-01-01 00:00:00 — och som inte har personlig assistans för att t.ex. besöka vänner, delta i fritidsaktiviteter eller i kulturlivet eller för att bara promenera. Den bör ha karaktären av personlig service och anpassas efter de person- liga behoven. Antalet personer som hade insatsen ledsagarservice var cirka 7 2017, varav var kvinnor och var män. Av tabellen framgår antalet personer med insatsen 2007–2017. Av framgår att har andelen personer som får ledsagarservice minskat i grupp 1, ökat i grupp 2 och i grupp 3 har den minskat . Många av de som blir av med ledsagarservicen får i stället andra insatser enligt LSS eller enligt socialtjänstlagen.3 När det gäller minskningen i grupp 3 är en möjlig förklaring den förändring som skett när det gäller bedömningen av vem som tillhör personkretsen för LSS. Många synskadade har efter en dom i Reger- ingsrätten inte längre ansetts kunna få stöd enligt LSS.4 3Socialstyrelsen (2017). Insatser och stöd till personer med funktionsnedsättning. Lägesrap- port 2017. 4RÅ 1999 ref. 54. När det gäller innehållet i insatsen ledsagarservice har uttalat att övervägande skäl talar för att lag- stiftarens avsikt har varit att ledsagarservice tar sikte på en tämligen begränsad insats, avsedd att ge dem som inte uppfyller förutsätt- ningarna för personlig assistans ökade möjligheter att genomföra enklare aktiviteter och bryta social isolering.5 Vidare har domstolen i ett par avgöranden, med olika utgång, tagit upp frågan om insatsen kan beviljas för en resa till utlandet.6 7.2.3Annat stöd för att möjliggöra deltagande i aktiviteter och gemenskap Enligt socialtjänstlagen ska kommunerna genom olika insatser verka för att människor som av fysiska, psykiska eller andra skäl möter betydande svårigheter i sin livsföring får möjlighet att delta i sam- hällets gemenskap och leva som andra. I förarbetena till socialtjänst- lagen beskrivs ledsagning som en insats som gör det möjligt att besöka vänner, delta i kulturlivet eller bara att promenera. Syftet med insatsen är att bryta den isolering som kan uppstå på grund av en funktionsnedsättning och att ge den enskilde möjligheten att delta i samhällslivet och ha kontakter med andra. Av stati- stik framgår att 5 391 personer fick ledsagning enligt socialtjänst- lagen . I riktlinjer för handläggning inom socialtjäns- tens äldreomsorg anges att den som är i behov av en följeslagare för att kunna ta sig till och från exempelvis läkare och tandläkare ska kunna får hjälp med det om behovet inte kan tillgodoses på annat sätt.7 Det gäller också hjälp att komma ut och promenera, att uträtta inköp och ärenden m.m. Behov av följeslagare beviljas som en sär- skild insats i beslutet om hemtjänst. I budgetpropositionen avsattes till kommunsektorn och framåt för att stärka välfärden och för att skapa långsiktiga planeringsförutsättningar för kommuner och 5HFD 2011 ref. 8. 6RÅ 2003 ref. 79 I och HFD 2011 ref. 60. 7Stockholms stad (2015). Riktlinjer för handläggning inom äldreomsorg. Hand- läggning av bistånd enligt SoL och insatser enligt LSS till personer . Det ska skapa möjligheter för kommunerna att höja kvali- teten i välfärdssektorn och ett alternativ som lyftes var följeslagare till äldre personer och personer med funktionsnedsättning.8 En följeslagare skulle kunna följa med en person som har behov av stöd i olika vardagssituationer såsom att handla, gå till sjukhuset, besöka myndigheter eller annat som är viktigt att få hjälp med. föreslog en ny insats – personlig service med boende- stöd - där rätten utgick från definitionen av hemtjänst, men där den enskilde skulle få rätt till ett beslut som avsåg direkt tid för stöd. Beslutet skulle som mest kunna avse 40 timmars stöd . I samband med detta föreslogs att insatsen ledsagarservice skulle tas bort som en egen insats ur LSS. Kommitténs förslag fick blandat mottagande bland remissinstanserna och kom inte att genomföras. I kartläggning av vissa insatser enligt LSS framgår när det gäller ledsagarservice bl.a. följande.9 Ledsagarservice var den insats som i de genomgångna riktlinjerna innehöll flest avgränsningar då av riktlinjerna innehöll sådana. Kommunernas riktlinjer innehåller i vissa fall av- gränsningar för vem som kan beviljas insatsen ledsagarservice. Exempelvis står det att insatsen ”vanligtvis inte” eller ”endast i särskilda undantagsfall” beviljas för personer som bor i bostad med särskild service. av riktlinjerna anger att insatsen normalt inte beviljas för personer i viss ålder, t.ex. till barn . Många riktlinjer innehåller begränsningar och rekommendationer som rör det geografiska området där ledsagarservice beviljas och också resor och semesterresor. Riktlinjerna innehåller även begränsningar och rekommendationer för omfattningen av insatsen samt vilken omfattning som bedöms motsvara goda levnadsvillkor. 2016/17:1 utgiftsområde 9, s. 160. 9Socialstyrelsen (2015). Kartläggning och analys av vissa insatser enligt LSS. Delrapportering av regeringsuppdrag. beviljas ledsagarservice endast från en plats till en annan, som stöd vid förflyttningen. framhåller i rapporten att många som beviljas ledsagarservice enligt LSS behöver insatsen för att kunna delta i olika typer av aktiviteter. I förarbetena till LSS uttalades att en viktig handikappolitisk princip är att människor inte ska ha merkostnader på grund av funktionsnedsättningar och Högsta förvaltningsdom- stolen har funnit att omkostnader som kan uppstå för ledsagare i samband med fritids- och kulturella aktiviteter inte ingår i insatsen ledsagarservice.10 Kartläggningen visar att det skiljer sig mellan kom- munerna när det gäller vem som står för ledsagarens omkostnader. Det finns exempel på kommuner som står för alla ledsagarens om- kostnader, men också kommuner där den enskilde får stå för sådant och andra där ledsagarens omkostnader delas mellan kommunen och den enskilde. En person kan ha rätt till ledsagarservice fast hon eller han är be- viljad andra insatser enligt LSS, exempelvis bostad med särskild ser- vice. Även om behovet i viss mån tillgodoses på annat sätt kan den enskilde också ha rätt till kompletterande insatser enligt LSS. I för- arbetena framgår att ledsagarservice bör erbjudas personer som till- hör lagens personkrets men inte har personlig assistans. En person som är beviljad insatsen bostad med särskild service för vuxna i form av en gruppbostad kan vara berättigad till ledsagarservice enligt LSS för aktiviteter utanför gruppboendets ram.11 Av de personer som hade ledsagarservice enligt LSS hade enbart den LSS-insatsen. kartläggning visade att kommunernas riktlinjer begränsar möjligheten att kombinera insatsen ledsagar- service med vissa andra insatser enligt LSS. I har ett projekt genomförts där den enskilde brukaren fått möjlighet att bestämma över antalet timmars ledsagning. Såvitt utredningen erfarit gav projektet positiva erfarenheter och ledde till en förändring av hur kommunen arbetar med insatsen. 10HFD 2011 ref. 8. 11RÅ 1995 ref. 47 och RÅ 2003 ref. 79 I. nuvarande riktlinjer framgår att det av beslutet om ledsagarservice tydligt ska framgå vad som är målet med den individuellt utformade insatsen.12 En genomförandeplan beskriver hur insatsen ska utföras för att målet med insatsen ska nås. Genomförandeplanen upprättas tillsammans med den enskilde och/eller dess företrädare. Omfatt- ningen av insatsen anges med tydlig målsättning, och inte för ett visst antal timmar för de som bor i ordinärt boende. För den som bor i bostad med särskild service enligt LSS ingår stöd vid enskilda aktivi- teter som en del i boendet men en individuell prövning kan göras om den enskilde behöver mer stöd än vad boendet kan erbjuda. Led- sagarservice kan nyttjas för . Denna modell där den enskilde själv får bestämma över antalet timmar finns nu även i andra kommuner. Vid möte med referensgruppen för brukarorganisationer har det framkommit att insatsen ledsagarservice är problematisk. Vissa kom- muner ersätter inte kostnader för aktiviteter, de vet inte vad de be- höver tillhandahålla och hur lagstiftningen ska tolkas. De har också svårt med gränsdragningen mot andra stöd. Kommunerna behöver därför hjälp med att tolka regler och praxis. har framfört att insatsen ledsagarservice inte är träffsäker vad gäller gravt synskadade, blinda och dövblinda. De föreslår därför att insatsen ledsagarservice ersätts med eller kompletteras med ”synstöd” och insatsen skulle då exempelvis kunna benämnas ”ledsagarservice och synstöd”. Att vara gravt syn- skadad, blind eller dövblind innebär ett mycket omfattande hinder, både när det gäller att orientera sig och att ta del av information. Behovet av stöd gäller för att ta sig fram i miljöer där man inte kan orientera sig på egen hand för t.ex. inköp och annan service. Det digi- taliserade samhället, med minskad personlig service, har inneburit ökade svårigheter att klara sig självständigt för personer med grav synnedsättning, blindhet och dövblindhet. I hemmet uppstår också svårigheter på grund av synskadan som innebär omfattande hjälp- behov, t.ex. hjälp med postläsning, sortering och kontroll av tvätt, viss städning och att utföra tjänster på internet med mera. Möjligheterna till motion och fysisk aktivitet och i förlängningen en hälsa på jämlika villkor är också av stor betydelse där anläggningar för motion och idrott är typiska platser där synstöd är minst lika viktigt som 12www.laholm.se/globalassets/upload/socialnamnd/stod-o-omsorg/funktionshinder/ kvalitetsdeklarationer/riktlinjer-ledsagarservice-2017.pdf. Den som beviljas för få timmar tvingas välja mellan vilka aktiviteter han eller hon ska göra. Den ledsagning som ges enligt socialtjänstlagen ger mindre valfrihet och är ofta avgifts- belagd. FUB har framfört att det kan vara så att fritidsaktiviteter har ännu större betydelse för personer med funktionsnedsättning än för andra grupper för att de inte ska drabbas av psykisk ohälsa. Tillgången till ledsagarservice är därför viktig. har framfört att det är problematiskt att få ledsagarservice beviljat och få av förbundets medlemmar har en sådan betalningsförmåga att de kan stå för ledsagarens utgifter. Utredningen har träffat SKL:s förbundsjurister med ansvar för LSS vilka har ifrågasatt om inte även omvårdnad borde ingå i insatsen ledsagarservice och påpekat att föräldraansvaret bör beaktas vid bedömning av barns rätt till insatsen. Om det ska vara en skyldighet för kommunen att bistå med insatser vid utlandsvistelse bör det fram- gå av lagstiftningen, liksom regleringen av ledsagarens omkostnader i samband med uppdraget. Det är möjligt för kommunerna att ordna ledsagning på olika sätt för dem som bor i gruppbostad. Om perso- nalgruppen är stor kan även ledsagning ingå i själva boendeinsatsen men om det är få personer som arbetar i gruppbostaden kan kom- munen i stället bevilja de boende ledsagarservice. Bedömning: För vissa av dem som ingår i LSS personkrets bidrar ledsagning till delaktighet i samhällslivet, ger möjlighet att delta i olika aktiviteter och ingå i en gemenskap med andra. Sådant stöd som en ledsagare ger ska därför finnas inom LSS. Förslag: Insatsen personlig service och boendestöd ska omfatta det som ingår i insatsen ledsagarservice och någon särskild in- sats för enbart ledsagarservice ska därför inte längre finnas i LSS. De som omfattas av LSS kan ha behov av ledsagning Ledsagning är ett betydelsefullt, ofta avgörande, stöd för att öka del- aktigheten i samhällslivet för enskilda personer med funktionsned- sättning. På så sätt får de möjlighet att delta i olika aktiviteter men också förutsättningar att ingå i en gemenskap med andra och upp- rätthålla vänskapsrelationer. De som ingår i LSS personkrets har ofta behov av det stöd som ledsagning innebär, vilket många av brukar- organisationerna lyft fram. Det är också relativt många som har insatsen ledsagarservice, även om antalet minskat . Även om sådant stöd kan fås inom ramen för socialtjänstlagen eller på annat sätt är det en viktig del i den faktiska möjligheten till delaktighet i samhällslivet för personer med stor och varaktig funk- tionsnedsättning. Vi anser därför att det stöd som en ledsagare ger måste finnas inom LSS. Ledsagning som insats i LSS Ledsagarservice har i LSS blivit en mer avgränsad insats än den som beskrevs i förarbetena där det ursprungliga förslaget var tidsbunden hemtjänst som sedan kom att bli insatsen ledsagarservice.13 Det fram- går av kartläggning att många kommuner har rikt- linjer som begränsar insatsen. Många har pekat på behovet av ett mer flexibelt och omfattande stöd inom ramen för ledsagning för att den på ett bra sätt ska kunna bidra till att personer med funktionsned- sättning kan delta i t.ex. fritidsaktiviteter, både ensamma och med andra, och få hjälp med inköp och att uträtta ärenden. Vi anser att den begränsning som insatsen ledsagarservice kommit att få, särskilt genom praxis, motverkar syftet att möjliggöra delaktighet i samhälls- livet för dem som ingår i LSS personkrets. I avsnitt 5.3.6 har vi föreslagit en ny insats kopplad till boendet som innebär regelbundet vardagsstöd för den som bor i ordinärt boende. I den insatsen ingår även stöd för att möjliggöra aktiviteter utanför hemmet. För att undvika att människors behov av stöd delas upp i alltför många insatser anser vi att den insatsen, personlig service och boendestöd, även bör omfatta det som ingår i insatsen ledsagarservice. På så sätt kan den enskilde få en samlad 1992/93:159, s. 74 och SOU 1991:46, s. 534 ff. bedömning av behovet av stöd i vardagen men också för återkom- mande aktiviteter i form av inköp, fritidssysselsättning, social sam- varo m.m. där han eller hon har behov av stöd för att kunna delta. En särskild insats begränsad enbart till ledsagning bör därför inte ingå i LSS. Den som bor i en bostad med särskild service måste ha möjlighet att delta i egna aktiviteter och bör därför ha tillgång till samma stöd i den mån detta inte fås inom ramen för den insatsen. Det är inte helt ovanligt att personer som bor i en bostad med särskild service även har ledsagarservice.14 Även vid sådant begränsat behov av stöd ska personlig service och boendestöd därför beviljas. I avsnitt 5.3.6 be- skriver vi närmare insatsen personlig service och boendestöd och vilket stöd den ska ge. Biträde av kontaktperson är en insats som regleras i 9 § 4 punkten LSS. I förarbetena till LSS angavs att en kontaktperson bör vara en per- son som ställer sig till förfogande som medmänniska för en person med funktionsnedsättning som behöver hjälp för att komma i kon- takt med andra människor och för att komma ut i samhällslivet.15 Ungdomar med funktionsnedsättning som vill delta i olika aktivi- teter tillsammans med andra ungdomar behöver ofta någon som följer dem dit och därifrån och någon att vara tillsammans med aktiviteten pågår. Andra kan behöva en intresserad person eller en familj att regelbundet prata och umgås med. Insatsen bör ses som ett icke-professionellt stöd som ges av en person med stort engage- mang och intresse för andra. Det bör inte ställas krav på någon yrkes- kompetens. Det utesluter dock inte att kontaktpersonens insats ibland kan utgöra ett komplement till det professionella arbetet. hade föreslagit att kontaktpersonen också kan ha till uppgift att informera den enskilde om vart han eller hon 14År 2013 hade 872 av de 22 442 personer som bodde i en bostad med särskild service hade även ledsagarservice. Se (2015). Kartläggning och analys av vissa insatser enligt LSS. Delrapportering av regeringsuppdrag. 1992/93:159, s. 75 f. ska vända sig i olika frågor och hjälpa till med kontakten.16 Det före- dragande statsrådet bedömde dock att det kan skapa en oklarhet i roll- fördelningen gentemot gode män och förvaltare.17 Stöd av kontaktperson ingick tillsammans med rådgivning och annat personligt stöd i en av de omsorger som angavs om- sorgslag. Då angavs att en sådan kontaktperson regelmässigt skulle utses som hjälp till en psykiskt utvecklingsstörd och att uppgiften var att ge stöd för att få kontakter utanför institutionen, hjälp att klara kontakter med t.ex. grannar och myndigheter men ibland främst att vara en kamrat eller en föräldraersättare.18 7.3.2Biträde av kontaktperson i praktiken Antalet personer som hade insatsen biträde av kontaktperson var cirka 19 2017, varav var kvinnor och var män. Av tabellen framgår antalet personer med insatser 2007–2017. 16SOU 1991:46, s. 176, 230 och 465. 1992/93:159, s. 75 f. 1984/85:176, s. 27. Det framgår av en uppföljning av rapporteringsskyldighet och särskild avgift inom LSS som Inspektionen för vård och omsorg () gjort att svårigheterna att verkställa beslut bl.a. gäller biträde av kontakt- person.19 Antalet rapporterade ej verkställda beslut var 1 243 un- der 2017, vilket utgjorde av antalet beslut om insatsen.20 Den vanligaste kombinationen av insatser till personer med funk- tionsnedsättning är boendestöd enligt socialtjänstlagen tillsammans med daglig verksamhet eller kontaktperson enligt LSS, omkring 2 600 respektive 2 000 personer hade någon av dessa kombinationer år 2015.21 7.3.3Tidigare utredningar och rapporter Insatsen kontaktperson har behandlats av tidigare utredningar och har också berörts i myndighetsrapporter. 19Inspektionen för vård och omsorg (2014). Hur länge ska man behöva vänta? En uppföljning av rapporteringsskyldighet och särskild avgift i socialtjänstlagen och lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade. 20IVO:s egen statistik. 21Ibid., s. 36. bedömde inte att det behövdes några författnings- ändringar eller andra särskilda åtgärder när det gällde insatsen kon- taktperson men föreslog att skulle få i uppdrag att sammanfatta kunskaper och metoder för rekrytering av kontakt- person samt beskriva framgångsfaktorer och möjliga åtgärder för att långsiktigt trygga rekryteringen.22 IVO:s rapportering om icke verkställda beslut De beslut enligt LSS som inte verkställs ska av kommunen anmälas till . Inspektionen har gjort en uppföljning av denna rapporteringsskyldighet.23 Av denna framgår bl.a. att politi- kerna och tjänstemännen angett flera förklaringar till varför vänte- tiderna är så långa när det gäller kontaktperson. Några förklaringar till dröjsmålen är att det behövs ett förarbete för att hitta rätt kontakt- person som matchar den enskildes behov, det är svårt att rekrytera kontaktpersoner och kommunen har inte varit tillräckligt aktiv med att hitta lösningar. Det är framförallt svårt att rekrytera män som vill vara kontaktpersoner och enskilda tackar nej till föreslagna kontakt- personer en eller . Svårigheterna handlar alltså främst om att rekrytera och matcha individer och kommunerna är i dessa fall beroende av insatser från det civila samhället. Rapporter inom ramen för målet för funktionshinderspolitiken och delmålen i den funktionshinderspolitiska strategin Av den utvärdering och analys av funktionshinderspolitiken 2011– 2016 som Myndigheten för delaktighet (MFD) gjort framgår bl.a. att många, men inte alla, har tillgång till det digitala samhället.24 När 22SOU 2008:77, s. 684 f. 23Inspektionen för vård och omsorg (2014). Hur länge ska man behöva vänta? En uppföljning av rapporteringsskyldighet och särskild avgift i socialtjänstlagen och lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade. 24Myndigheten för delaktighet (2016). Utvärdering och analys av funktionshinderspolitiken 2011–2016. Redovisning av regeringsuppdrag om ett samlat uppföljningssystem för funktionshinders- politiken. det gäller användandet av internet bland personer med funktions- nedsättning finns tvetydiga siffror. I någon undersökning uppger av befolkningen att de har en funktionsnedsättning som försvårar användningen av internet och datorer medan en undersök- ning genomförd av visat att av medlemmarna aldrig varit ute på internet och endast hälften av för- bundets medlemmar uppger att de använder internet . MFD anför i sin analys att i vissa hänseenden har digitaliseringen varit revolutionerande och skapat helt nya möjligheter som underlättar för många personer med funktionsnedsättning. Det har tillkommit nya sätt att kommunicera med och träffa andra människor, handla varor, deklarera, få information och så vidare. Det finns inte så mycket kunskap om vilka effekter digitaliseringen leder till i ett tillgänglighets- och jämlikhetsperspektiv för personer med funktionsnedsättning, det behövs mer forskning på området. Ett av delmål i den funktionshinderspolitiska strategin gällde målet att minimera väntetider. Myndighetens mål var att öka kunskapen om orsakerna till långa väntetider mellan beslut och verkställighet, liksom hur problemen ska kunna rättas till utan att rättssäkerheten åsidosätts. För insatsen kontaktperson enligt LSS är utvecklingen negativ i den meningen att allt fler beslut rapporteras som ej verkställda. Många människor får vänta oskäligt länge på att få sin insats kontaktperson verkställd. Eftersom det fortfarande finns problem med väntetider behöver många kommuner utveckla sin verksamhet. För insatsen kontaktperson kan det handla om att hitta nya sätt att arbeta med rekrytering och med stöd och stimulans till de kontaktpersoner som har pågående uppdrag.25 Att ha vänner och ett socialt sammanhang är en viktig faktor för att uppleva god hälsa och livskvalitet. Lågt socialt deltagande är vanli- gare bland personer med funktionsnedsättning jämfört med dem utan funktionsnedsättning. I åldrarna 16–är det dubbelt så vanligt.26 25Socialstyrelsen (2015). delmål i den funktionshinderspolitiska strategin. Del- rapport 4. 26Folkhälsomyndigheten (2014). Uppdrag om delmål inom ramen för En strategi för genom- förande av funktionshinderspolitiken 2011–2016. Studier och rapporter om kontaktperson och fritidssysselsättning Det finns få studier av hur personer med funktionsnedsättning ser på insatsen kontaktperson medan det finns en större studie av insatsen utifrån kontaktpersonens synvinkel.27 I den behandlas bl.a. frågan om det är en del i uppdraget som kontaktperson att bygga upp brukarens nätverk och hur det i så fall kan ske, dvs. om en kontaktperson kan förmedla kontakter till andra som den enskilde kan ha ett socialt ut- byte med. Det är generellt sett mindre vanligt bland personer med funktions- nedsättning att umgås med andra. saknar en nära vän, jäm- fört bland övriga. Att ha vänner och vara en del av en gemenskap är centralt för välbefinnandet och människors hälsa. Bland personer med funktionsnedsättning är det som umgås med vänner . Bland dem som har två eller flera funk- tionsnedsättningar är siffran . Hos övriga befolkningen är motsvarande siffra . Att öka delaktigheten där människor vanligtvis skaffar vänner som i skolan, idrottsföreningar eller på arbetsplatsen är ett viktigt förebyggande arbete. Det finns tydliga sam- band mellan psykisk ohälsa i form av svår ängslan, oro eller ångest och bristande sociala relationer och hälsa. Att stödja kontakter och fysisk aktivitet är sådant som kan minska risken för att människor utvecklar psykisk ohälsa.28 I studien ”Barn äger” beskriver många av barnen en fritid utan aktiviteter och utan kamrater. De har på grund av sin funktionsned- sättning svårt att delta i gruppaktiviteter och har inte samma möj- lighet att hitta alternativa aktiviteter för en rimlig kostnad.29 Det är också dubbelt så vanligt bland unga med funktionsnedsättning att uppleva att man har så mycket fritid att man inte vet vad man ska göra av den jämfört med övriga unga, jämfört med mötte och lyssnade till 97 barn och unga i åldrarna 8–för att ta del av deras erfarenheter av att leva med en eller flera funktionsnedsättningar. 27Mallander, O. (2011). En analys av kontaktperson enligt LSS. 28Myndigheten för delaktighet (2014). Hur är läget 2014? Uppföljning av funktionshinders- politiken. 29Handisam (2014). Handisams slutsatser och förslag utifrån studien ”Barn och unga med funktionsnedsättning – en beskrivning av deras vardag”. 30Ungdomsstyrelsen (2012). Levnadsvillkor för unga med funktionsnedsättning.