sou · H7B363 · 2019-12-19 00:00:00 — Tillsammans med anslag från och () samt medverkande medlemmar innebär det att BRC får 120 miljo- ner kronor för perioden –2022.232 Fordonsstrategisk forskning och innovation (FFI) Fordonsstrategisk forskning och innovation (FFI) är ett samarbete mellan staten och fordonsindustrin. Samarbetet finansierar gemen- samt forskning, innovation och utveckling inom miljö och säkerhet. Satsningen startade och innefattar forskning och utveckling för ca , varav hälften finansieras med statliga medel. FFI har en planeringshorisont och inget definitivt slutdatum.233 Ett av FFI:s tre övergripande mål är att minska vägtransporternas miljöpåverkan. FFI:s verksamhet är indelad i fem permanenta del- program som styrs av varsin färdplan. Dessutom finns kortare stra- 232www.biogasresearchcenter.se/nyheter/ (). 233FFI:s årsrapport – Samverkan för stark svensk fordonsindustri och miljöanpassade samt säkra transporter (information VI 2019:02). Befintliga styrmedel och andra åtgärder som påverkar dagens biogasmarknad tegiska satsningar med egna programbeskrivningar. Ett av delpro- grammen är Energi och miljö. Delprogrammets mål är att väsentligt bidra till att minska utsläppen av fossil koldioxid och övriga emis- sioner från vägfordon och arbetsmaskiner. invigdes som är en export- och inve- steringsplattform för smarta och hållbara städer. syftar till att visa upp verksamheter och testbäddar för smarta städer runt om i landet samt att verka för att öka internationell attrak- tionskraft för hållbara svenska stadslösningar. Bland fokusområdena för arbetet med återfinns bl.a. biogas, avfallshan- tering och energiåtervinning från avfall.234 fick i uppdrag av regeringen att bredda som demonstrationsplattform och verka för ett ännu starkare nationellt fokus på regioner och samordning mellan myndigheter. meddelade att den efter en upphandling har gett i uppdrag att driva . Budgeten för detta uppdrag ligger på –2021. Innovationsråd och strategiska samverkansprogram inrättade regeringen ett nationellt innovationsråd, och lanserades fem strategiska samverkansprogram. Inom de stra- tegiska innovationsprogrammen samverkar regeringen med närings- liv, akademi och offentlig sektor på områden som är förknippade med samhällsutmaningar där bedöms ligga långt framme och har komparativa fördelar. Tre av de fem samverkansprogrammen be- döms ha kopplingar till frågor om biogas: •Nästa generations resor och transporter. •Cirkulär och biobaserad ekonomi.235 234https:///focus-areas/ 235De två övriga samverkansprogrammen är Life Science och Uppkopplad industri och nya material. Befintliga styrmedel och andra åtgärder som påverkar dagens biogasmarknad Till varje samverkansprogram har det knutits en samverkansgrupp med representanter från bl.a. näringsliv, offentlig sektor, universitet, högskolor och institut från de branscher som omfattas av respektive program. Samverkansgrupperna har identifierat utmaningar och möj- ligheter för respektive samverkansprogram och gjort prioriteringar av viktiga områden. Inom samverkansprogrammet Cirkulär och biobaserad ekonomi har bl.a. cirkularitet och resurseffektivitet, biodrivmedel samt upp- skalning och kommersialisering identifierats som viktiga övergripande områden. I budgetpropositionen slås det fast att samverkanspro- grammen bygger vidare på fyra teman –2022, där ett av temana handlar om näringslivets klimatomställning.236 Det konstateras att näringslivet står för en betydande del av utsläppen som det är en avgörande del av lösningen. Samverkanspro- grammen har haft nära koppling till de strategiska innovationspro- grammen hos Verket för innovationssystem (), Forsknings- rådet för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) och . , och för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) finansierar sjutton strate- giska innovationsprogram. Inom programmen utvecklar företag, akademi och organisationer framtidens hållbara produkter och tjäns- ter. Ett av programmen som kan anses ha en tydlig koppling till bio- gasområdet är RE:Source.237 RE:Source samlar aktörer inom svensk industri, avfallshantering och forskning och där dessa kan söka finan- siering till olika innovationsprojekt. Innovationer som tas fram inom ramen för RE:Source ska bidra till hållbar materialförsörjning, håll- bart energisystem och effektivare användning av resurser i samhälle och näringsliv. RE:Source är den första samordnade satsningen som är inriktad på resurs- och avfallshantering. 2019/20:1, utg.omr. 24 Näringsliv, s. 56. 237https:/// (). Befintliga styrmedel och andra åtgärder som påverkar dagens biogasmarknad Biogasforskning vid universitet, högskolor och vissa andra institutioner Produktion, distribution och användning av biogas är ett brett ämne som kan anses beröra många olika forskningsdiscipliner. Av det skälet är det rimligt att anta att det förekommer forskning som kan anses vara mer eller mindre biogasrelaterad vid åtskilliga svenska lärosäten. Som har nämnts ovan har utredningen dock inte gjort någon närmare kartläggning av denna forskning och nöjer sig därför med att nämna att den existerar vid bl.a. Lantbruksuni- versitet, , och . () är största forsk- ningsinstitut.238 Huvuddelen av verksamheten vid bedrivs i pro- jektform inom ramen för forskningsprogram med olika finansiärer eller i projekt med enskilda företag. Ett antal projekt har koppling till produktion, distribution och användning av biogas. IVL är ett aktiebolag som ägs av , SIVL.239 IVL är icke vinstdrivande i den meningen att ingen vinst delas ut till ägarna utan återinvesteras i bolagets FoU-verksam- het. Företaget bedriver både forsknings- och konsultverksamhet och har biogas som ett av sina särskilda kompetensområden. Energiforsk är ett icke vinstutdelande aktiebolag som ägs av Energi- företagen , , Energigas och Swedegas.240 Energiforsk drev tidigare forskningsprogrammet som hade visionen att förnybara energigaser ska uppfattas som centrala pusselbitar i ett hållbart energisystem . Forskningen syf- tade till att öka tillgången till konkurrenskraftigt prissatta flytande och gasformiga biobränslen och till att stödja framväxten av inhemsk produktion av biobränslen för att minska behovet av oljeimport och för att skapa arbetstillfällen i den svenska glesbygden. Programmet drevs i samverkan mellan den svenska gasindustrin genom Energi- forsk och , hade en budget på 80 miljoner kro- nor och pågick mellan . Företaget bildades och övertog då verksamheten vid de tidigare bolagen (Svenskt Gastekniskt Center), Elforsk, Värmeforsk och Svensk Fjärrvärmes forskning. Befintliga styrmedel och andra åtgärder som påverkar dagens biogasmarknad Energiforsk driver programmet Biodrivmedel för 2030 som syftar till att göra det lättare för biodrivmedel att bli tillgängliga i stor skala över hela landet till en rimlig kostnad. Pro- grammet har en total budget på och drivs –2020. Bland de exempel på forskningsfrågor som om- nämns i programbeskrivningen finns flera med koppling till biogas. Utöver insatser och åtgärder som kan hänföras till de fyra styrme- delskategorierna som listades i början av kapitlet finns det policy- dokument och insatser som är mer strategiskt inriktade och som på olika sätt kan innefatta många olika typer av styrmedel. Några av dessa redovisas nedan. slöts en politisk överenskommelse mellan Socialdemo- kraterna, , och som möjliggör för Socialdemokraterna och att sitta kvar i regerings- ställning efter det riksdagsval som genomfördes i september 2018.241 Överenskommelsen består av 73 punkter inom elva utpekade områ- den, och betecknas emellanåt 73-punktsuppgörelsen. Bland de om- råden som bedöms vara av särskild relevans för denna utredning åter- finns de som rubriceras Ekonomi och statsfinanser, Miljö- och klimat och Hela landet ska växa. På området Ekonomi och statsfinanser sägs det bl.a. att det ska genomföras en omfattande skattereform (punkt 4). Reformen ska bl.a. bidra till att klimat- och miljömål nås. Vidare innehåller över- enskommelsen skrivningar om sänkt skatt på arbete och grön skatte- växling (punkt 5). Det slås fast att miljöskatternas andel av skatte- inkomsterna ska öka och att en kraftfull grön skatteväxling ska genomföras med höjda miljöskatter som växlas mot sänkt skatt på 241Utkast till sakpolitisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, och de gröna (). Befintliga styrmedel och andra åtgärder som påverkar dagens biogasmarknad jobb och företagande. Enligt överenskommelsen är målet att denna skatteväxling ska omsluta . Under rubriken ska växa slås det bl.a. fast att det ska vara enklare och mer lönsamt att investera i förnybar energi för eget bruk (punkt 24) och att konkurrenskraften inom det svenska jord- bruket ska stärkas (punkt 25). Här framhålls bl.a. vikten av svensk livsmedelsproduktion. Vidare sägs det att insatser ska genomföras för att stödja en utveckling mot ett fossiloberoende jordbruk. Under rubriken klimat lyfts bl.a. vikten av fossilfria transporter (punkt 31) fram. Här sägs det bl.a. att fossilfri laddning och tankning ska möjliggöras genom att infrastrukturen byggs ut. Vidare betonas vikten av att ”Investera i produktion och distribution av biogas”. Därutöver sägs det att det inte längre kommer att vara tillåtet att sälja nya bensin- och dieseldrivna bilar (detta kräver dock ett godkännande från kommissionen). Regeringen säger sig också ha avsikten att driva ett motsvarande förbud i hela EU. Utöver detta sägs det att ett årtal ska utredas för när fossila bränslen ska vara helt utfasade. Det betonas också att reduktionsplikten ska vara utformad så att den bidrar till att nå det nationella målet om minskade växthusgas- utsläpp från inrikes transporter 2030. Vid den kon- trollstation som genomförs 2019 ska successivt ökade kvotnivåer skärpas för tiden . Det bör även nämnas att överenskommelsen innehåller en skriv- ning om att ekonomiska styrmedel ska användas för att ställa om samhället i miljövänlig riktning (punkt 35). I det sammanhanget sägs det bl.a. att klimatbonusar och -avgifter på personbilar förstärks och förenklas och att det kommer att införas en skatt på förbränning av avfall. Regeringen har sedermera överlämnat en proposition till riks- dagen med ett förslag om att avfallsförbränningsskatten ska träda i kraft den 1 april 2020.242 Januariöverenskommelsens punkt 38 rubriceras Stärk utvecklingen av en resurseffektiv, cirkulär och biobaserad ekonomi. Här framgår det att det ska genomföras en bred översyn av regelverken för åter- och hantering av avfall och restprodukter för att främja in- novation och företagande i den cirkulära ekonomin. 2019/20:32. Befintliga styrmedel och andra åtgärder som påverkar dagens biogasmarknad Fossilfritt var ett initiativ av regeringen inför klimatmötet i med målet att ska bli ett av världens första fossil- fria välfärdsländer. En särskild utredare () har fått rollen som nationell samordnare och har bl.a. i uppgift att stödja regeringen i att stärka och fördjupa arbetet med Fossilfritt Sverige.243 Genom tilläggsdirektiv har uppdraget förlängts och ska slutredo- visas . Fossilfritt fungerar som en plattform för dialog och sam- verkan mellan företag, kommuner och andra typer av aktörer som vill göra fritt från fossila bränslen. Som en del av verksamheten utmanar , organisationer, kommuner och regioner att genomföra konkreta åt- gärder för att minska utsläppen av växthusgaser. Inom ramen för den s.k. Transportutmaningen uppmanas exempelvis företag och orga- nisationer att underteckna en överenskommelse om att endast utföra och köpa fossilfria inrikestransporter. En annan utma- ning – Tjänstebilsutmaningen – innebär ett åtagande från berörda företag och organisationer att enbart köpa in eller leasa elbilar, ladd- hybrider eller biogasbilar som tjänstebilar eller förmånsbilar senast fr.om. Fossilfritt har också tagit initiativ till att olika branscher tar fram färdplaner för hur respektive bransch ska bli fossilfri med stärkt konkurrenskraft som följd. De första nio färdplanerna över- lämnades till regeringen , och överlämnades ytterligare fyra planer. Därtill är flera ytterligare färdplaner under pro- duktion.244 Även energigasbranschen har fattat beslut om att ta fram en färd- plan för hur energigaserna ska kunna bidra till ett fossilfritt samhälle. 244De nio branscherna vars färdplaner vara klara var Betongbranschen, Bygg- och anläggningssektorn, Cementbranschen, Dagligvaruhandeln, Flygbranschen, Gruv- och mine- ralbranschen, Skogsnäringen, Stålindustrin och Åkerinäringen. Bergmaterialbranschen, digita- liseringskonsultbranschen, Sjöfartsnäringen och Uppvärmningsbranschen överlämnade sina färdplaner . Befintliga styrmedel och andra åtgärder som påverkar dagens biogasmarknad 6.11.4Handlingsplan för fossilfria transporter och elektrifiering har regeringens uppdrag att samordna omställ- ningen av transportsektorn till fossilfrihet (det s.k. Soft-uppdraget). Inom ramen för uppdraget har myndigheten tagit fram en strategisk plan för omställningen i dialog med relevanta aktörer och aktörs- grupper. Den strategiska planen överlämnades till i april 2017.245 Planen bygger vidare på tidigare utredningar, främst Fossilfrihet på väg (den s.k. )246 samt Miljömålsbe- redningens klimat- och luftvårdsstrategi.247 I rapporten slås det fast att omställningen av transportsystemet behöver stå på tre ben, där de för samhället mest kostnadseffektiva åtgärderna är att uppnå •ett mer transporteffektivt samhälle •energieffektiva och fossilfria fordon och farkoster samt •en högre andel förnybara drivmedel. Beträffande förnybara drivmedel konstateras det att har goda förutsättningar att ställa om jämfört med många andra länder, men att det krävs insatser i alla led – produktion, användning och distri- bution för att potentialen ska realiseras. Vidare slås det fast att påverkar möjligheterna att utforma styrmedel och att därför behöver fortsätta sitt påverkansarbete gentemot EU, men att det också finns ett antal prioriterade insatser som kan genomföras på nationell nivå. redovisade regeringen sedermera en handlingsplan för fossilfria transporter och elektrifiering som byggde på den ovan redovisade grundtanken om de tre benen som grund för omställningen av transportsystemet.248 När det gäller hållbara bränslen och elektrifiering angav reger- ingen att den vill öka elektrifieringen inom hela transportsektorn, men även att hållbara förnybara bränslen kommer att spela en viktig roll vid sidan av elektrifieringen för transportsektorns klimatom- 245Energimyndigheten, Strategisk plan för omställning av transportsektorn till fossilfrihet (ER 2017:07). 246SOU 2013:84 Fossilfrihet på väg. 247SOU 2016:47 En klimat- och luftvårdsstrategi för . 248Regeringens skrivelse 2017/18:238, s. 77. Befintliga styrmedel och andra åtgärder som påverkar dagens biogasmarknad Regeringen slog fast att i strävan mot en cirkulär och bio- baserad ekonomi och en därtill knuten fossilfri fordonsflotta är det viktigt att skapa långsiktiga spelregler för hållbara biodrivmedel. Därigenom ges förnybara bränslen förutsättningar att konkurrera med fossila bränslen, så att andelen förnybara bränslen successivt kan öka. Som ett led i arbetet har samordnings- uppdrag för laddinfrastruktur utökats till att även gälla gas och andra drivmedel som kräver särskild infrastruktur. presenterade den dåvarande regeringen en nationell gods- transportstrategi.249 I strategin slogs det fast att transporter är en av de största källorna till utsläpp av växthusgaser, och att inrikes trans- porter svarar för en tredjedel av totala utsläpp, varav den största delen kommer från personbilar och tunga fordon på väg. konstateras det att andelen förnybar energi i den svenska transportsektorn ökar snabbt. Regeringen slog fast att politiken inom transportområdet ska bidra till att det övergripande transportpolitiska målet och de jäm- bördiga funktions- och hänsynsmålen nås (se betänkandets kapitel 3). Vidare konstaterade regeringen att för att användningen av bio- drivmedel ska öka krävs det att det finns en produktion av drivmedlet och att det kan produceras till en kostnad som motsvarar betalnings- viljan. Marknadsförutsättningarna för biodrivmedel måste därför för- ändras för att skapa ökad produktion och användning. Regeringen konstaterade också att det sker en successiv omställ- ning till förnybara drivmedel, men att den inte går tillräckligt fort. Regeringen vill därför höja tempot i arbetet med att öka både pro- duktionen och användningen av hållbara förnybara drivmedel. De insatser den anger för att åstadkomma detta är att fossila bränslen byts ut mot biodrivmedel. Här framhålls bl.a. det tidigare omnämn- da s.k. Bränslebytet (inkl. reduktionsplikten) som ett av regeringens viktigaste styrmedel för att skapa långsiktiga förutsättningar för ökad användning av hållbara biodrivmedel i transportsektorn. Här- utöver konstaterade regeringen att reduktionsplikten bör komplet- 249Regeringskansliet, Effektiva, kapacitetsstarka och hållbara godstransporter – en nationell gods- transportstrategi. Befintliga styrmedel och andra åtgärder som påverkar dagens biogasmarknad teras med fortsatt skattebefrielse, så långt det är möjligt, för högin- blandade och rena biodrivmedel samt för biogas, så att dessa biodriv- medels konkurrenskraft gentemot deras fossila motsvarigheter kan behållas. noterade regeringen att utvecklingen på vägom- rådet går från förbränningsmotorer mot motorer med elektriska drivlinor och att sådana drivlinor är mer energieffektiva. Regeringen gör bedömningen att utveckling av drivmedel som används med dessa är särskilt intressant. Som har redovisats under rubriken offentlig upphandling ovan be- tonar regeringen också vikten av att statliga myndigheter ställer krav i upphandlingar på godstransportområdet som bidrar till att trans- portsektorns klimatmål nås. Vidare kan det nämnas att regeringen har uppdragit åt Trafikver- ket att analysera förutsättningarna för en omställning till fossilfrihet för statligt ägda fartyg och lämna förslag på hur omställningen kan genomföras. Regeringen framhåller även vikten av att infrastrukturen för för- nybara drivmedel möter godstransporternas behov. Infrastruktur som möjliggör för fartyg att tanka flytande naturgas (LNG) är ett första steg i bytet till flytande biogas (LBG). uppdrag att samordna utbyggnaden av laddinfrastruktur har ut- ökats till att inkludera infrastruktur för förnybara drivmedel gene- rellt. I budgetpropositionen anger regeringen att den har för avsikt att fortsätta arbetet med att genomföra den nationella gods- transportstrategin i dialog med berörda aktörer.250 och strategi för elektrifiering Som har framgått tidigare i betänkandet kommer omställningen av vägtransportsektorn till viss del vara beroende av utvecklingen när det gäller elektrifieringen av transportsektorn. Mot den bakgrunden föreslår regeringen i budgetpropositionen att det tillsätts en som ska påskynda arbetet med elektrifie- ringen av transportsektorn.251 ska bl.a. bidra till att påskynda investeringar i elvägar, laddinfrastruktur för 2019/20:1, utg.omr. 22 Kommunikationer, s. 59. 2019/20:1, utg.omr. 20 Allmän miljö- och naturvård, s. 88 och utg. omr. 22 Kommu- nikationer, s. 59. Befintliga styrmedel och andra åtgärder som påverkar dagens biogasmarknad ellastbilar samt andra effektiva tillämpningar. Regeringen avser också att ta fram en nationell strategi för elektrifiering, där elektrifie- ringens betydelse för att nå ett fossiloberoende i transportsystemet kommer att vara en viktig del. lanserade () projektet för klimatet.252 I beskrivningen av projektet kon- stateras det att det pågår en stor mängd initiativ inom klimatområdet men att det saknas en övergripande analys av hur samhället i stort påverkas, och om det uppstår suboptimeringar. Projektet ska bidra till att tydliggöra systemperspektivet. Projektet har som mål att: •Ta fram en handlingsplan för hur uppnår netto-nollut- släpp och ökad konkurrenskraft till 2045 baserat på de kompara- tiva fördelar vi har inom energiområdet i kombination med ett högt industriellt kunnande och en väl utbyggd infrastruktur. •Stötta det i granskningen av regeringens klimatpolitik. •Analysera hur utvecklingen i andra länder påverkar möjligheterna i . •Ta fram en övergripande konsekvensanalys av alla de klimatåtgär- der som pågår för att identifiera målkonflikter och förbättrings- möjligheter. Projektet pågår till slutet av 2019 och med efterkommunikation . 252www.iva.se/projekt/vagval-for-klimatet/ (). Befintliga styrmedel och andra åtgärder som påverkar dagens biogasmarknad 6.11.8Lokala och regionala initiativ Utöver de beskrivna exemplen på nationella styrmedel finns det åtskilliga lokala och regionala styrdokument eller initiativ som kan ha betydelse för utvecklingen på biogasmarknaden. Det kan exempelvis handla om länsvisa klimat- och energistrategier, miljö- planer, drivmedelsstrategier, regionala utvecklingsstrategier, strate- gier för miljöfordon etc., vilka exempelvis kan påverka utformningen av upphandlingsunderlag och därmed den styrning som kommuner och regionala aktörer kan utöva i egenskap av att agera kunder. Nedan följer några exempel. Redovisningen gör inte anspråk att vara varken heltäckande eller representativ. Den ska sålunda endast betraktas som illustration. föreslog att ska bli ett pilotlän för energiomställningen i eftersom tempot i denna omställning måste skruvas upp.253 har till- sammans med samverkansparter presenterat en färdplan för det fort- satta arbetet. Biogas som produceras på lyfts fram som en viktig pusselbit, inte minst när det gäller omställningen av öns for- donsflotta eftersom det är transportsektorn på (förutom industrin) som är mest beroende av fossil energi. Det konstateras att Region redan har gjort flera satsningar på att öka andelen förnybar energi i transportsektorn. Bland annat genom att sätta ett krav på biogasdrift för alla transporter som regionen upphandlar. Regionala biogasnätverk och samverkansplattformar Under de senaste 10–15 åren har det etablerats ett antal regionala nätverk som är inriktade på att främja produktion, distribution och användning av biogas. Biogas Syd är ett nätverk som samverkar för biogas i . I nät- verket deltar organisationer inom näringsliv, offentlig sektor och 253Energimyndigheten, Energipilot – Färdplan för att möjliggöra att blir pilot för ett hållbart energisystem (ER 2019:09). Befintliga styrmedel och andra åtgärder som påverkar dagens biogasmarknad Nätverket arbetar för att främja produktion, distribution och användning av biogas. Biogas Syd är också en del av Energikon- tor som i sin tur är en del av . samordnar färdplan för biogas som 70 företag, kommuner och andra organisationer har ställt sig bakom. Målet är att ska vara ledande biogasregion 2030. Arbetet ini- tierades bl.a. för att tillgodose den ökade efterfrågan av biogas inom kollektivtrafiken. Ett ökat intresse för satsningar på elbussar gör att färdplansarbetet fokuserar mer på att öka an- vändningen av biogas inom andra sektorer. Biogas Öst är en storregional samverkansorganisation som genom samordning, kunskaps- och erfarenhetsuppbyggnad verkar för en håll- bar regional utveckling i en region som omfattar , Västman- land, , , och . Biogas Sydost är ett regionalt nätverk som arbetar för att förbättra förutsättningarna för biogas i Sydöstra . Nätverket drivs av Energikontor Sydost som är en medlemsorganisation utan vinst- intresse som jobbar för ett hållbart energisystem i samverkan med både privata aktörer och ägarna dvs. kommuner, landsting och region- förbund i , och . Verksamheten finan- sieras huvudsakligen av medel från svenska myndigheter och EU. Biogas Norr är ett nätverk som är inriktat på att sätta biogas i norra på kartan. I nätverket ingår aktörer från kommuner, universitet och näringsliv i de fyra nordligaste länen. Nätverket koor- dineras av BioFuel Region som är en medlemsägd icke-vinstdrivande organisation som ska bidra till en fossilfri fordonsflotta och en utvecklad bioekonomi genom att initiera, koordinera och samverka i projekt.