sou · H7B322 · 2019-04-29 00:00:00 — 6Folkhälsomyndigheten (2018), Definitioner, mål, ramverk och uppföljningssystem för miljö- relaterad hälsa – En sammanställning inom ramen för . i och avgränsning i förhållande till WHO:s definition är vidare än miljöhälsoarbetet i eftersom den innefattar arbetsmiljö. Dessutom använder regeringen inte begreppet miljörelaterad hälsa i instruktionen för de myndigheter som samverkar inom HÄMI, främst , Folkhälso- myndigheten, Kemikalieinspektionen och . Varken regeringen eller använder begreppet miljörelaterad hälsa i propositionen om folkhälsopolitiken som presenterades och be- handlades av våren 2018.7 Utformningen av HÄMI har påverkats av miljömålssystemet och internationella åtaganden, t.ex. genom Arktiska rådets arbetsgrupp Arctic Monitoring Assessment Program (AMAP) och Stockholms- konventionen som omfattar långlivade organiska föroreningar. Inom miljömålssystemet finns generationsmålet som är avsett att vara ett övergripande mål för den samhällsomställning som krävs. I samband med att en ny målstruktur för miljöarbetet infördes en strecksats, under generationsmålet, om att ”människors hälsa utsätts för minimal miljöpåverkan som miljöns positiva in- verkan på människors hälsa främjas.” Enligt regeringen tillgodosågs därmed det grundläggande värdet om att främja människors hälsa samt den övergripande miljömålsfrågan om hälsa. När det gäller miljökvalitetsmålen relaterar alla mål till männi- skors hälsa på ett eller annat sätt. Resultat från HÄMI:s undersök- ningar av människors exponering för farliga ämnen, används som underlag för uppföljning av främst miljökvalitetsmålen luft och Giftfri miljö. Resultat från HÄMI:s bullerkartläggningar används i rapportering till miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö.8 ansvarar för miljökvalitetsmålet luft. Kemi- kalieinspektionen ansvarar för miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. 2017/18:249 God och jämlik hälsa – en utvecklad folkhälsopolitik, bet. 2017/18:SoU26. 8Folkhälsomyndigheten (2019), Kartläggning av hälsa i miljökvalitetsmålen En samverkans- åtgärd under . verket ansvarar för miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. Strålsäker- hetsmyndigheten ansvarar för miljökvalitetsmålet Säker strålmiljö relaterar till människors hälsa. Regeringen har framhållit att den hälsorelaterade miljöövervak- ningen bör utvecklas och stärkas. Ställningstagandet redovisades i propositionen På väg mot en giftfri vardag – plattform för kemikalie- politiken . Detta innebar enligt regeringen att den nationella systematiska hälsorelaterade miljöövervakningen skulle ges ökad prioritet. Regeringen menade att den hälsorelaterade miljöövervak- ningen och screeningen avseende farliga ämnen behövde stärkas genom inrättandet ett EU-gemensamt screeningprogram för farliga ämnen med fokus på hälsorelaterad miljöövervakning. Regeringen ansåg att en förstärkt miljöövervakning och screening på både natio- nell och EU-nivå särskilt borde fokusera på förekomsten av farliga ämnen i blod, navelsträngsblod och bröstmjölk samt i inomhusmiljön.10 Regeringen angav i regleringsbrev för perioden –2019 att anslagsposten i den del som avser miljöövervakning inom anslaget 1:2 får användas till förbättrad övervakning av farliga kemikalier, med prioritet på den hälsorelaterade övervakningen. Vidare framgick att ska redovisa hur anslaget för miljöövervakningen har använts – 2017. Redovisningen skulle särskilt lyfta fram hur ökningen av anslaget har använts för förbättrad övervakning av farliga kemi- kalier med prioritet åt den hälsorelaterade övervakningen.11 9Naturvårdsverket (2018), Rapport 6833, Miljömålen Årlig uppföljning av nationella miljömål 2018, s. 81, 102, 149, 279. 2013/14:39, På väg mot en giftfri vardag – plattform för kemikaliepolitiken. 11Regleringsbrev för budgetåren 2015 – 2017 avseende . ansvarar för programområdet Hälsorelaterad miljö- övervakning (HÄMI) är indelat i sex delprogram där olika under- sökningar genomförs. ger uppdrag åt olika ut- förare att genomföra undersökningarna.12 HÄMI består av följande delprogram: •Biologiska mätdata – metaller. •Biologiska mätdata – organiska ämnen. •Luftföroreningar – exponeringsstudier. •Luftföroreningar – besvär, hälsoeffekter. Undersökningarna inom delprogrammen utgörs t.ex. av tidsserie- undersökningar, enstaka undersökningar och olika utredningsuppdrag som litteraturstudier och utvärderingsuppdrag. Tidsserieundersök- ningarna omfattar grupper med 30 till 200 personer per undersök- ning. Det förekommer enstaka undersökningar med större studie- populationer i samarbete med forskningsprojekt eller andra myndig- heter. Studier av riskgrupper prioriteras dvs. särskilt känsliga grupper (t.ex. ammande mödrar och barn) framför undersökningar av all- männa grupper eller allmänbefolkning.14 Prioriteringen grundas på att studier som omfattar de känsligaste grupperna, respektive åt- gärder för att skydda dessa grupper, främjar hela befolkningen.15 Programområdet HÄMI har en referensgrupp som består av rep- resentanter från , Kemikalieinspektionen, Folkhälso- myndigheten, , , länsstyrelserna och Insti- tutet för miljömedicin (IMM), den senare i egenskap av datavärd. 12Utförare är t.ex. universitet, regionala Arbets- och miljömedicinska kliniker, konsulter och . En lista över alla undersökningar och länk till HÄMI:s rapporter finns på datavärden IMM:s hemsida. Fullständig lista över alla undersökningar och länk till HÄMI:s rapporter finns på datavärden IMM:s hemsida. 13Naturvårdsverket, e-brev, och . 14Naturvårdsverket, e-brev, . 15Naturvårdsverket, e-brev, . Referensgruppens synpunkter har stor betydelse för de priorite- ringar av undersökningar som ska genomförs inom HÄMI och som beslutas av . Resultat från undersökningarna dis- kuteras också vid större möten (work shops) som genomförs vart annat år.16 Delprogrammen om biologiska mätdata omfattar undersökningar om människors exponering av miljögifter i prover som tagits på människor (humanprover) av t.ex. bröstmjölk, hår, urin eller blod. Sådana undersökningar kallas human biomonitorering. Uppmätta halter visar vilka miljögifter individen utsatts för (exponering). Hal- terna speglar individens totala exponering från alla källor (t.ex. från livsmedel, dricksvatten, inomhus-, respektive utomhusluft eller från kemikalier i varor och produkter17). När det gäller miljögifter utförs främst exponeringsmät- ningar men det förekommer också utredningsuppdrag och littera- turstudier.18 delfinansierar också tilläggsanalyser av miljögifter i pågående forskningsprojekt och kan därmed få tillgång till exponeringsdata på ett kostnadseffektivt sätt.19 Exempel på tidstrender av POPs, kvicksilver m.fl. I ett samarbete mellan och in- samlas humanprover av bröstmjölk, hår, blod och urin.20 Exempelvis studeras förekomsten av organiska miljöföroreningar (POPs21) i bröst- mjölk från nyblivna förstföderskor. Ett annat exempel är analyser av 16Naturvårdsverket, e-brev, och . 17Mätningar av innehållet i dessa ansvarar andra myndigheter för (t.ex. med avseende på och livsmedel, Kemikalieinspektionen med avseende på varor och produkter och ansvarar för kemikalier i byggvaror (saknar regelbundna mätningar i byggvaror). /, e-brev, . 18Folkhälsomyndigheten, e-brev, . 19Naturvårdsverket, e-brev, . 20Livsmedelsverket (2017), Rapport till hälsorelaterade miljöövervakning, Utvärdering av samband mellan mammors POP-belastning under graviditets- och amnings- perioden och deras barns hälsa, Kontrakt 2215-17-008, s. 3. 21Persistenta organiska ämnen är sådana organiska ämnen som är stabila mot kemisk och biologisk nedbrytning. Det innebär att de är långlivade i miljön. Källa: (1993), rapport 4275, s. 28. hår som utförs för att uppskatta människors exponering för kvick- silver.22 Mer om och samarbete i avsnitt 9.5.3. Kvicksilver är ett särskilt farligt ämne som ska fasas ut inom ramen för miljömålsarbetet. EU har ratificerat Minamatakonven- tionen om kvicksilver i EU-förordningen 2017/852 om kvicksilver.23 Tidstrender från HÄMI visar att tendensen för halter av kvicksilver i hår är oförändrad mellan 1996 och 2013.24 Undersökningarna ger tidstrender av PCB, dioxiner, DDT och andra klorerade bekämpningsmedel samt bromerade flamskydds- medel, PFAS och metylkvicksilver.25 Exempel på trendstudier – kadmium, bly En annan undersökning avser människors exponering för kadmium. Prover har samlats in från kvinnor i två olika åldersgrupper vilka utgör riskgrupper för hög exponering för kadmium.26 Resultat av mätningar av kadmium i urin visar risk för t.ex. benskörhet. Urin- kadmium är ett ofta använt mått på njurbördan och därmed kropps- bördan vilket kan relateras till risk för hälsoeffekter.27 I HÄMI pågår ett projekt med att utvärdera studierna med kadmium.28 Mätningar av bly har gjorts i prover och framåt. 22Naturvårdsverket, e-brev, och /Miljoarbete-i- samhallet/Miljoarbete-i-Sverige/Miljoovervakning/Miljoovervakning/Halsorelaterad- miljoovervakning/Biologiska-matdata---metaller/ hämtad, . 23Kemikalieinspektionen, e-brev, samt /Miljoarbete-i- samhallet/EU-och-internationellt/Internationellt- miljoarbete/miljokonventioner/Kvicksilver/ hämtad, . 24www.imm.ki.se/Datavard/Tidsserier/Kvicksilver%20i%20har.htm hämtad, . 25Livsmedelsverket (2017), s. 3. 26Naturvårdsverket, e-brev, samt /Miljoarbete-i- samhallet/Miljoarbete-i-Sverige/Miljoovervakning/Miljoovervakning/Halsorelaterad- miljoovervakning/Biologiska-matdata---metaller/ hämtad, . (2018), Rapport 1/18. 28Naturvårdsverket, e-brev, . Exemplet mätningar av halter av miljögifter i damm och urin () har inlett en tidsserie av miljögifter i prover av urin från barn.29 har fått tillgång till sparade urinprover som samlats in 1998–2000 inom ett forsknings- projekt på barn vid (Bamse30). Naturvårds- verkets undersökning kompletterades med insamling av nya urin- prover från barn samt prover av inomhusdamm, från 100 förskolor, . Insamlingen av dammprover genomfördes i samarbete med stad. Uppmätta halter av miljögifter jämfördes mellan damm- och urinproverna.31 För att fortsätta tidsserien planeras en ny insamling av urinprover från barn under 2019.32 Delprogrammen om luftföroreningar omfattar undersökningar av människors exponering för hälsoskadliga ämnen via luft. Undersök- ningarna består av både mätningar och beräkningar (modellering) och omfattar människors exponering för t.ex. kvävedioxider, luft- burna partiklar och cancerframkallande ämnen i tätortsluft. Det sak- nas information om hur mycket barn exponeras för luftföroreningar och därför genomförs en ny undersökning av luftkvalité i för- skolemiljöer. Vidare genomförs undersökningar av luftförorenings- halter i utomhusluft och av olika typer av besvär samt hälsoeffekter. Samband mellan akutbesök inom sjukvården i förhållande till halter av ozon och partiklar analyseras. Förändringar av dessa samband följs även och jämförs exempelvis med utvecklingen av for- donsparken, såsom andelen dieselfordon eller typ av vinterdäck.33 29Folkhälsomyndigheten, e-brev, . 30Bamse (Barn – Allergi – Miljö – – Epidemiologi) är en studie om livsstil, miljö och hälsa med fokus på astma, allergi och lungutveckling. Bamse är en populationsbaserad longitudinell kohortstudie. Källa: hämtad, . 31IMM (2017): m.fl. Tidstrender av kemiska ämnen i barns urin och utvärdering av förskoledamm som exponeringskälla. 32Naturvårdsverket, e-brev, och , e-brev, . 33Naturvårdsverket, e-brev, och samt /Miljoarbete- i-samhallet/Miljoarbete-i-Sverige/Miljoovervakning/Miljoovervakning/Halsorelaterad- miljoovervakning/Luftfororeningar---halsoeffekter/ hämtad, . I delprogrammet om buller (fysikaliska mätdata) genomförs buller- kartläggningar för att få en bild av hur många personer som exponeras för förhöjda nivåer av buller utomhus som kan påverka människors hälsa negativt. Genom kartläggningarna får man fram de samhällsekonomiska kostnaderna av exponeringen för höga buller- nivåer.34 Två undersökningar av bullerexponering har slutförts och en tredje beräknas bli klar 2020.35 anser att informationen från dessa undersök- ningar är viktig för att täcka de kunskapsluckor som finns i för- hållande till de mätningar som görs utifrån den lagstadgade buller- kartläggningen enligt END-direktivet (/49/EG).36 Se även avsnitt 9.5.6. Inom delprogrammet om livsmedel – intagsberäkningar görs beräk- ningar av människors intag av miljögifter via livsmedel. Dessa beräk- ningar baseras på data från matkorgsundersökning. De kemiska analyserna av miljögifter finansieras av Naturvårds- verket.37 Se vidare avsnitt 9.5.3. Utöver de myndigheter som nämns i det följande så beskrivs andra myndigheter och aktörer med koppling till Hälsorelaterad miljö- övervakning i andra kapitel, t.ex. SGU som ansvarar för miljökvali- tetsmålet Grundvatten av god kvalitet. Se kapitel 5. 34Naturvårdsverket, e-brev, . 35Naturvårdsverket, e-brev samt . 36Undersökningarna enligt END-direktivet omfattar enbart större vägar och järnvägar i kommuner med över 100 000 invånare. Bullerkartläggning enligt END-direktivet är tvingande och tas fram av och kommuner. ansvarar för att sammanställa och redovisa kartläggningarna och åtgärdsprogrammen till . Det arbetet är inte en del av miljöövervakningen även om delar av resultaten används som underlag till bullerkartläggningen som görs inom HÄMI. /, e-brev, . 37Naturvårdsverket, e-brev, . Kemikalieinspektionen är förvaltningsmyndighet för frågor om hälso- och miljörisker med kemiska produkter och varor som, på grund av sitt innehåll eller behandling, har sådana egenskaper att de behöver regleras, i den mån inte någon annan myndighet har uppgiften. Kemikalieinspektionen ska följa utvecklingen och hålla regeringen informerad och vid behov föreslå åtgärder i fråga om produkter och varor samt dessas hälso- och miljörisker. Kemikalieinspektionen ska följa, informera, stödja och samverka med företag, myndigheter och andra berörda om kemiska produkter, kemikaliesäkerhet och regler.38 Kemikalieinspektionen ska löpande omvärldsbevaka för att öka förutsättningarna för att tidigt upptäcka möjliga kemikaliehot. Myndigheten ansvarar för den centrala tillsynsvägledningen för pro- dukter och varor. Inspektionen får lämna förslag till åtgärder i fråga om produkter och varor till den europeiska kemikaliemyndigheten.39 Kemikalieinspektionen ingår även i . och SamTox (samordningsgruppen för nya potentiella kemikaliehot) Vid Kemikalieinspektionen finns som är ett expertorgan för rådgivning och samråd i frågor om kemiska ämnen som kan skada människors hälsa eller miljön. ska värdera och signalera nya potentiella kemikaliehot.40 Rådet ska också ägna sig åt omvärldsbevakning med avseende på nya poten- tiella kemikalierisker och har en samordnande roll mellan myndig- heter och forskare.41 bildades och ska vara ett stöd för SamTox (Samordningsgruppen för nya potentiella kemikaliehot).42 38Förordning (2009:947) med instruktion för Kemikalieinspektionen. 41I ingår representanter från: , , , , Havs- och vattenmyndigheten, SGU, Arbetsmiljö- verket, MSB, , , , IMM och flera universitet. 42www.kemi.se/om-kemikalieinspektionen/organisation/toxikologiska-radet hämtad, samt 2013/14:MJU2, s. 60. SamTox43 är en samordningsgrupp för myndigheter som ska utgöra en struktur för snabb och systematisk överföring av informa- tion och kunskap mellan ansvariga myndigheter och övriga aktörer, liksom för samarbete i händelse av allvarliga kemikaliehot. Syftet är att genom utökad samverkan skapa förmåga att tidigt upptäcka och åtgärda nya potentiella kemikaliehot.44 ska bl.a. verka för god folkhälsa och följa hälsoläget i befolkningen och faktorer som påverkar detta. Myndigheten ska främja hälsa genom kunskapsuppbyggnad och kunskapsspridning samt verka för ett effektivt smittskydd. Särskild vikt ska fästas vid de grupper som löper störst risk att drabbas av ohälsa. Myndigheten ska medverka till minskad negativ miljöpåver- kan på människors hälsa. ska identifiera, analysera och förmedla relevant kunskap till kommuner, landsting och andra berörda samhällssektorer.45 har i uppdrag att särskilt analysera utveck- lingen av människors hälsa utifrån kön, etnisk eller kulturell bak- grund och socioekonomisk tillhörighet. ansvarar för föreskrifter samt för all- männa råd inom sitt verksamhetsområde t.ex. för buller inomhus.46 Myndigheten svarar för tillsynsvägledning enligt 9 kap. miljö- balken om bl.a. hälsoskydd. Det innebär att tillsynsvägleder regioner och kommuners miljö- och hälsoskydds- kontor avseende olika miljöfaktorer i inomhusmiljön hur t.ex. buller och temperatur påverkar människors hälsa.47 I arbetet med att uppnå generationsmålet och miljökvalitetsmål ska myndigheten särskilt följa upp, utvärdera och sprida kunskap om hur människors hälsa påverkas av miljön.48 43SamTox består av cheferna för , Kemikalieinspektionen, Folkhälsomyn- digheten, , Havs- och vattenmyndigheten, SGU, och . Kemikalieinspektionens generaldirektör är ordförande och sammankallande. (2018), Toxikologiska rådets årsrapport –2018 Organisation och inledande arbete, Rapport 1/18, s. 6. 45Förordning (2013:1020) med instruktion för . 47Folkhälsomyndigheten, e-brev, . 48Förordning (2013:1020) med instruktion för . ingår i både SamTox och samt i . Miljöövervakning inom verksamhet med annat ändamål är en del i myndighetens uppgift att undersöka och följa befolkningens hälsa. Syftet med miljöhälsoenkäten är att ta fram underlag om befolkningens exponering för olika miljöfaktorer och effekter på befolkningens hälsa. Miljöfaktorer är t.ex. buller och luftföroreningar. Med effekter avses den ohälsa eller de besvär som människor upplever av olika miljöfaktorer (miljörelaterad ohälsa). I enkäten tillfrågas människor om upplevda besvär och hälsotillstånd. Enkäten tas fram av som en del av myndig- hetens uppdrag att följa hälsoläget i befolkning och faktorer som påverkar detta. Enkäten har skickats ut till ett urval av befolkningen i hela landet. Varannan gång skickas enkäten ut med inriktning på barn och varannan gång med inriktning på vuxna.49 kommer cirka 109 000 enkäter att skickas ut. Folk- hälsomyndigheten finansierar utskick av 12 600 enkäter. Länsstyrel- ser har beslutat att öka antalet utskickade enkäter. Detta har möj- liggjorts genom finansiering från anslaget 1:2 Miljöövervakning m.m.genom den del som avser den regionala miljöövervakningen. Enkäten möjliggör uppföljning och övervakning av befolkningens hälsa och underlag till förebyggande åtgärder på nationell- och regional nivå.50 har enligt instruktionen i uppgift att arbeta för säkra livsmedel, redlighet i livsmedelshanteringen och för bra mat- vanor. Myndigheten ska verka för en effektiv och likvärdig livs- 49Folkhälsomyndigheten (2018), , skriftligt underlag, , Folk- hälsomyndigheten, e-brev, och , samt , e-brev, 2019- 03-03. 50Statistiska centralbyrån, offert , beteckning 246 028/893 263–4, , skriftligt underlag, , (2018) och , e-brev, och . medelskontroll i hela landet och bedriva undersökningar av livs- medel och matvanor samt utföra analyser på livsmedelsområdet. Myndigheten ska också ansvara för nationell samordning av dricks- vattenfrågor, särskilt när det gäller anpassningar till klimatföränd- ringar samt kris- och beredskapsplanering avseende dricksvatten- försörjning. ska bistå med underlag för information, utbildning, tillsyn och hur avvikelser ska bedömas vad avser verksamhetskrav enligt förordningen (2004:760) om EU:s direktstöd för jordbrukare m.m. och förordningen (2007:481) om stöd för landsbygdsutvecklingsåtgärder.51 undersöker livsmedel och matvanor samt utför analyser inom livsmedelsområdet.52 Utgångspunkten för Livsmedels- verkets undersökningar är vilka ämnen människor får i sig från livs- medel. Detta avser både viktiga näringsämnen och ämnen som kan påverka människors hälsa negativt. uppgift om- fattar att särskilja människors exponering från livsmedel från expo- nering från andra källor. En del i detta arbete är matvaneundersökningar (Riksmaten), undersökningar av livsmedel (matkorgsundersökningar) och biomonitorering.53 genom HÄMI finansierar en stor del av de kemiska analyserna som genomförs inom dessa undersökningar.54 utför undersökningar (mätningar av människors exponering för miljö- gifter i exempelvis bröstmjölk från människor) på uppdrag av Natur- vårdsverket.55 ingår i både SamTox och samt i . 51Förordning (2009:1426) med instruktion för . 52Förordning (2009:1426) med instruktion för samt , Skriftligt underlag, . 53Livsmedelsverket, intervju, och Kemikalieinspektionen, e-brev, . 54Naturvårdsverket, e-brev, . 55Naturvårdsverket, e-brev, . Nationella matvaneundersökningar (Riksmaten) I Riksmatenundersökningarna kartläggs befolkningens matvanor med hjälp av enkäter och registrering av vad deltagarna ätit . har samlat in prover från deltagare och mätt biomarkörer56 i två matvaneundersökningar: 2010–2011 (Riks- maten vuxna) och 2016–2017 (Riksmaten ungdom).57 IRiksmaten vuxna 2010–2011 samlades blod- och urinprover in från 300 av undersökningens deltagare. Analyser av miljöförore- ningar, mykotoxiner (mögelgifter) och nutritionsmarkörer genom- fördes. Insamling och analys av dessa prover delfinansierades av (). I Riksmaten ungdom 2016–2017 samlades blod- och urinprover in från drygt 1000 ungdomar. Analys av miljöföroreningar, myko- toxiner och nutritionsmarkörer finansierades av , och Myndigheten för Samhällsskydd och Bered- skap (MSB). MSB delfinansierade insamling av proverna som ett led iatt bygga upp myndighetens kompetens, struktur och nätverk för samordning av biomonitorering i kris. En stor mängd data om barns och ungas exponering togs fram. Dessa data kommer att kopplas till enkätsvaren. Det har blivit möjligt att utföra kemiska analyser i ökad utsträckning eftersom anslaget till HÄMI förstärkts (). delfinansiering av provinsamling och analyser utgör en av HÄMI:s stora utgiftsposter.58 Nationell undersökning av livsmedel (matkorgsundersökningar) I matkorgsundersökning analyseras både närings- ämnen och miljögifter i vanliga livsmedel på den svenska marknaden. Matkorgsundersökningen baseras på försäljningsstatistik vilket ger en uppskattning av mängden giftiga ämnen som en teoretisk medel- konsument får i sig via maten. Undersökningar har genomförts vid 56En biomarkör kan vara en metabolit dvs. ett ämne som uppstått genom en kemisk reaktion i kroppen. Metaboliten blir en markör för det ursprungliga ämnet. 57Folkhälsomyndigheten (2018). 58Naturvårdsverket, e-brev, . flera tillfällen vilket ger möjlighet till att analysera trender.59 Miljögiftsanalyserna finansieras av Naturvårdsverket.60 Matkorgsstudier används av för att undersöka exponeringssituationen för alla ämnen som studeras inom livs- medelsområdet. Även Kemikalieinspektionen använder resultat från mätningar av människors exponering av ämnen som finns i livs- medel.61 Miljöövervakning inom verksamhet med annat ändamål har program för att kontrollera livsmedel för olika kemiska ämnen och mikroorganismer. Syftet med programmen är att övervaka att maten på den svenska marknaden är säker för konsumenten. Kontrollen inriktas på de livsmedel där riskerna med olika kemiska ämnen eller mikroorganismer bedöms vara störst. Inom kontrollen bevakas sådana livsmedel och kemiska ämnen/ mikroorganismer som det finns gränsvärden för inom lagstiftning eller gemensamma gränsvärden för inom EU. Ämnen som inte har gränsvärden kontrolleras inte.62 Flera provtagningsprogram är koordinerade med övriga med- lemsstater inom EU. Provtagningsprogrammen är till stora delar avgiftsfinansierade. De program som finansierar och som innefattar miljöövervakning är algtoxiner och bakterier i tvåskaliga blötdjur, cesium i ren, bekämpningsmedelsrester i vegeta- bilier och vissa produkter av animaliskt ursprung, dioxiner/furaner och PCB i livsmedel samt mykotoxiner (mögelgifter) i vegetabilier.63 Därutöver genomför olika kartläggningar t.ex. utökade analyser av kadmium i bl.a. spannmålsprodukter, rotfrukter och grönsaker.