sou · H7B314 · 2019-03-27 00:00:00 — bedömde att nuvarande ordning med fortsatt möjlighet att ansöka om id-kort vid åtminstone 27 servicekontor och möjlighet till utlämning av färdiga id-kort vid ytterligare minst 18 servicekontor skulle kvarstå i avvaktan på att vår utredning slutförs.21 Övergången av verksamheten har därefter senarelagts till den 1 juni 2019.22 6.5.2Inrättande av Myndigheten för digital förvaltning Utredningen om inrättande av en myndighet för digitalisering av den offentliga sektorn fick i uppdrag att förbereda och genomföra bildandet av en ny myndighet för digitalisering av den offentliga sektorn.23 arbete mynnade ut i att Myndigheten för digital förvaltning inrättades . Till myndigheten överfördes bl.a. ansvaret för de uppgifter som tidigare utförde. Den nya myndigheten ska bl.a. ansvara för den offentliga förvaltningens tillgång till infrastruktur och tjänster för elektronisk identifiering och underskrift, främja användningen 21SOU 2017:109 s. 59 f. och 77 f. 2018/19:47. av elektronisk identifiering och underskrift, tillhandahålla och admi- nistrera valfrihetssystem i fråga om tjänster för elektronisk identi- fiering samt ansvara för de svenska förbindelsepunkterna (noderna) för gränsöverskridande elektronisk identifiering enligt eIDAS-för- ordningen. I finns reglering i lag avseende pass och identitetskort.1 Lagarna kompletteras av en gemensam förordning.2 Polisstyrelsen meddelar närmare föreskrifter. Både pass och id-kort utfärdas av poli- sen. Även ambassader och andra utlandsmyndigheter kan utfärda pass och id-kort för finska medborgare som befinner sig utomlands. Pass är en personlig resehandling som utfärdas för finska med- borgare. På passet finns ett chip som, i enlighet med den EU-rätts- liga regleringen, bl.a. innehåller fingeravtryck och ansiktsbild. Per- soner som är misstänkta för brott på vilket kan följa fängelse och personer som väntar på att avtjäna fängelsestraff är för- hindrade att få pass utfärdat. Det finns även andra passhinder. Gil- tighetstiden för passet är som huvudregel . I passregistret lagras fingeravtryck, ansiktsbild och övriga personuppgifter. Identitetskort kan utfärdas till finska medborgare och utlänningar som vistas i (identitetskort för utlänningar). Identitetskort för utlänningar utfärdas om sökanden har ett giltigt uppehållstill- stånd, uppehållskort eller sökandens uppehållsrätt är registrerad, sökanden har hemkommun i och uppgifter om sökanden har registrerats i befolkningsdatasystemet. Ett id-kort som utfärdas för en finsk medborgare kan användas som resedokument i stället för pass vid resor inom EU. Ett id-kort som inte är giltigt som rese- dokument kan, förutom till utländska medborgare, också utfärdas till finska medborgare som inte har rätt att resa. Det kan t.ex. röra sig om en person som är misstänkt för brott på vilket kan följa fängelse eller väntar på att avtjäna fängelsestraff. 1Passlagen (671/2006) och lagen om identitetskort (663/2016). 2Statsrådets förordning om pass och identitetskort (1167/2016). På identitetskortet finns ett chip som innehåller ett s.k. medbor- garcertifikat, en e-legitimation som utfärdas av Befolkningsregister- centralen. I chipet är det också möjligt att lagra de personuppgifter som finns på kortet och, på innehavarens begäran, tekniska tillämp- ningar och uppgifter. På begäran av en myndighet kan det vidare för myndighetsanställda lagras sådan information som behövs för den anställdes arbetsuppgifter. Det lagras inte några fingeravtryck i chipet. De olika typerna av identitetskort innehåller samma uppgifter för- utom att uppgift om nationalitet endast anges för finska medbor- gare. För att undvika förväxling har id-kortet för utländska medbor- gare en annan färg än det kort som utfärdas till finska medborgare. På id-kortet för utländska medborgare anges dessutom att kortet inte är giltigt som resedokument. Giltighetstiden är som huvudregel . Ansiktsbild och övriga personuppgifter lagras i ett register. Ansökan om pass och id-kort ska göras hos polisen eller, om an- sökan rör en finsk medborgare som vistas utomlands, hos en utlands- myndighet. Till ansökan ska sökandens ansiktsbild fogas. Den utfärd- ande myndigheten tar inte några fotografier utan dessa överförs till polisens server av den fotograf som sökanden tar bilden hos. Ansö- kan om medborgarcertifikat är samordnad med ansökan om identi- tetskort. Identifieringen av sökanden ska ske på ett tillförlitligt sätt. Sökan- den ska identifiera sig med ett giltigt finskt pass eller identitetskort utfärdat av polisen. Även främlingspass och resedokument för flykt- ing kan användas under förutsättning att de inte har försetts med anteckning om att identiteten inte har kunnat styrkas. Om sökanden inte kan visa upp en giltig identitetshandling, görs identifieringen av den utfärdande myndigheten. Hur det ska gå till anges inte i lagen eller förordningen. Det kan t.ex. vara fråga om att jämföra sökandens fingeravtryck med de som finns i passregistret eller ställa kontroll- frågor utifrån uppgifter i olika register. Om en person som ansöker om ett identitetskort för utlänningar inte kan visa upp en giltig iden- titetshandling ska personen visa upp ett giltigt uppehållstillstånds- kort eller uppehållskort. Den utfärdande myndigheten får då ta sökan- dens fingeravtryck och jämföra med de avtryck som är lagrade i uppehållstillståndskortet eller uppehållskortet. Ansökan kan under vissa förutsättningar göras på elektronisk väg utan att sökanden behöver inställa sig hos polisen. om ansökan görs från utfärdandet av det tidigare passet eller id-kortet och sökanden i samband med den ansökan var per- sonligen närvarande hos den utfärdande myndigheten. Det innebär att personlig inställelse krävs vid ungefär varannan ansökan en per- son gör. Sökanden måste också ha lämnat namnteckningsprov och, när det gäller pass, fingeravtryck i samband med den tidigare ansökan. Sökanden kan dock behöva inställa sig personligen hos polisen om det behövs för att identifiera sökanden, lämna nytt namntecknings- prov, lämna nya fingeravtryck eller av någon annan särskild orsak. Om ansökan görs på elektronisk väg måste sökanden identifiera sig genom en e-legitimation som når upp till tillitsnivån väsentlig eller hög enligt eIDAS-förordningen. Innan ett pass eller identitetskort utfärdas ska den utfärdande myndigheten kontrollera sökandens personuppgifter i befolknings- datasystemet. Vid ansökan om identitetskort för utlänningar ska upp- gifterna även kontrolleras i utlänningsregistret. Pass och id-kort lämnas ut av ett privat företag som anlitats av polisen. Identitetshandlingen skickas som rekommenderat brev eller motsvarande spårbar försändelse. Passet eller id-kortet överlämnas i förslutet kuvert till sökanden eller en person som sökanden har gett fullmakt. Den person som identitetshandlingen överlämnas till ska identifieras på ett tillförlitligt sätt. Det kan ske genom att ett pass eller id-kort visas upp men även körkort kan användas. Numret på den identitetshandling som visas upp antecknas och kan vid behov kontrolleras i efterhand. Personen måste även visa upp försändelse- koden och ha med sig det utgångna passet eller identitetskortet. Om det finns skäl för det kan pass eller id-kort i stället lämnas ut av den utfärdande myndigheten. I finns inte någon lagstadgad skyldighet att identifiera sig med pass eller identitetskort utfärdat av polisen annat än i vissa spe- ciella situationer. Det gäller som framgått ovan i samband med ansök- an om pass och identitetskort. Detsamma gäller vid ansökan om en e-legitimation som motsvarar tillitsnivån väsentlig eller hög enligt eIDAS-förordningen hos exempelvis en bank.3 I många andra situa- tioner används körkort. Enligt uppgift från Polisstyrelsen har antalet ansökningar om identitetskort ökat . Sannolikt beror detta på möjligheten att ansöka elektroniskt via e-tjänsten samt att avgiften 3Lagen om stark autentisering och betrodda elektroniska tjänster (617/2009). är lägre såväl när ansökan görs elektroniskt som när ansökan om pass och identitetskort görs . Även ett nytt tidbokningssystem har framhållits som en omständighet som fått positiva effekter. Om ansökan görs elektroniskt slussas sökanden direkt till boknings- systemet för det fall denne behöver inställa sig personligen för att komplettera ansökan. Polisstyrelsen utvecklar ett mobilt identitetskort och en mobil elektronisk identitetshandling. ska finnas i innehavarens mobiltelefon eller surfplatta och användas tillsammans med en pinkod. Den som id-kortet visas upp för läser av den QR- kod som finns i innehavarens mobiltelefon och får genom en direkt uppkoppling mot aktuellt register upp innehavarens personupp- gifter. Syftet är att det ska vara möjligt att på ett säkert sätt identi- fiera sig utan att behöva ha med sig det fysiska id-kortet. Den e-legitimation, medborgarcertifikatet, som finns på de finska id-korten kan användas för identifiering i e-tjänster som tillhör såväl myndigheter som privata företag. Bankernas e-legitimationer domi- nerar dock och medborgarcertifikatet används endast vid cirka 1 pro- cent av transaktionerna i . Regler om pass finns i en lag och en kompletterande förordning.4 Pass utfärdas till norska medborgare. Polisen och vissa utlandsmyn- digheter utfärdar pass. I passet lagras fingeravtryck och ansiktsbild. Passhinder föreligger t.ex. om sökanden är efterlyst eller dömd för brott till frihetsberövande påföljd. Giltighetstiden är som huvudre- gel . I passregistret lagras ansiktsbild, namnteckning och övriga personuppgifter. Fingeravtryck lagras inte i registret. Den som ansöker om pass ska inställa sig personligen hos den utfärdande myndigheten om det inte finns särskilda skäl. Den utfär- dande myndigheten tar sökandens fotografi och fingeravtryck. Sökan- den ska även lämna sin namnteckning och lämna in sitt gamla pass. Sökanden ska styrka sin identitet och sitt medborgarskap. Vid för- nyelse av pass som inte görs senare än efter att giltig- hetstiden för det gamla passet har gått ut ska sökanden i första hand visa upp det gamla passet. Om det gamla passet är äldre eller om det 4Lov om pass (LOV-1997-06-19-82) och forskrift om pass (FOR-1999-12-09-1263). är första gången en ansökan görs ska i stället ett norskt körkort eller annat lika säkert id-kort försett med sökandens fotografi och födel- senummer (såsom ett bankkort med sökandens fotografi) visas upp. Den utfärdande myndigheten kan dessutom kräva ytterligare doku- mentation som utvisar sökandens identitet. Sådan dokumentation kan också krävas om sökanden inte har någon identitetshandling. Den utfärdande myndigheten kan också kräva en skriftlig försäkran från en myndig norsk medborgare om att sökandens uppgifter är korrekta. Den som intygar sökandens uppgifter ska vara närvarande vid identitetskontrollen av sökanden och styrka sin identitet med giltigt norskt pass. Den utfärdande myndigheten ska kontrollera sökan- dens uppgifter mot ett register över befolkningen. Passinnehavaren ska förvara passet på ett betryggande sätt. Om passet förkommer är innehavaren är skyldig att anmäla detta till den utfärdande myndigheten. Ett pass som har förlustanmälts får inte tas i bruk på nytt. Det finns ännu inte något nationellt identitetskort i . En lag om nationellt identitetskort är beslutad men har ännu inte trätt i kraft.5 Arbete pågår med införandet som är planerat och en kompletterande förordning är under framtagande. Polisen ska utfärda id-kortet. ska utfärdas till norska medborgare och ska kunna användas som resehandling inom EU. Motsvarande hind- er som gäller för utfärdande av pass ska gälla för id-kort med rätt att resa. Medborgare som inte har rätt att resa ska kunna få ett id-kort som inte kan användas för att resa. Föreskrifter om att även utländ- ska medborgare ska kunna ansöka om ett nationellt identitetskort och villkoren för det ska få meddelas i förordning. får bara innehålla uppgifter som är nödvändiga för att kontrollera kortets äkthet och bekräfta innehavarens identitet. Fingeravtryck och ansikts- bild får lagras i korten. Uppgifter om nationella identitetskort ska finnas i ett register som får kopplas mot passregistret. I registret ska bl.a. ansiktsbild och underskrift lagras. Närmare bestämmelser om kortets och registrets innehåll meddelas i förordning. I förordning ska även bestämmelser om att förse id-kortet med en e-legitimation få meddelas. Även kortets giltighetstid kommer att framgå av för- ordning. Den som ansöker om nationellt identitetskort ska inställa sig personligen hos polisen om det inte finns särskilda skäl. 5Lov om nasjonalt identitetskort (LOV-2015-06-05-39). ska styrka sin identitet och sitt medborgarskap genom att lämna de uppgifter och visa upp de handlingar som den utfärdande myndig- heten anser är nödvändiga. Ansiktsbild och fingeravtryck får inhäm- tas i syfte att senare kontrollera kortinnehavarens identitet. Ett tidigare utfärdat nationellt identitetskort ska lämnas in innan det nya lämnas ut. Innehavaren ska förvara det nationella identitetskortet på ett be- tryggande sätt. Om kortet förkommer är innehavaren skyldig att anmäla detta till den utfärdande myndigheten. Ett id-kort som har förlustanmälts får inte tas i bruk på nytt. Pass regleras i en lag med tillhörande förordning.6 Kommunerna ut- färdar pass till danska medborgare som uppehåller sig i . Utlandsmyndigheterna kan utfärda pass till medborgare som befin- ner sig utomlands. Passet innehåller sökandens fingeravtryck och andra uppgifter om innehavaren. Passhinder föreligger t.ex. om sökan- den dömts till en frihetsberövande påföljd som ännu inte är avtjänad. Passet är som huvudregel giltigt . Sökanden ska inställa sig personligen vid kommunens kontor för medborgarservice i samband med ansökan. Till ansökan ska sökan- den själv bifoga ett fotografi som uppfyller vissa krav. Sökanden ska lämna sina fingeravtryck och underteckna ansökan i kommunens när- varo. Identiteten ska styrkas genom att det senast utfärdade passet visas upp. Om sökanden inte har något sådant ska dop-, namn- eller födelseattest, sjukförsäkringskort eller annan lämplig legitimation och fotoförsedd legitimation visas upp. Dessa krav kan dock frångås om kommunen känner sökanden eller om denne styrker sin identitet genom att svara på kontrollfrågor. I särskilda fall kan sökanden styr- ka sin identitet genom att en person, som kan styrka sin egen iden- titet genom uppvisande av de dokument som anges ovan, skriftligen intygar sökandens uppgifter. Även identitetskort regleras i lag och förordning.7 Alla personer som är registrerade i ett register över den danska befolk- ningen kan få ett identitetskort utfärdat av kommunen. 6Bekendtgørelse af lov om pas til danske statsborgere m.v. och Bekendtgørelse om pas m.v. 7Lov om udstedelse af legitimationskort och Bekendtgørelse om udstedelse af legitimations- kort. Kortet infördes huvudsakligen i syfte att det skulle kunna användas för att uppfylla de krav på identifiering som upp- ställs i penningtvättslagstiftningen eller användas som identitets- handling i andra vardagliga situationer och inte i syfte att användas som resehandling. Sökanden ska vara personligen närvarande i samband med ansökan. Till ansökan ska ett fotografi som uppfyller vissa krav bifogas. Iden- titeten ska styrkas genom uppvisande av dop-, namn- eller födelse- attest eller pass, körkort eller sjukförsäkringsbevis. I särskilda fall kan i stället kontrollfrågor ställas. 8Begränsning av antalet fysiska identitetshandlingar Vilka handlingar som generellt ska accepteras som identitetshand- lingar regleras inte i författning. Det förekommer dock att det i myn- dighetsföreskrifter anges vilka identitetshandlingar som godtas för att identiteten ska anses styrkt inom några få specifika områden. I övrigt gäller som utgångspunkt att det är den som identitetshand- lingen visas för, som avgör om den kan godtas som bevis för någons identitet. Inom vissa branscher finns emellertid en gemensam stan- dard för vilka handlingar som godtas. Det finns som tidigare framgått fem allmänt accepterade svenska fysiska identitetshandlingar. Det rör sig om pass, nationellt identitets- kort, identitetskort för folkbokförda i , körkort och SIS-märkt id-kort. Handlingarna förekommer i både äldre och nyare versioner vilket innebär att det totalt är cirka 13 olika versioner som är gäll- ande. Utöver dessa identitetshandlingar finns det en mängd hand- lingar av skiftande kvalitet som i vissa sammanhang anses tillräckliga som bevis för någons identitet, såsom , medlemskort, kund- kort, passerkort och tjänstekort. Att det finns så många olika typer av identitetshandlingar, som dessutom förekommer i olika versioner, medför att det är svårt för den för vilken handlingen visas upp att kontrollera om den är äkta eller falsk. Eftersom det är många personer i samhället som i olika situationer ska kontrollera identiteter ökar risken för att oriktiga iden- titetshandlingar inte upptäcks. I våra direktiv anges att en ordning med färre giltiga identitetshandlingar skulle förbättra möjligheterna att kontrollera en handlings äkthet och giltighet. Vi ska därför före- slå hur antalet identitetshandlingar ska begränsas och särskilt över- Begränsning av antalet fysiska identitetshandlingar väga om det bör regleras i författning vilka handlingar som ska ut- göra giltiga fysiska identitetshandlingar och vilka krav som ska ställas på en giltig identitetshandling. Vi ska också lämna nödvändiga författningsförslag. 8.2Föreskrifter om vilka identitetshandlingar som godtas om vilka identitetshandlingar som godtas för att styrka identiteten förekommer framför allt när det gäller an- sökan om de identitetshandlingar som utfärdas av staten. Rikspolis- styrelsen och föreskriver vilka identitetshandlingar som godtas när identiteten ska styrkas i samband med ansökan om pass och nationellt identitetskort respektive identitetskort för folkbok- förda i Sverige.1 För de utlandsmyndigheter som utfärdar pass och nationella identitetskort gäller föreskrifter som meddelats av Reger- ingskansliet.2 Föreskrifterna avseende utlandsmyndigheterna har, när det gäller vilka handlingar som godtas för att styrka identiteten, samma lydelse som föreskrifter. Transportstyrelsen har meddelat föreskrifter om vilka handlingar som accepteras i samband med förarprov och utlämnande av kör- kort.3 Även för identifiering i samband med ansökan om utfärdande av körkort på elektronisk väg (dvs. utfärdande av körkort med anled- ning av förarprov, utbyte eller ersättande av utländskt körkort samt i de fall sökanden vid förnyelse eller utfärdande av körkort utan krav på förarprov väljer att göra ansökan hos ) utfärdar Trans- portstyrelsen föreskrifter.4 14 kap. 2 § föreskrifter och allmänna råd om polismyndigheternas hante- ring av pass och nationellt identitetskort (RPSFS 2009:14) och 4 § föreskrifter om identitetskort (SKVFS 2009:14). 215 § föreskrifter om handläggningen av ärenden om pass, Europeiska uni- onens provisoriska resehandling och nationellt identitetskort (UF 2009:9). 32 kap. 1 och 2 §§ Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om förarprov, gemen- samma bestämmelser (TSFS 2012:41), 5 § Transportstyrelsens föreskrifter om utlämnande av körkort (TSFS 2017:120) samt 6 och 7 §§ Transportstyrelsens föreskrifter om utlämnande av körkort vid utlandsmyndighet (TSFS 2017:22). 43 § Transportstyrelsens föreskrifter om ansökan om körkort på elektronisk väg (TSFS 2013:114). Begränsning av antalet fysiska identitetshandlingar Det finns även föreskrifter om vilka handlingar som godtas vid de identitetskontroller som görs av bl.a. banker som en åtgärd mot penningtvätt och finansiering av terrorism. I lagen (2017:630) om åt- gärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism uppställs krav på i vilka situationer banker, fastighetsmäklare, spelbolag, handlare och vissa andra aktörer måste ha kundkännedom och kontrollera kundens identitet. I föreskrifter, som bl.a. gäller för bank- erna, anges vilka identitetshandlingar som godtas.5 Länsstyrelserna och Fastighetsmäklarinspektionen har meddelat liknande föreskrifter för de verksamheter som står under dessa myndigheters tillsyn.6 I tabellen nedan görs en förenklad redovisning av vilka identitets- handlingar som accepteras i olika situationer enligt de föreskrifter som finns. Tabell 8.1 Godtagbara identitetshandlingar enligt gällande föreskrifter 53 kap. 2 § föreskrifter om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism (FFFS 2017:11). 6Se t.ex. i läns föreskrifter och allmänna råd om åtgärder mot penning- tvätt och finansiering av terrorism (12FS 2017:22) och Fastighetsmäklarinspektionens före- skrifter och allmänna råd om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism (KAMFS 2016:1). Begränsning av antalet fysiska identitetshandlingar I föreskrifterna anges alternativa sätt att styrka identiteten i de fall personen inte har någon godtagbar identitetshandling. Det kan röra sig om skriftliga intyg från närstående, arbetsgivare eller myndig- hetstjänstemän som i sin tur ska identifiera sig genom en godtagbar identitetshandling. I flera fall finns också möjlighet att göra en be- dömning på grundval av andra handlingar eller uppgifter som sökan- den åberopar. Utöver de ovan uppräknade myndighetsföreskrifterna finns det även författningar om skyldigheten att styrka sin identitet i andra situationer utan att det regleras på vilket sätt det ska ske eller vilka handlingar som godtas. Som exempel kan nämnas 7 § lagen (1999:271) om handel med begagnade varor som anger att en handlare inte får ta emot begagnade varor av den som inte på ett tillförlitligt sätt styr- ker sin identitet eller är känd. Till den bestämmelsen finns inte några föreskrifter om på vilket sätt identiteten ska styrkas. Däremot har i ett allmänt råd angett att en identitet i denna situation kan styrkas genom att pass, körkort eller annan godkänd identitetshandling företes.7 Krav på att identiteten ska styrkas finns också i t.ex. pantbankslagen (1995:1000), lagen (2001:82) om svenskt medborgarskap och vallagen (2005:837). 8.3Branschstandard om vilka identitetshandlingar som godtas I andra situationer än de som omfattas av de ovan redovisade före- skrifterna gäller alltså att det är den som identitetshandlingen visas upp för som själv avgör om handlingen kan godtas som bevis för någons identitet. I , som ges ut av Kronan Säker- het AB på uppdrag av , listas de 13 svenska identitetshandlingar som bankerna godtar som bevis för någons iden- titet. Det är fråga om äldre och nyare versioner av svenska pass (en version), nationellt identitetskort (en version), identitetskort för folkbokförda i (tre versioner), svenskt körkort (fem versio- ner) och SIS-märkta identitetskort (tre versioner). Giltighetstiden för några av handlingarna har dock gått ut varför antalet godkända handlingar i realiteten är något lägre. 7Allmänna råd till 6 § föreskrifter och allmänna råd om handel med begagnade varor (RPSFS 2009:3). Begränsning av antalet fysiska identitetshandlingar branschstandard för vilka identitetshandlingar som godtas och hur en identitetskontroll ska gå till och används förutom av bankerna också av posten och handeln. Den innehåller endast information om svenska identitetshandlingar men även utländska identitetshandlingar godtas i vissa fall. Vid utlämning av paket, rekommenderat brev eller postförskott kan identiteten styrkas med något fler handlingar är de som anges i De 7 stegen. Av information på Postnords hemsida framgår att bl.a. vissa utländska handlingar och utfärdat av Migrationsver- ket godkänns. kan dock endast användas vid uthämtande av försändelser från och utrikes paket där avsända- ren är en privatperson. Postnord har även lanserat möjlig- heten att identifiera sig genom mobilt BankID i en app i mobiltele- fonen.8 8.4Närmare om problemet med att så många identitetshandlingar accepteras 8.4.1Antalet identitetshandlingar försvårar kontroll och underlättar förfalskning