sou · H6B392 · 2019-01-01 00:00:00 — Motiveringen för att olika distributionssätt behandlas olika har varit att mängden tillgängliga radiofrekvenser inte är obegränsad. Före digitaliseringen av utsänd- ningarna i marknätet fanns det enbart plats för ett fåtal kanaler i de frekvensband som är koordinerade för marksänd tv och ljudradio. Utan marknäten skulle de juridiska förutsättningarna för att ställa krav på public service-företagens verksamhet vara annorlunda. Den ändrade användningen av olika kommunikationsformer och olika distributionskanaler ger skäl att överväga om rundradiosänd- ningar i marknät på lång sikt är det främsta eller huvudsakliga sättet för medborgare och juridiska personer att utöva sin yttrande- och informationsfrihet för den fria åsiktsbildningen och därför behöver en särskild reglering. I utredningens uppdrag ingår dock inte att före- slå grundlagsändringar. Om eller när utbyggnaden av bredband möjliggör att en tillräckligt stor andel av befolkningen väljer att ta del av radio och tv via bredband, påverkas marknätens betydelse för mediepolitiken. Det är dock inte självklart att onlinedistribution kan utformas så att den motsvarar de krav som ställs på marknätet när det gäller t.ex. robusthet och till- gänglighet. Det är aspekter som är relevanta både mediepolitiskt och säkerhets- och beredskapspolitiskt. Det kan även tilläggas att fram- tiden för radio- respektive tv-marknäten kan se olika ut. En ytterligare aspekt som är viktig i detta sammanhang är livslängden och invester- ingskostnaden för de högmaster som används för distribution av innehåll i marknäten. Konvergensen inom sektorn för elektronisk kommunikation inne- bär att man i allt högre utsträckning kan använda olika typer av tek- niker för att leverera samma typ av innehåll men också att viss teknik kan leverera många olika typer av innehåll. Detta innebär ur tekniskt hänseende ett minskat behov av separata infrastrukturer för att leve- rera olika typer av tjänster. Den nuvarande frekvensallokeringen är resultatet av en lång pro- cess från det att radiospektrum började regleras och är i flera fall grundad på dåtidens behov och teknik. Nya användningar har till- kommit . Historiskt sett har det varit möjligt att tilldela radiofrekvenstillstånd utan närmare hänsyn till att användningen skulle vara särskilt effektiv. Med den ökande användningen av tråd- lös kommunikation och utrustning som är beroende av information som överförs trådlöst i hela samhället har tillgången till frekvenser blivit svårare att tillgodose på ett för samhället effektivt sätt utan att göra avvägningar mellan olika samhälleliga behov. Ändringar i radiofrekvenstillstånd kan få stora konsekvenser för utrustningstillverkare och användare av viss radioutrustning. Det be- hövs därför mycket god framförhållning för att göra förändringar i frekvensanvändningen, . Hänsyn måste också tas till den internationella användningen av radiofrekvenser och den fram- tida utvecklingen. Med hänsyn till den ökande konvergensen mellan olika kommunikationsnät och den framtida utvecklingen av olika typer av tekniker som använder radiovågor, inklusive det faktum att frekvenser är en begränsad resurs, finns det skäl att nu se över hur spektrumresurserna ska användas så effektivt och till så stor sam- hällsnytta för hela landet som möjligt. Den befintliga infrastruk- turen för marksänd radio och tv kan också ha betydelse för analysen. Flera aktörer som tillhandahåller kollektiva nyttigheter har och kan ha olika behov och användning av frekvenser i olika radio- spektrumområden. finns det frekvensband som på grund av användningsvillkoren har begränsad användning i , t.ex. frekvenserna som är koordinerade för digital marksänd ljudrund- radio (Digital Audio Broadcasting, DAB). Till detta kommer det faktum att den internationella harmoniseringen av frekvensområdet 470–ska ses över inför världsradiokonferensen , vilket kan komma att påverka förutsättningarna för marksänd tv. Det finns därmed även behov av att utreda hur kollektiva nyttig- heters behov av trådlös kommunikation ska kunna till- godoses på ett sätt som säkerställer en så stor samhällsnytta för hela landet som möjligt, inklusive frågan om tillgång till radiofrekvenser och i vilken mån separat infrastruktur bör användas för ändamålet. Mot denna bakgrund, och för att på bästa sätt kunna svara mot ett ständigt ökande behov av tillgång till radiofrekvenser, behöver radiofrekvensanvändningen utredas. En särskild utredare ges i uppdrag att föreslå hur radiospektrum- användningen kan planeras för åren 2027–2047, med utgångspunkt i att radiospektrumanvändningen ska vara effektiv och leda till så stor samhällsnytta för hela landet som möjligt. I detta ingår att utredaren, för ovan nämnda tidsram, ska göra följande: •Med beaktande av den översyn av användningen av UHF-bandet som ska göras inför världsradiokonferensen utreda de radio- spektrummässiga förutsättningarna för olika typer av utsändning av radio och tv för åren 2027–2047. Utgångspunkten bör vara de krav på täckning, kvalitet och beredskapsfunktionalitet som finns för utsändningar i marknätet . Utredningen ska vid behov före- slå författningsändringar. •Med beaktande av den säkerhetspolitiska utvecklingen föreslå hur kollektiva nyttigheters behov av trådlös kommunikation i fram- tiden ska kunna tillgodoses på ett sätt som säkerställer en så stor samhällsnytta för hela landet som möjligt inklusive drivkrafter till samhällsekonomiskt effektiv frekvensanvändning, med beaktande av samhällets sammantagna behov av frekvenser, inte minst be- hovet av trådlöst höghastighetsbredband i hela landet. •I övrigt undersöka om, när och i sådant fall vilka kollektiva nyttig- heter som har behov av särskilda frekvenser och om befintlig alternativt en separat infrastruktur är lämplig för ändamålet. •Utredningen avser radiofrekvensutrymmet från 9 kHztill3 000 GHz. Principerna vid tilldelning av radiospektrum för vissa särskilda behov Av nationella säkerhetsstrategi framgår bl.a. att de interna och externa hot som samhället möter är mer komplexa än tidi- gare. Ett fundamentalt mål för arbetet med säkerhet är att värna invånarnas liv och hälsa. Skyddet av invånarnas trygghet och säkerhet är tätt sammankopplat med skyddet av viktiga samhälls- funktioner och grundläggande värden. De samhällsfunktioner som är mest centrala att upprätthålla är de som uppfyller grundläggande mänskliga behov och säkrar samhällets fortlevnad. Den militära säker- hetspolitiska situationen i och i vårt närområde har försäm- rats. Kriser eller incidenter som även inbegriper militära maktmedel kan uppstå och militära angreppshot kan aldrig uteslutas. Vad gäller hot mot infrastruktur kan särskilt nämnas störningar i och bortfall av viktiga stödsystem, exempelvis informations- och kommunika- tionssystem och kontrollcentraler. Enligt lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation, förkor- tad LEK, krävs det tillstånd för att få använda radiosändare. Frågor om användning av visst frekvensutrymme omfattas av tillstånds- prövningen. Enligt gällande rätt krävs inte sådant tillstånd för bl.a. , Säkerhetspolisen och Försvarsmakten. När det gäller dessa myndigheter ska däremot besluta om tilldelning av radiofrekvenser efter att ha hört myndigheterna. För marksänd radio och tv råder s.k. dubbel tillståndsplikt. Det inne- bär att det för sådana sändningar dels krävs ett sändningstillstånd enligt radio- och tv-lagen (2010:696), dels ett frekvenstillstånd enligt LEK. Myndigheten för press, radio och tv beslutar om sändnings- tillstånd och om frekvenstillstånd. Det be- höver således inte vara samma aktör som har båda tillstånden, utan ofta är det olika aktörer som har sändningstillstånd och frekvens- tillstånd. Grundprincipen vid tillståndsprövning är att den som ansöker om ett tillstånd som avser frekvensutrymme ska beviljas detta om vissa förutsättningar är uppfyllda, bl.a. om det kan anses utgöra en effektiv användning av frekvensutrymmet och det kan antas att radioanvänd- ningen inte kommer att inkräkta på det frekvensutrymme som behövs för verksamhet som inte har krav på tillstånd att använda radiosändare. Intresseavvägningar kan därför, inom ramen för den befintliga regler- ingen i LEK, behöva göras mot bakgrund av ett ökat behov av radio- spektrum i samhället för att styra mot en samhällsekonomiskt effektiv frekvensanvändning som tar hänsyn till samtliga behov i samhället, inklusive behov för skydds- och försvarsändamål som uppstår i sam- band med den säkerhetspolitiska utvecklingen. Varken vid den intresseavvägning som ska göras vid tillstånds- givningen eller vid tilldelningen av frekvenser till aktörer som inte har krav på tillstånd ingår det att ta särskild hänsyn till nationell säkerhet. Inte heller finns möjlighet att underlåta att tilldela eller att upphäva ett beslut om tilldelning av frekvenser till aktörer som kan anses utgöra en säkerhetsrisk. Det saknas vidare möjlighet att vid tillståndsprövningen ställa säkerhetskrav på enskilda aktörer eller att ställa särskilda krav på robusthet. Det finns därför behov av att se över den reglering som styr principerna för tilldelning och tillstånds- prövning av radiospektrum. Uppdraget om principerna vid tilldelning och tillståndsprövning av radiospektrum Utredaren ska föreslå de författningsändringar som behövs för att samhällsviktiga aktörers behov av radiofrekvenser ska tillgodoses och nationella säkerhetsintressen säkerställas i högre utsträckning. Änd- ringarna ska syfta till att •säkerställa att samhällsviktiga aktörer tilldelas det frekvensutrymme som krävs för att aktörerna ska kunna upprätthålla sin förmåga att värna säkerhet, och •i övrigt säkerställa nationella säkerhetsintressen vid tillståndspröv- ningen, inklusive möjlighet att ställa högre säkerhetskrav och att underlåta att tilldela eller att upphäva ett beslut om tilldelning av radiospektrum/frekvenser till enskilda aktörer som befaras utgöra en säkerhetsrisk. Utredaren får ta upp sådana närliggande frågor som har samband med de frågeställningar som ska utredas, under förutsättning att uppdraget ändå bedöms kunna redovisas . Utredaren ska bedöma de ekonomiska konsekvenserna av förslagen för det allmänna och konsekvenserna i övrigt av förslagen. Förslagens konsekvenser ska redovisas enligt 14–15 a §§ kommittéförordningen (1998:1474) samt 6 och 7 §§ förordningen (2007:1244) om konsekvens- utredning vid regelgivning. Eventuella förslag som följer av utred- ningen ska vara förenliga med . Om förslagen kan förväntas leda till kostnadsökningar för det allmänna, ska utredaren föreslå hur dessa ska finansieras. Utredaren ska även bedöma vilka konsekven- ser förslagen får för företag, hur konkurrensen påverkas och i vilken utsträckning tillämpning av om statsstöd kan komma att aktualiseras. Samråd och redovisning av uppdraget Utredaren ska hålla sig informerad om det arbete som bedrivs i Ut- redningen om vissa säkerhetsskyddsfrågor (Ju 2017:08) och Förbätt- rat skydd för totalförsvarsverksamhet (Fö 2017:02) samt beakta annat relevant arbete som pågår inom och kommitté- väsendet. Utredaren ska samråda med , Säkerhetspolisen, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Försvarsmakten, För- svarets radioanstalt, , , Trafik- verket, , , Transportstyrelsen, Rymd- styrelsen och Myndigheten för press, radio och tv. Utredaren ska i övrigt inhämta synpunkter från berörda myndigheter och organisa- tioner i den utsträckning som utredaren finner det lämpligt. Vidare ska utredaren hålla sig informerad om och beakta relevant arbete i fråga om förslaget till och rådets direktiv om inrättande av en europeisk kodex för elektronisk kommunikation. Uppdraget ska redovisas . Utredningen om radiospektrumanvändning (N 2017:07) Förlängd tid för uppdraget Regeringen beslutade kommittédirektiv om radiospektrumanvändning (dir. 2017:99). Enligt utred- ningens direktiv ska uppdraget redovisas . Uppdraget ska i stället redovisas . 6.117 115 112 110 3 kHz - VLF/LF 2194 5.2190 5.2173 2170 2160 AERONAUTICALMOBILE(R) MOBILE(*R) MOBILE(*R) MOBILE(*R) MOBILE(*R) MOBILE(DISTRESSANDCALLING) MOBILE(*R) MOBILE(*R) MOBILE(*) 300 kHz - MF 35.26 2.26 175.26 1.26 67.25 55.25 21.25 07.25 01.25 005.25 99.24 89.24 6.24 45.24 24 35.23 2.23 23 855.22 22 924.21 87.21 85.21 45.21 01.20 995.19 99.19 8.19 68.19 168.18 068.18 052.18 03.18 97.17 9.17 55.17 48.17 41.17 36.16 2.16 1.16 8.15 6.15 1.15 01.15 005.15 99.14 35.14 25.14 14 87.13 8.13 6.13 57.13 55.13 45.13 41.13 36.13 26.13 2.13 65.11 6.11 4.11 275.11 175.11 15.10 1.10 005.10 003.10 995.9 9.9 9.5 9.4 355.9 305.9 45.7 4.7 3.7 2.7 1.7 7 06.5 005.5 003.5 995.4 063.4 4 95.3 9.3 MOBILE(*) MOBILE(*) MOBILE(*) MOBILE(*) MOBILE(*) MOBILE(*) AERONAUTICALMOBILE(OR) Mobile(*R) AERONAUTICALMOBILE(R) Mobile(*) AERONAUTICALMOBILE(OR) AERONAUTICALMOBILE(R) AERONAUTICALMOBILE(OR) Mobile(*R) Mobile(*R) Mobile(*R) Mobile(*R) Mobile(*R) AERONAUTICALMOBILE(R) AERONAUTICALMOBILE(OR) AERONAUTICALMOBILE(R) AERONAUTICALMOBILE(OR) Mobile(*R) AERONAUTICALMOBILE(R) AERONAUTICALMOBILE(OR) AERONAUTICALMOBILE(R) MOBILE(*R) MOBILE(*R) AERONAUTICALMOBILE(OR) AERONAUTICALMOBILE(R) AERONAUTICALMOBILE(OR) AERONAUTICALMOBILE(R) MOBILE(*) MOBILE(*) Mobile(*) AERONAUTICALMOBILE(OR) AERONAUTICALMOBILE(R) MOBILE(*R) MOBILE(*R) AERONAUTICALMOBILE(OR) MOBILE(OR) MOBILE(*) AERONAUTICALMOBILE(R) MOBILE(*) MOBILE(*R) MOBILE(*R) AERONAUTICALMOBILE(OR) AERONAUTICALMOBILE(R) 037.162 012.162 988.161 963.161 838.156 813.156 787.156 762.156 563.156 488.156 154 153 05.150 9.149 148 146 144 65.143 6.143 138 825.137 175.137 025.137 137 02.40 986.39 5.39 39 Space(S.Oper-E) MOBILE(*) MOBILE(*) MobileSatellite(E-S) MOBILE(*) MOBILE(*) MobileSatellite(E-S) MOBILE(*) MobileSatellite(E-S) MARITIMEMOBILE(DISTRESSANDCALLING) MobileSatellite(E-S) MOBILE(*R) MOBILE(*R) MOBILE(*R) MOBILE(*) MOBILESATELLITE(E-S) MOBILE(*R) .MOB(E.SAT-S) MOBILE(*R) MOBILE(OR) MOBILE(R) AERONAUTICAL MOBILE(R) MOBILE(*) MOBILE(*) .OP.SP(ID) 2700 2690 2670 2655 2520 2500 5.2483 2450 2025 2010 1980 1970 1710 1700 1690 1675 1670 4.1668 1668 5.1660 1660 5.1626 8.1613 6.1610 1610 1559 1535 1530 1525 1518 1492 460 459 456 455 450 440 438 432 430 410 1.406 406 403 402 401 15.400 05.400 9.399 .EEXSAT(PA) MOBILE(*) .Re.S(pa) .EexSat(pa) MOBILE(*) MOBILE(*) DET(S.R-E) M(S-E) MOBILE(*) (DS)(S.RE.S-E) (S-E)(S-S) (S-E)(S-S) .RES(S-E) .MOB(S.SAT-E) (DS)(E.RE.S-S) (E-S)(S-S) (E-S)(S-S) .RES(E-S) .MOB(E.SAT-S) MOBILE(*) SAT(S.ME-E) Mobile(*) MOBILE(*) SAT(S.ME-E) MOBILE(*) M(E-S) M(E-S) .RE.S(PA) Mobile(*) .RE.S(PA) Mobile(*) MOBILESATELLITE(E-S) MOBILESATELLITE(E-S) .MOB(E.SAT-S) .Mob(S.Sat-E) .MOB(E.SAT-S) MOBILESATELLITE(E-S) SATELLITE(S-E)(S-S) MOBILESATELLITE(S-E) M(S-E) Mobile(*) M(S-E) Mobile(*) MOBILE(*) .MOB(S.SAT-E) MOBILE(*) MOBILE(*) MOBILE(*) MOBILE(*) .RES (PA) .EEXSAT(PA) SATELLITE(E-S) SAT (S-E) (S-S) .RES(S(ACT)-E)(S-S) .EEX(AC) SATELLITE(S-E) AERONAUTICAL MOBILE(R) MOBILE(*) MOBILE(*) MOBILE(*) Satellite(S-E) MOBILE(*) MOBILE(*) MOBILE(*) MOBILE(*) MOBILE(*) RESEARCH(S-S) MOBILE(*) MOBILESATELLITE(E-S) Mobile(*) MOBILESATELLITE(E-S) MobileSatellite(S-E) MobileSatellite(E-S) 30 9.29 5.29 1.29 75.24 65.24 45.24 25.24 05.24 24 6.23 55.23 15.23 55.22 5.22 21.22 22 8.18 6.18 4.18 1.18 7.15 63.15 43.15 4.15 35.15 5.14 47.14 4.14 3.14 25.14 7.10 68.10 6.10 55.10 5.10 45.10 9 85.8 75.8 65.8 55.8 5.8 4.8 7.3 7.25 235.7 145.7 075.7 15.5 091.5 03.5 01.5 5 99.4 FIXED(E.SAT-S) .MOB(E.SAT-S) Earth.Expl(E.Sat-S) FIXED(E.SAT-S) MobileSatellite(E-S) Earth.Expl(E.Sat-S) FX(E-S) FX(E-S) SATELLITE(E-S) F&T(E-S) FIXEDSATELLITE(E-S) FIXED(E.SAT-S) EarthExpl..Sat(act) .EEXSAT(PA) MOBILE(*) .RE.S(PA) .EEXSAT(PA) SATELLITE(S-E) SATELLITE(S-E) signal-satellite(S-E) FIXEDSATELLITE(S-E) MOBILESATELLITE(S-E) FIXEDSATELLITE(S-E) MobileSatellite(S-E) (S-E)(E-S) SATELLITE(S-E) FIXED(S.SAT-E) SATELLITE(S-E) SATELLITE(E-S) SPACE.RES(ACT) .EEX(AC) space)(E-S) FIXED(E.SAT-S) .EEXSAT(PA) FX(E-S) MOBILE(*) FX(E-S) M(E-S) MOBILE(*) FX(E-S) .S(S.Re-E)M(E-S) MOBILE(*) FX(E-S) M(E-S) .EEX(AC) F&T(E-S) SPACE.RES(ACT) .EEX(AC) FIXEDSATELLITE(S-E) FIXEDSATELLITE(E-S) MOBILE(*) FIXED SATELLITE (E-S) .EEXSAT(PA) MOBILE(*) .RES(ACT) .SAT(ACT) SPACE.RES(ACT) .EEX(AC) MOBILE(*) FX(E-S) FX(E-S) FIXED(E.SAT-S) (S.SAT - E) MOBILE(*) MOBILE(*) SATELLITE(S-E) MOBILE(*) FX(S-E) SAT(S.ME-E) MOBILE(*) SATELLITE(S-E) FIXED(S.SAT-E) SATELLITE (E-S) (S-E) FIXED SATELLITE(E-S) FIXED(E.SAT-S) FIXED(E.SAT-S) MOBILE(*) .Re.S(dS) MOBILE(*) .RE.S(ACT) .EEX(AC) .RES(ACT) .SAT(ACT) MOBILE(*) .EEX(AC) MOBILE(*) FIXED(E.SAT-S) M(R)SAT.AE AERO..MOB(R) M(R)SAT.AE SAT(E - S) .SAT (R) MOBILE(*) .Re.S(pa) SATELLITE (S-E) SATELLITE(S-E) MOBILE(*) 241 240 238 235 232 5.231 54.48 2.48 9.47 5.47 2.47 47 41 5.40 40 5.39 36 5.35 2.35 7.34 2.34 3.32 32 8.31 5.31 3.31 31 .EEXSAT(PA) FIXED(S.SAT-E) .EEXSAT(PA) FX(S-E) .SAT(PA) .RES(PA) .SAT(PA) .EEXSAT(PA) SPACE.RES(PA) EARTHEXPL..SAT(PA) .SAT(PA) .RES(PA) .EEXSAT(PA) .SAT(PA) .SAT(PA) .RES(PA) .SAT(PA) .SAT(ACT) SATELLITE (S-E) MOBILE SATELLITE (S-E) .SAT(PA) .SAT(PA) .EEXSAT(PA) .RES(PA) .SAT(PA) .SAT(PA) .RE.S(ACT) .EEX(AC) .SAT(PA) FX(S-E) MOBILE(*) MOBILE(*) .RE.S(PA) .EEXSAT(PA) .RES(PA) .RES(PA) .RES(PA) .SAT(PA) RESEARCH(PASSIVE) Satellite(E-S) SPACE.RES(PA) EARTHEXPL..SAT(PA) FIXED(E.SAT-S) FIXED(E.SAT-S) FIXED(E.SAT-S) MOBILE(*) FX(S-E) FX(S-E) M(S-E) MOBILE(*) FX(S-E) MOBILE(*) .RE.S(ACT) .EEX(AC) (DS)(S.RE.S - E) (DS)(S.RE.S-E) .EEXSAT(PA) F&T(S-E) SATELLITE(E-S) SATELLITE(E-S) RadioR.BroadcastB ResearchRe.MobileM MeteorologicalMe.FixedFx satellitebySatLandLd mobileaeronauticalrouteOff(OR)SpaceS mobileaeronauticalRoute(R)AmateurAm mobileaeronauticalexcept(*)DeterminationDet. routemobileaeronauticalexcept(*R)NavigationNav route-offmobileaeronauticalexcept(*OR)explorationEarthEex spacetoEarthsatellite,byS)-(EOperationOp Earthtospacesatellite,byE)-(SInterInt spacetospacesatellite,byS)-(SLocationLoc passive(pa)AstronomyAs. Note 1: A primary service is written in capital letters, a Secondary service has first letter capital and other lower case Note 2: The spacing alloted the services in the spectrum segments shown is not proportional to the actual amount of spectrum occupied. 1.Ett reklamlandskap i förändring –konsumentskydd och tillsyn i en digitaliserad värld. för blåljusverksamhet och andra samhällsnyttiga funktioner. 5.Vissa processuella frågor på socialförsäkringsområdet. 6.Grovt upphovsrättsbrott och grovt varumärkesbrott. 7.Försvarsmaktens långsiktiga materielbehov. 8.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2018. Beslut under osäkerhet. 9.Ökad trygghet för studerande som blir sjuka. 10.Myndighetsgemensam indelning – samverkan på regional nivå. Myndighetsgemensam indelning – författningsändringar till följd av ny landstingsbeteckning. –för unga som varken arbetar eller studerar. 12.Uppdrag: Samverkan 2018. Många utmaningar återstår. 13.Finansiering av infrastruktur med skatt eller avgift? 14.Bidragsbrott och underrättelseskyl- dighet vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen – en utvärdering. 15.Mindre aktörer i energilandskapet –genomgång av nuläget. 16.Vägen till självkörande fordon – introduktion. Del 1 + 2. i centrum – ett ramverk för lärares och rektorers professionella utveckling. 18.Statens stöd till trossamfund i ett mångreligiöst . 19.Forska tillsammans – samverkan för lärande och förbättring. 22.Ett ordnat mottagande – gemensamt ansvar för snabb etablering eller återvändande. 23.Konstnär – oavsett villkor? 24.Tid för utveckling. 25.Juridik som stöd för förvaltningens digitalisering. 26.Några frågor i skyddslagstiftningen. 27.Ekonomiska sanktioner mot terrorism. –för snabba, säkra och effektiva hjälpinsatser. 29.Validering i högskolan – för tillgodoräknande och livslångt lärande. 30.Förenklat förfarande vid vissa beslut om hemlig avlyssning. 31.En lag om operativt militärt stöd mellan och . 32.Ju förr desto bättre – vägar till en förebyggande socialtjänst. 33.Aggressionsbrottet och ändringar i Romstadgan. 34.Vägar till hållbara vattentjänster. 35.Ett gemensamt bostadsförsörjningsansvar. 36.Rätt att forska. Långsiktig reglering av forskningsdatabaser. 37.Att bryta ett våldsamt beteende för män som utsätter närstående för våld. 38.Styra och leda med tillit. Forskning och praktik. 39.God och nära vård. –för elever och barn i en bättre skola. 42.Tryggad tillgång till kontanter. –mer service på fler platser. 44.Möjligt, tillåtet och tillgängligt –förslag till enklare och flexiblare upphandlingsregler och vissa regler om överprövningsmål. 45.Behandling av personuppgifter vid Myndigheten för arbetsmiljökunskap. 46.En utvecklad översiktsplanering. Del 1: Att underlätta efterföljande planering. Del 2: reglering av upplåtelseformen. 47.Med tillit växer handlingsutrymmet. –tillitsbaserad styrning och ledning av välfärdssektorn. 48.En lärande tillsyn. Statlig granskning som bidrar till verksamhetsutveckling i vård, skola och omsorg. –några särskilt utpekade frågor. 50.Ett oberoende public service för alla –nya möjligheter och ökat ansvar. 51.Resurseffektiv användning av byggmaterial. 52.Behandling av personuppgifter vid Myndigheten för vård- och omsorgsanalys. 53.Översyn av maskinell dos, extempore, prövningsläkemedel m.m. S. 54.En effektivare räddnings- tjänst. 55.Styrning och vårdkonsumtion ur ett jämlikhetsperspektiv. Kartläggning av socioekonomiska skillnader i vårdutnyttjande och utgångspunkter för bättre styrning. 56.Bättre kommunikation för fler investeringar. 57.Barns och ungas läsning –ett ansvar för hela samhället. –moderniserad lagstiftning för ökad samordning. 59.Statens gruvliga risker. 60.Tillträde till Rotterdamreglerna. 61.Rättssäkerhetsgarantier och hemliga tvångsmedel. 62.Kamerabevakning i brottsbekämp- ningen – ett enklare förfarande. 63.Behandlingen av personuppgifter vid Försvarsmakten och . 65.Informationsutbyte vid samverkan mot terrorism. 66.Ett mer konkurrenskraftigt system för stöd vid korttidsarbete. 67.Ett snabbare bostadsbyggande. 68.Nya regler om faderskap och föräldraskap. 69.Ökat skydd mot hedersrelaterad brottslighet. 70.En arvsfond i takt . En översyn av regelverket kring Allmänna arvsfonden. 71.En andra och en annan chans –ett komvux i tiden. 72.Expertgruppen för digitala investeringar. 73.Studiemedel för effektiva studier. 74.Lite mer lika. Översyn av kostnadsutjämningen för kommuner och landsting. 75.Vissa polisfrågor – säkerhet vid förhör samt kränkningsersättning. 76.Mindre aktörer i energilandskapet –förslag med effekt. –ny roll, nya möjligheter. 79.Analyser och utvärderingar för effektiv styrning. 80.Samspel för hälsa. Finansiell samordning mellan hälso- och sjukvård och sjukförsäkring. 81.YA lär dig jobbet på jobbet. 83.Att förstå och bli förstådd – Ett reformerat regelverk för tolkar i talade språk. 84.Det går om vi vill. Förslag till en hållbar plastanvändning. 85.Slopad straffrabatt för unga myndiga. 86.Verkställbarhet av beslut om lov. 87.Aggressionsbrottet i svensk rätt och svensk straffrättslig domsrätt. 88.Översyn av insatser enligt LSS och assistansersättningen. Del 1 & 2. 89.Tydligare ansvar och regler för läkemedel. 90.För att börja med något nytt måste man sluta med något gammalt. Förslag för en långsiktigt hållbar styrning inom området psykisk hälsa. – ett nytt regelverk på skatteområdet. 92.Frekvenser i samhällets tjänst. Uppdrag: Samverkan 2018. Många utmaningar återstår. [12] Flexibel rehabilitering. Ett ordnat mottagande – gemensamt ansvar för snabb etablering eller återvändande. Tid för utveckling. [24] Vissa fredspliktsfrågor. Behandling av personuppgifter vid Myndigheten för arbetsmiljökunskap. Ett reklamlandskap i förändring –konsumentskydd och tillsyn i en digitaliserad värld. Myndighetsgemensam indelning – sam- verkan på regional nivå. Myndighetsgemensam indelning – författningsändringar till följd av ny landstingsbeteckning. Finansiering av infrastruktur med skatt eller avgift? Bidragsbrott och underrättelseskyldig- het vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen – en utvärdering. Juridik som stöd för förvaltningens digitalisering. Styra och leda med tillit. Forskning och praktik.