sou · H7B359d6 · 2019-12-12 00:00:00 — Beräkningar för uppskattningarna av det felutbetalade beloppet görs likt totalbeloppet i Tabell 3 från medelvärdesskattningar som multipliceras upp med populationsstorleken. Konfidensintervallen bygger på att medelvärdesskattningarna kan anses normalfördelade enligt centrala gränsvärdessatsen. Dock är det viktigt att påpeka att en tumregel som ges när ett stickprovsmedelvärde kan anses vara normalfördelad brukar vara vid över 30 observationer. De flesta grupper innehåller Felaktiga utbetalningar av bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd avrapportering till delegationen för korrekta utbetalningar (Fi 2016:07) Dnr/Ref. 14 (42) färre än 30 observationer och är därför än mer osäkra än vad konfidensintervallen visar. För att få fram hur stor andel av det totala felet som utgörs av varje kombination har beloppen divideras med de felaktiga beloppen som tidigare räknades ut (se Tabell 3), för populationen BT respektive för populationen med minst en av förmånerna. Eftersom det är ganska stor osäkerhet för de enskilda felen så kan i teorin konfidensintervallen för andelen av det totala felet understiga 0 respektive överstiga . Delegationen har utvecklat en tabell för att redovisa orsaksindelningen. I den finns inte några rader för att redovisa fel som har flera orsaker. För att kunna redovisa enligt den tabellen behöver vi därför göra antaganden om de fel i våra resultat ovan som har flera orsaker. Vi har inte några underlag för att veta hur felen fördelas i dessa fall och har därför antagit att felet fördelas lika mellan de förklaringar och orsaker som inrapporterats. På så vis får vi en skattning på hur mycket som orsakats av de individuella orsakerna. Dessa skattningar syns i Tabell 9 och 10 nedan. Felaktiga utbetalningar av bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd avrapportering till delegationen för korrekta utbetalningar (Fi 2016:07) Dnr/Ref. 15 (42) I kontrollen har det inte funnits någon orsakskategori som motsvarar Ej tillräckliga uppgifter för att fatta korrekta beslut (se tabell 6). Som tidigare nämnts har det inte heller gjorts någon utredning i kontrollen för att avgöra när felet uppstod i respektive ärende. Det är därför möjligt att det finns ärenden som kategoriserats som ”Ej anmält ändrade förhållanden” trots att felen orsakats av att myndigheten brustit i sin utredningsskyldighet. Därför ska resultaten för ”Fel orsakade av sökande” respektive ”Fel orsakade av myndigheten” tolkas med stor försiktighet. 4.2.1Felaktiga uppgifter vid ansökan Resultatet visar att av det felutbetalade beloppet orsakats av felaktiga uppgifter vid ansökan. Troligtvis är detta resultat en underskattning, eftersom kategoriseringen av orsaker gjorts utan att ärendena utretts fullt ut för att kunna avgöra när felet uppstått. Se avsnitt 3.3. Se även resultat av delstudien , som redovisas i bilaga 2. Sammanfattningsvis visar resultatet av denna delstudie att av de som beviljats förmånen får ett korrekt beslut vid ansökningstillfället, om ansökan handläggs enligt ordinarie process, givet att den förstärkta handläggningen kan antas avgöra vad som är ett korrekt beslut. I resterande uppgick det s.k. bruttofelet i genomsnitt till (/år) avseende bostadstillägg. fick för högt bostadstillägg med i snitt och för lågt bostadstillägg med i snitt . Den högsta enskilda felutbetalningen var på för mycket. I av de kontrollerade ärendena uppstod en felutbetalning som översteg . Studien visar inte på några fel vid ansökningstillfället avseende äldreförsörjningsstöd. Delstudien visar vidare att uppgifter om bostadskostnad är den största enskilda källan till fel vid ansökningstillfället. Fel förekommer även avseende inkomst av kapital, förmögenhet (tillgångar minus skulder) och i ett fåtal fall avseende tjänstepension. 4.2.2Ej anmält ändrade förhållanden Resultatet visar att orsakerna till felutbetalningarna till övervägande del beror på att förmånstagarna inte anmält ändrade förhållanden. Det gäller både antalet ärenden och andelen av de totala felutbetalningarna, som är i båda Felaktiga utbetalningar av bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd avrapportering till delegationen för korrekta utbetalningar (Fi 2016:07) Dnr/Ref. 16 (42) Det är rimligt att det är en vanlig orsak eftersom det är en välkänd risk för felutbetalningar av bostadstillägg att förändringar som påverkar förmånen inte anmäls. Se Bilaga 4 för en detaljerad beskrivning av dessa risker. Även resultaten i de andra delstudierna stärker bilden att ej anmälda ändrade förhållanden är den vanligaste orsaken till fel (se Bilaga 1 och Bilaga 2). I avsnitt 4.4 redovisas vilka typer av uppgifter som står för de beloppsmässigt största felen. Den slumpmässiga kontrollen överskattar troligen denna orsak. Detta beror på de hur kontrollerna gjorts och kategoriserats i studien, se avsnitt 3.3. 4.2.3Ej tillräckliga uppgifter vid beslutstillfället Orsaksindelningen som använts vid de slumpmässiga kontrollerna kan inte användas för att redovisa något resultat för denna orsak. Se avsnitt 3.3 och tabell 6. Delstudien , se bilaga 2, ger en bild av vilka fel som uppstår vid ansökan. Den visar att av ett slumpmässigt urval förstagångsansökningar skulle leda till felutbetalningar om de handlagts enligt den ordinarie processen, i jämförelse med när alla uppgifter kontrollerats mer noggrant i en så kallad förstärkt handläggning. Resultaten är inte uppdelade efter om uppgifterna var fel eller otillräckliga (jämför 4.2.1 ovan). 4.2.4Tillräckliga och korrekta uppgifter, fel beslut Resultatet visar att det förekommit att myndigheten har fattat ett felaktigt beslut, trots att det funnits tillräckliga och korrekta underlag. Det har bedömts vara orsaken till felutbetalningen i ett tiotal fall i urvalet och uppskattas stå för av det totala felutbetalade beloppet. I resultatet ingår samtliga beslut som rättats med stöd av ex officio-reglerna. Ett felaktigt beslut kan rättas om det har blivit oriktigt på grund av att det fattats på ett uppenbart felaktigt eller ofullständigt underlag eller är uppenbart felaktig rättstillämpning eller annan liknande orsak. Exempelvis kan en förmånstagare ha anmält en inkomst som myndigheten missat att räkna med i beslutsunderlaget.5 4.2.5Utbetalning fel, trots rätt beslut Studien kan inte visa några resultat för denna orsak. Kontrollen utgår från information om utbetalningar i myndighetens ärendehanteringssystem och har inte undersökt faktiska utbetalningar. 4.2.6Ändrade förhållanden ej omhändertagna I ett fåtal av de kontrollerade ärendena beror felutbetalningarna på att myndigheten missat att omhänderta framtida förändringar som framkommit i samband med ansökan. Det uppskattas motsvara ungefär en procent av det totala felaktiga utbetalade beloppet. Exempel på när detta inträffat är att förmånstagaren anmält att en inkomst endast kommer att utbetalas eller att en inkomst tillkommer . 5Felutbetalningar avseende felaktiga eller ofullständiga underlag kan ha orsakats både av myndigheten och av förmånstagaren. När det gäller felaktig rättstillämpning är det myndigheten som förorsakat felet. Det finns bestämmelser i socialförsäkringsbalken som i vissa fall hindrar oss från att rätta fel som uppstått i tidigare beslut. Det gäller där rättningen är till nackdel för förmånstagaren och beslutet är äldre än . Felaktiga utbetalningar av bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd avrapportering till delegationen för korrekta utbetalningar (Fi 2016:07) Dnr/Ref. 17 (42) Det finns inte något underlag i resultaten från kontrollerna för att kvantifiera hur stor del av felen som utgörs av misstänkt avsiktliga fel. Det är även svårt att bedöma detta i enskilda ärenden. Bostadstillägget uppfattas av många pensionärer som svårt att förstå, och för vissa uppfattas alla utbetalningar från som ”pension”. Eftersom den enskilde inte alltid vet vilka uppgifter som påverkar bostadstillägget är det inte självklart att underlåtenhet att anmäla förändringar om s.k. centrala uppgifter (t.ex. antal inneboende) innebär att felet kan kategoriseras som misstänkt avsiktligt. hämtar in vissa uppgifter direkt från källan och räknar om bostadstillägget med hjälp av dessa och därför är det ibland oklart för pensionären vilka förändringar som ska anmälas till myndigheten. Dessutom är det oklart när förändringar ska anmälas eftersom t.ex. inkomstuppgifterna enligt regelverket är framåtsyftande, förmögenhetsuppgifter historiska och bostadskostnad samtida. En kategorisering som diskuterats är att betrakta alla felutbetalningar som är för låga som oavsiktliga – det ter sig ju osannolikt att en pensionär avsiktligt vill ha för lite i bostadstillägg. Det är dock inte är så enkelt. En vanlig anledning till att bostadstillägget är för lågt är att pensionärens hyra har höjts utan att detta anmälts och tagits i beaktande i beslutet om bostadstillägg. Pensionären kan uppleva att det är krångligt att anmäla en hyreshöjning i förhållande till vad det ger i ökat bostadstillägg. Pensionären kan även medvetet avstå från att anmäla förändringen p.g.a. risken att myndigheten då kontrollerar andra uppgifter i ärendet och som i sin tur skulle kunna sänka utbetalningen. Sammantaget kan vi inte ur resultaten i kontrollerna utläsa andelen misstänkta avsiktliga fel. Vi vet att det förekommer avsiktliga fel, vilket bland annat syns i myndighetens handläggning av återkravsärenden och kontrollutredningar vid misstänkta brott. Vår bedömning är dock att felutbetalningarna av bostadstillägg till största del beror på oavsiktliga fel orsakade av pensionärerna, eller de anhöriga och andra som hjälper pensionärerna med sin privata administration, och att de i många fall saknar kunskap om skyldigheten att anmäla förändringar. 4.4Uppgifter som används felaktigt Enskilda uppgifter som varit fel och som påverkat beloppet för bostadstillägget har analyserats var för sig i en simuleringsmodell för bostadstillägg. Exempelvis har det antagits att det endast skett en förändring i kapitalinkomst där uppgifter i simuleringsmodellen ersätts med den nya uppgiften angående kapitalinkomst som framkom i kontrollen. Detta har gjorts för enskilda uppgifter var för sig och tillsammans i olika grupperingar för att se hur mycket fel som orsakats av olika typer av uppgifter. Uppgifterna är grupperade för att i möjligaste mån kunna redovisas enligt delegationens kategorisering. Se Figur 1 nedan. Felaktiga utbetalningar av bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd avrapportering till delegationen för korrekta utbetalningar (Fi 2016:07) Dnr/Ref. 18 (42) Den översta delen av figur 1 redogör för inkomstuppgifter på detaljerad nivå. I den kan t.ex. utläsas att felaktiga uppgifter om svenska tjänstepensioner motsvarat felutbetalningar med för mycket och för lite. Nästa del av figur 1 visar inkomster totalt och förmögenhet. Felaktiga uppgifter om inkomster respektive förmögenhet motsvarar ungefär lika stora felutbetalningar där ersättningen varit för hög, . Den tredje bilden visar uppgifterna om bostadskostnad och boendeförhållanden. Här är det tydligt att pensionärerna fått för lite ersättning pga. felaktiga uppgifter om bostadskostnad. I den sista delen sammanfattas informationen i en mer övergripande gruppering, där inkomst- och förmögenhetsfel samt fel i uppgifter om boendekostnad och 6För att erhålla konfidensintervall för hur de enskilda uppgifterna påverkar beloppet för BT har bootstrapstickprov används i simuleringsmodellen och upprepats 5 000 gånger där konfidensintervallen utgör den 2.5e percentilen respektive 97.5e percentilen av bootstrapstickprovet. Felaktiga utbetalningar av bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd avrapportering till delegationen för korrekta utbetalningar (Fi 2016:07) Dnr/Ref. 19 (42) boendeförhållanden läggs ihop. I den allra sista stapeln kan de totala felen utläsas. Dessa belopp, för mycket och för lite, är desamma som redovisas i Tabell 5 för population BT. Summan av de individuella felen blir dock större än det totala beloppet. Redovisningen i Figur 1 visar hur en enskild felaktig uppgift påverkar storleken av bostadstillägget. Dock påverkar samtliga uppgifter som ingår i beslutsunderlaget det belopp som utbetalas till förmånstagarna. Exempelvis kan bostadstillägget påverkas både av ändrad bostadskostnad och av förmögenhet. Det går därför inte att summera de enskilda felen. Resultaten ovan visar uppskattade totala felutbetalningar kategoriserade efter typ av felaktiga uppgifter. I tabell 11 redovisas uppskattat antal ärenden och den genomsnittliga felutbetalningen i kronor i samma kategorisering. Sammantaget visar kontrollen att uppgifterna avseende inkomster och förmögenhet är fel i av ärendena (uppskattat till 148 000 ärenden i populationen). I av dessa utbetalas för mycket ersättning med i genomsnitt /månad och i utbetalas för lite med i genomsnitt /månad. Felaktiga utbetalningar av bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd avrapportering till delegationen för korrekta utbetalningar (Fi 2016:07) Dnr/Ref. 20 (42) Felaktiga uppgifter avseende tjänstepensioner och kapitalinkomster leder till de största beloppsmässiga felen inom inkomstområdet. Dock berör felen i tjänstepension endast hälften så många ärenden som när det gäller kapitalinkomster. Inkomst av kapital är den uppgift som ändrats i flest antal ärenden men genomsnittsbeloppen är förhållandevis låga. Felutbetalningar pga. felaktiga uppgifter om kapitalinkomst förväntas minimeras med anledning av en lagändring . Kapitalinkomst inhämtas därefter maskinellt och bostadstillägget räknas om med de nya uppgifterna månaden efter det att den slutliga skatten är beslutad. Tjänstepensioner: Kontrollen har visat att uppgifterna är fel i (cirka 48 000 ärenden). I utbetalas det för mycket ersättning med i genomsnitt /månad och i utbetalas för lite med i genomsnitt /månad. Dock är totalsumman som betalas ut för mycket mer än dubbelt så hög som den som betalas ut för lite. Inkomst av kapital: Uppgifterna är fel i drygt en tredjedel av populationen (cirka 90 000 ärenden). I utbetalas för mycket ersättning med i genomsnitt /månad och i utbetalas för lite med i genomsnitt /månad. Utländska pensioner: Kontrollen har visat att uppgifterna är fel i av beståndet (cirka 13 600 ärenden). I utbetalas för mycket ersättning med i genomsnitt /månad och i utbetalas för lite med i genomsnitt /månad. Övriga inkomster (annan inkomst): redovisas gemensamt och detta gäller exempelvis: •dagersättningar från och A-kassor Kontrollen indikerar att uppgifterna är fel i av populationen (cirka 22 000 ärenden). I utbetalas för mycket ersättning med i genomsnitt /månad och i utbetalas för lite ersättning med i genomsnitt /månad. 4.4.1.2Förmögenhet (tillgångar med avdrag för skulder) Felaktiga förmögenhetsuppgifter leder totalt sett till de största beloppsmässiga felen. Felen uppskattas beröra av populationen (cirka 50 000 ärenden). I utbetalas för mycket ersättning med i genomsnitt /månad och i utbetalas för lite ersättning med i genomsnitt /mån. 4.4.2 Kostnader och utgifter (bostadskostnader) I begreppet bostadskostnad ingår exempelvis hyra, avgift till bostadsrättsförening, fastighetsavgift för egen bostad, ränta på bolån och driftskostnader. Felaktiga bostadskostnader leder totalt sett till de näst högsta beloppsmässiga felen. Felen uppskattas beröra av populationen (cirka 88 000 ärenden). Felaktiga utbetalningar av bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd avrapportering till delegationen för korrekta utbetalningar (Fi 2016:07) Dnr/Ref. 21 (42) procent utbetalas för mycket ersättning med i genomsnitt /mån och i utbetalas för lite ersättning med i genomsnitt /mån. Här är det viktigt att beakta att dessa fel endast kan uppstå om bostadskostnaden ligger under taket för högsta ersättning. Under begreppet boendeförhållande redovisas ändrade uppgifter avseende: •flytt inom och utanför •antal personer som delar bostad med förmånstagaren Felaktiga uppgifter avseende boendeförhållanden leder totalt sett till de tredje största beloppsmässiga felen. Felen uppskattas endast beröra av beståndet (cirka 5 300 ärenden) men de enskilda felen har stor beloppsmässig påverkan. I utbetalas för mycket ersättning med i genomsnitt /månad och i utbetalas för lite ersättning med i genomsnitt /månad. 4.5Ursprunget på uppgifter som används felaktigt Vid kontrollen har vi inte mätt felen efter denna skärning, som tagits fram av delegationens arbetsgrupp, och kan därför inte redovisa en fördelning enligt den angivna kategoriseringen. Dock beskrivs möjligt ursprung till felen nedan. Uppgifter från samtliga ovan angivna ursprung används i den ordinarie processen när vibeviljar förmånen samt vid ändring av förmån. I den ordinarie processen verifieras uppgifter från förmånstagaren helt eller delvis mot uppgifter från egen myndighet, annan myndighet samt tredje part.7 Motsvarande kontroller görs även enligt gällande omräkningsprocess8. Myndigheten hämtar även in ändrade uppgifter från , och från de tjänstepensionsbolag som är elektroniskt anslutna. Detta gäller exempelvis ändringar avseende: •antal boende på förmånstagarens adress 7I bilaga 2 "Förstärkt handläggning av ansökan om BT/ÄFS" redogörs hur de uppgifter som påverkar utbetalningen kontrolleras vid ansökningstillfället. 8Process som gäller vid handläggning av förmånstagarnas anmälan om ändrade förhållanden. Vid handläggningen av ändrade uppgifter kontrolleras endast de uppgifter som ändrats, eftersom myndigheten förutsätter att övriga uppgifter är oförändrade. Felaktiga utbetalningar av bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd avrapportering till delegationen för korrekta utbetalningar (Fi 2016:07) Dnr/Ref. 22 (42) •tjänstepensioner från elektroniskt anslutna tjänstepensionsbolag (görs en gång ). Detta gäller endast om det finns information om att tjänstepension utbetalas från något av dessa bolag. Om förmånstagarna inte uppger samtliga skattepliktiga inkomster i samband med ansökan eller inte anmäler ändrade eller nytillkomna uppgifter har myndigheten möjlighet att upptäcka och kontrollera dessa i efterhand i samband med taxeringskontrollen9. 5 Diskussion och sammanfattande bedömning Den slumpmässiga efterkontrollen visade att av de kontrollerade ärendena hade ett fel som påverkade det utbetalda beloppet. Felet för enbart bostadstillägg skattades till och felet för totalsumman för bostadstillägg, särskilt bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd skattades till . I båda fallen motsvarar felutbetalningen av det utbetalade beloppet totalt . Resultaten framstår som rimliga utifrån en jämförelse med en liknande slumpmässig kontroll . Resultaten mellan kontrollerna är dock inte helt jämförbara eftersom urval och metod skiljer sig åt. I felet ingår både belopp som varit för höga och för låga. De totala beloppen som betalats ut för högt är större än de som betalats ut för lågt. Det var dock något fler ärenden där felen bestod av för låga utbetalningar än för höga. Kontrollen visar att den vanligaste orsaken till felutbetalningar är att förmånstagaren inte anmält ändrade förhållanden. Hur olika typer av felaktiga uppgifter påverkar felutbetalningen analyserades med hjälp av en simuleringsmodell för bostadstillägg. Resultaten begränsades till bostadstillägg då simuleringsmodellen inte är utvecklad för övriga förmåner. Resultatet visar att felaktiga utbetalningar påverkades av: inkomster motsvarande , förmögenheter motsvarande , bostadskostnader och boendeförhållanden motsvarande . Summan av de olika typerna av felaktiga uppgifter summeras till ett större belopp jämfört med det som faktiskt resulterade i en felutbetalning, anledningen till det är att felen i viss utsträckning tar ut varandra eller att flera fel var för sig i ett ärende kan leda till att rätten till förmånen upphör. I analysen av taxeringskontrollen (se Bilaga 1) uppskattades felutbetalningen till för de ärenden som endast har bostadstillägg. Det motsvarade av det utbetalade beloppet totalt . Populationen som analyserades i taxeringskontrollen överensstämmer inte helt med populationerna som analyserades i den slumpmässiga kontrollen. I den senare analyserades alla med bostadstillägg (även de med särskilt bostadstillägg och/eller äldreförsörjningsstöd inkluderades) och totalsumman av alla med minst en av förmånerna. Taxeringskontrollens urval är inte slumpmässigt utan riskbaserat, dvs. baseras på de ärenden som har inkomstavvikelser 9Se bilaga 1 för en närmare beskrivning av taxeringskontrollen. 10En avrundning gör att denna siffra skiljer från tidigare redovisade . Felaktiga utbetalningar av bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd avrapportering till delegationen för korrekta utbetalningar (Fi 2016:07) Dnr/Ref. 23 (42) vars påverkan på beloppet för bostadstillägget blir som störst. Även om dessa ärenden i viss mån kontrolleras för andra uppgifter så bör inkomsterna vara det som till största del påverkar beloppet för bostadstillägget. En tolkning av den uppskattade felutbetalningen från analysen av taxeringskontrollen kan därför vara att den till största delen fångar fel i inkomsterna och till största delen visar fel i inkomstuppgifterna. Denna tolkning stämmer ganska väl överens med skattningen från den slumpmässiga kontrollen där felet för inkomster uppskattades till , vilket motsvarar av totalsumman för bostadstillägget. Delstudien ”Förstärkt handläggning vid ansökan” (se Bilaga 2) redovisar fel utifrån omfattningen av kontroller vid ansökningstillfället. Resultatet indikerar att nuvarande handläggningsprocess leder till att av de ärenden som beviljas bostadstillägg/äldreförsörjningsstöd får ett korrekt beslut, givet att den förstärkta handläggningen kan antas avgöra vad som är ett korrekt beslut. Av de ärenden i kontrollen som skulle fått ett felaktigt beslut med nuvarande handläggningsprocess uppskattas få ett felaktigt belopp som överstiger . Detta förstärker bilden från den slumpmässiga kontrollen, dvs. att de flesta och största felen uppstår under den löpande utbetalningstiden snarare än vid ansökningstillfället. Även analysen av taxeringskontrollen visar att de konstaterade felutbetalningarna främst beror på att förmånstagaren inte anmält ändrade uppgifter. I arbete med att förebygga felutbetalningar har vi tidigare analyserat behov av eventuella regeländringar. Kapitalinkomst är en av de uppgifter som pensionären själv har haft ansvar för att anmäla förändringar av. Våra analyser har visat att detta inte fungerar, då felaktiga uppgifter om kapitalinkomster uppskattas orsaka relativt stora felutbetalningar. Vår erfarenhet är också att denna uppgift är mycket svår för pensionären att hantera själv. lämnade därför in förslag om regeländring och nya regler trädde i kraft . Utifrån dessa nya regler kunde börja hämta in uppgifter om kapitalinkomster direkt från i samband med beslut om slutlig skatt. har närmare 100 000 pensionärer fått ett förändrat bostadstillägg med anledning av detta. Lagändringen syftar till att åtgärda felutbetalningar orsakade av felaktiga uppgifter om kapitalinkomster. Dessa uppskattas utifrån analysen av slumpkontrollen orsaka felutbetalningar motsvarande . Felaktiga utbetalningar av bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd avrapportering till delegationen för korrekta utbetalningar (Fi 2016:07) Dnr/Ref. 24 (42) 6 Bilaga 1 Delstudie – Taxeringskontroll Delstudie baserad på taxeringskontroll avseende inkomstår 2016. Resultatet av taxeringskontroll avseende inkomstår 2016 användes för att uppskatta årsbeloppet av felutbetalt bostadstillägg (BT). Uppskattningen avsåg de som hade bostadstillägg men inte äldreförsörjningsstöd eller särskilt bostadstillägg. Det felutbetalda beloppet uppskattades till 252 MKR. Beloppet motsvarade en andel på av det totala årsbeloppet för samma population. Av det uppskattade beloppet utgjorde 100 MKR () för lite utbetalt BT och 152 MKR () för mycket utbetalt BT. De felutbetalningar som konstaterats beror främst på att förmånstagaren inte anmält ändrade uppgifter. Storleken på bostadstillägget (BT) beror på förmånstagarens inkomster, boendeförhållanden och boendekostnader.