sou · H7B368 · 2019-12-20 00:00:00 — och regeringen kan emeller- tid under vissa förutsättningar delegera rätt att meddela föreskrifter till myndigheter. Delegeringen kommer till uttryck i ett bemyndigande där eller regeringen anger inom vilket ämne och vilka ramar som myndigheten får meddela föreskrifter. Föreskrifter som beslutas av meddelas i lag, föreskrifter som beslutas av regeringen meddelas i förordning och föreskrifter som beslutas av myndigheter meddelas i myndighetsförfattningar.3 I ska regelgivningen inom de områdena som är viktigast för medborgarna meddelas av folkvalda eller i varje fall under dess medverkan. Medborgarna ska därmed genom de politiker de har röstat fram ha del i besluten om de bestämmelser som inskränker med- borgarnas frihet eller rätt till egendom. Bestämmelser om förhållan- det mellan enskilda och det allmänna, som innebär skyldigheter för enskilda eller inskränker enskildas rätt att förfoga över egendom, ska därför i första hand meddelas av genom lag. Detta kallas för det primära lagområdet, eller primärområde.4 Bety- dande delar av kraven på byggnadsverk och kontrollen av byggandet i (PBL)5 hör till detta område.6 kan delegera rätten att meddela föreskrifter inom sitt primärområde till regeringen genom bemyndiganden i lagen.7 Riks- dagen kan ge regeringen möjlighet att i sin tur överlåta hela eller delar av föreskriftsrätten till en myndighet under regeringen, så kallad subdelegation.8 Regeringen har inom sitt primärområde rätt att meddela bland annat så kallade verkställighetsföreskrifter. Denna rätt kräver ingen 2Regeringsformen (1974:152). 38 kap. 1 § regeringsformen (1974:152). 1 § författningssamlingsförordningen (1976:725). Proposition 1973:90, Kungl. Maj:ts proposition med förslag till ny regeringsform och ny riksdags- ordning m.m., s. 201–204. 48 kap. 2 § regeringsformen (1974:152). Proposition 1973:90, Kungl. Maj:ts proposition med förslag till ny regeringsform och ny riksdagsordning m. m., s. 201. 5Plan- och bygglagen (2010:900), PBL. 6Proposition 1985/86:1, med förslag till ny plan- och bygglag, s. 99. 78 kap. 3 § första stycket regeringsformen. 88 kap. 10 § regeringsformen. och andra myndigheters bemyndiganden delegering från , utan framgår direkt av regeringsformen.9 Regeringen får delegera rätten att meddela verkställighetsföreskrifter till myndighet.10 kan vara föreskrifter som i sak fyller ut en lag utan att tillföra den något väsentligt nytt. De får dock inte innebära ett nytt ingrepp i enskilds personliga eller eko- nomiska förhållanden.11 Myndigheters föreskrifter ska bidra till rättssäkerheten genom att öka förutsägbarheten och underlätta både enskildas och myndigheters ställningstaganden i olika frågor. Tjänstemän i kommuner ska få kla- rare besked om hur de ska tolka den lag eller förordning som före- skrifterna fyller ut. Föreskrifterna ska också bidra till att praxis blir enhetlig, till att allmänheten får klara och snabba besked och till att onödiga överklaganden undviks.12 PBL innehåller de grundläggande kraven. Kraven preciseras i plan- och byggförordningen (PBF)13. I författningar, bland annat byggregler (BBR)14 och konstruktionsregler ()15 finns ytterligare preciseringar. Skälet till denna systematik är att bestämmelserna i lagen inte ska vara så detaljerade att de hindrar en anpassning till samhällsutveck- lingen, förändrade ekonomiska förutsättningar eller nya lösningar. och regeringen har konstaterat att det i fråga om byggan- det finns behov av en detaljbetonad reglering och att det i många fall inte heller finnas något behov av att kräva medverkan för den detaljbetonade regleringen. Därför preciseras lagens allmänt hållna bestämmelser genom förordning och myndighetsföreskrifter.16 98 kap. 7 § första stycket regeringsformen. Utöver verkställighetsföreskrifter får regeringen meddela sådana föreskrifter som inte enligt regeringsformen ska meddelas av . 108 kap. 11 § regeringsformen. 11Proposition 1973:90, Kungl. Maj:ts proposition med förslag till ny regeringsform och ny riks- dagsordning m. m., s. 211. 12Proposition 1983/84:119, om förenkling av myndigheternas föreskrifter, anvisningar och råd. 13Plan- och byggförordningen (2011:338), PBF. 14Boverkets byggregler – föreskrifter och allmänna råd (BFS 2011:6), BBR. 15Boverkets föreskrifter och allmänna råd (BFS 2011:10) om tillämpning av europeiska kon- struktionsstandarder (eurokoder), . 16Proposition 1985/86:1, med förslag till plan- och bygglag, s. 99. och andra myndigheters bemyndiganden 4.2.1Fördelning av föreskriftsrätten i PBL Rätten att meddela myndighetsföreskrifter med stöd av PBL är för- delad mellan tre myndigheter. har rätt att meddela före- skrifter om byggnader, anläggningar och kontrollen av byggandet. Transportstyrelsen har rätt att meddela föreskrifter om järnvägar, tunnelbanor, spårvägar, vägar och gator samt de anordningar som hör till dessa. Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (Swedac) har rätt att meddela föreskrifter om avgifter för övervakning och utvär- dering av tekniska bedömningsorgan.17 4.2.2Föreskrifter enligt andra lagar som kan påverka byggnader och anläggningar Föreskrifter med stöd av andra författningar än PBL kan i vissa fall påverka krav på och förutsättningar för byggandet. Direktivet pekar ut föreskrifter av utifrån arbetsmiljölagen18 och av Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) utifrån lagen om skydd mot olyckor19. hänvisar i BBR till föreskrifter i en rad olika frågor, exempelvis särskilda boendeformer för äldre.20 I BBR anger att bland annat utfärdar före- skrifter om arbetsplatser.21 hänvisar till MSB:s föreskrifter i fråga om brandskydd och dokumentation.22 har själva påtalat att det finns ett samordningsbehov av- seende regleringen av cisterner. Gällande dessa behöver reglerna i , enligt , samordnas med Transportstyrelsens konstruk- tionsregler och med och har också i en rapport till regeringen framhållit att det finns osäkerheter bland tillämparna om vilka regler eller rekommen- dationer som ska gälla avseende enkelt avhjälpta hinder på vissa all- 1710 kap. PBF. 18Arbetsmiljölagen (1977:1160). 19Lagen (2003:778) om skydd mot olyckor. 20Därutöver exempelvis i fråga om dörrar och portar, driftsutrymmen, avfallsutrymmen, utrym- ningsplatser, luft, ljus, buller, skydd mot fall och taksäkerhet, se avsnitt 1:2, 2:3, 2:4, 2:51, 3:143, 3:228, 3:3113, 3:312, 3:42, 3:421, 3:422, 3:53, 3:54, 5:336, 5:341, 5:732, 5:733, 6:41, 6:923, 6:92, 6:93, 6:94, 7:1, 7:41, 8:2, 8:241, 8:52, 8:6 och 8:7. 21Avsnitt 1:2 i BBR. 22Avsnitt 5:12, 5:214, 5:216 och 8:5 i BBR. 23Boverket (2018), Årsredovisning 2017, s. 42. och andra myndigheters bemyndiganden menar därför att det kan övervägas att låta Transportstyrelsen överta ansvaret för regler för tillgänglighet och användbarhet, inklusive enkelt avhjälpta hinder, för bland annat vägar och gator.24 Vad det gäller de myndigheter som direktivet nämner, det vill säga , och , menar samtliga att eventuella problem med utformningen av enskilda föreskrifter från de respek- tive myndigheterna bör kunna lösas inom ramen för den samverkan som myndigheter ska ha sinsemellan.25 har bemyndigats att meddela föreskrifter både inom riks- dagens primärområde genom subdelegation och inom regeringens primärområde genom delegation av rätten att meddela verkställig- hetsföreskrifter.26 Gällande utformning får meddela de föreskrifter som behövs för tillämpningen av bestämmelserna om: •utformning av byggnader utifrån vissa enskilda och allmänna intressen i andra kapitlet27 PBL,28 •utformningskrav avseende lämplighet för bostäder,29 •utformningskrav avseende tillgänglighet och användbarhet för byggnader, anläggningar och bostäder,30 24Boverket (2018), Analys av reglerna om enkelt avhjälpta hinder, rapport 2018:31, s. 7. 25Arbetsmiljöverket, e-post . Myndigheten för sam- hällsskydd och beredskap, e-post . 26Regeringskansliet, Promemoria , Remiss med förslag till ny plan- och byggförordning, dnr M2010/3420/R. 10 kap. PBF. 272 kap. 6, 8 och 9 §§ PBL. 2810 kap. 1 § PBF. och andra myndigheters bemyndiganden •att utformningskraven ska uppfyllas för hela eller delar av bygg- nader och anläggningar vid nybyggnad, ombyggnad och annan ändring,31 och •vilka hinder mot tillgänglighet och användbarhet som ska anses enkla att avhjälpa samt de övriga föreskrifter som behövs för tillämpningen av bestämmelserna om enkelt avhjälpta hinder och om undantag från sådana krav.32 har bemyndigats att meddela föreskrifter avseende samt- liga tekniska egenskapskrav för byggnadsverk och om särskilda säker- hetskrav för redan uppförda byggnader.33 får även meddela föreskrifter om i vilken utsträckning de tekniska egenskapskraven ska uppfyllas vid nybyggnad, ombyggnad och annan ändring.34 får i sina föreskrifter göra undantag från kravet på tillgäng- lighet och användbarhet35 i arbetslokaler, fritidshus med högst två bostäder och en- eller tvåbostadshus. får även meddela före- skrifter om avsteg från utformningskraven och de tekniska egenskaps- kraven vid ändring av byggnader och anläggningar. Vidare får meddela föreskrifter om avsteg från utformningskraven och de tek- niska egenskapskraven för byggåtgärder som inte kräver bygglov eller anmälan.36 3110 kap. 1 § PBF. 3210 kap. 2 § PBF. 3310 kap. 3 § PBF. 3410 kap. 4 § PBF. 35Undantagsmöjligheten gäller för kravet på tillgänglighet och användbarhet både som utform- ningskrav och tekniskt egenskapskrav. 3610 kap. 8 § PBF. och andra myndigheters bemyndiganden får meddela de föreskrifter som behövs om utformningen av en kontrollplan.37 får även meddela de föreskrifter om funktionskontrollanter, kontrollansvariga och sakkunniga som behövs för tillämpningen av bestämmelserna om krav på kunskap, erfaren- het och lämplighet samt certifiering.38 Slutligen får med- dela föreskrifter om byggherrens ansvar för kontrollen av genom- förandet av byggåtgärder.39 föreskrifter om krav på byggnader och anläggningar finns framför allt i BBR och . Utöver BBR och har bland annat gett ut följande författningar med föreskrifter och all- männa råd som rör krav på byggnader och anläggningar: •Boverkets allmänna råd (2017:1) om bredbandsanslutning, •Boverkets allmänna råd (2013:11) om brandbelastning, •Boverkets allmänna råd om analytisk dimensionering av bygg- naders brandskydd (BFS 2011:27), •Boverkets föreskrifter och allmänna råd om hissar och vissa andra motordrivna anordningar (BFS 2011:12), och •Boverkets föreskrifter och allmänna råd (2011:13) om avhjälpande av enkelt avhjälpta hinder till och i lokaler dit allmänheten har tillträde och på allmänna platser. 4.2.5Samordning och samråd i föreskriftsarbetet Myndigheter ska genom samarbete med varandra och andra ta till vara de fördelar som kan vinnas för enskilda samt för staten som helhet.40 Innan meddelar föreskrifter om de tekniska egen- skapskraven samt om uppfyllandet av dessa krav vid nybyggnad, 3710 kap. 22 § PBF. 3810 kap. 23 § PBF. 3910 kap. 24 § PBF. 406 § andra stycket myndighetsförordningen (2007:515). och andra myndigheters bemyndiganden ombyggnad och annan ändring än ombyggnad ska höra andra berörda myndigheter i den omfattning som behövs.41 ska även höra andra berörda myndigheter om meddelar föreskrifter om undantag och avsteg från utformnings- och egen- skapskraven i vissa fall.42 4.3Regelverkets omfattning i några andra länder 4.3.1Danmark har bestämmelser på två nivåer I finns bindande nationella bestämmelser gällande krav på byggnader och tillsyn på två nivåer. Byggeloven är den ramlag som formulerar de överordnade ändamålen med lovgivningen på bygg- området och antas av det danska parlamentet. Byggeloven genom- förs i stor utsträckning genom Bygningsreglementet som specifice- rar Byggelovens krav och innehåller de närmare bestämda krav som byggandet ska leva upp till. Ansvarig minister har delegerat utfärdan- det av Bygningsreglementet till myndigheten , Bygge- og Bolig- styrelsen.43 Byggeloven specificeras också genom Bekendtgørelse om certificeringsordningen.44 4.3.2Finland har bestämmelser på två nivåer I finns bindande nationella bestämmelser gällande krav på byggnader och tillsyn på två nivåer. I den finska markanvändnings- och bygglagen finns bestämmelser om allmänna förutsättningar för byggande, om väsentliga tekniska krav och om tillståndsförfarandet för byggande samt om myndigheternas tillsyn.45 Markanvändnings- och bygglagen beslutas av det finska parlamentet. Förordningar som preciserar lagen ges antingen av regeringen eller ett departement, exempelvis . Dessa förordningar innehåller både tek- niska krav och krav på byggprocessen.46 byggbestämmelse- 4110 kap. 5 § andra stycket PBF. 4210 kap. 8 § PBF med hänvisning till 8 kap. 6–8 §§ PBL. 3 kap. 23 § PBF. 43Transport-, Bygnings- og , enkätsvar . 44Trafik-, Bygge- og Boligstyrelsen, e-post . 45Miljöministeriet, Lagstiftning_och_anvisningar/Byggbestammelser, besökt . 46Miljöministeriet, enkätsvar . och andra myndigheters bemyndiganden samling består av en samling förordningar som har beslutats av respektive Statsrådet.47 4.3.3Nederländernas har bestämmelser på tre nivåer I finns bindande nationella bestämmelser med krav på byggnader och tillsyn på tre nivåer. Lagar så som The Housing Act och The Spatial Planning Act beslutas av det nederländska parlamentet. Förordningar så som The Decree 2012 beslu- tas av ansvarig minister och, om det krävs enligt lagen, läggs de också fram till parlamentet. The Decree baseras på The Housing Act. Ministerbestämmelser bestäms av ansvarig minister för de aktu- ella sakfrågorna och preciserar kraven i lag och förordning genom mer detaljerade bestämmelser. Det finns exempelvis en ministerbestäm- melse som fastställer vilken information som krävs för bygglov.48 4.3.4Norge har bestämmelser på två nivåer I finns bindande nationella bestämmelser med krav på bygg- nader och tillsyn på två nivåer. Det norska parlamentet beslutar om Plan- og Bygningsloven. Kommunal- og moderniseringsdeparte- mentet beslutar om om tekniske krav til byggverk och For- skrift om byggesak, som delvis innehåller krav på byggnader.49 4.3.5Skottland har bestämmelser på två nivåer Byggregler beslutas av det skotska parlamentet, inte det brittiska. I finns bindande nationella bestämmelser med krav på byggnader på två nivåer. The () Act 2003 beslutas av det skotska parlamentet. Dessa preciseras i () Regulations 2004 som utfärdas av den skotska regeringen.50 47Miljöministeriet, e-post . 48Ministry of Interior and Kingdom relations, enkätsvar . relations, e-post . 49Kommunal- og moderniseringsdepartementet, enkätsvar . Kommunal- og moder- niseringsdepartementet, e-post . 50Local Government and Communities Directorate, enkätsvar . Local Govern- ment and Communities Directorate, e-post . och andra myndigheters bemyndiganden 4.3.6Omfattningen av bestämmelserna om krav på byggnader i andra länder jämfört med Vi har gjort en översiktlig jämförelse mellan och ovan nämnda länder av antalet föreskrifter som kan anses motsvara de svenska utformningskraven och de tekniska egenskapskraven, på den lägsta regleringsnivån (som kan anses motsvara den svenska myndighets- nivån BBR och ). Vi har då sett att det svenska regelverket är mer omfattande än de andra ländernas. Mängden föreskrifter varierar mellan de olika länderna. Vi uppskattar att har någonstans mellan 20–fler föreskrifter än och . Vad det gäller , och uppskattar vi att har åtminstone dubbelt så många föreskrifter som de andra länderna. 4.4Tillämparna anser att regelverket är omfattande och svåröverskådligt Under såväl våra rundabordssamtal som Sverigeturné har tillämpare påpekat att mängden bestämmelser behöver minska.51 Vidare har det vid våra rundabordssamtal, Sverigeturné, hearing om krav på bygg- nadsverk och i referensgruppen framkommit att överskådligheten behöver förbättras.52 Vid besök i en kommun påpekade deltagarna att föreskrifter finns i flera författningar vilket för- svårar för tillämparen.53 Under rundabordssamtalen efterfrågades bättre överblick och helhetsyn över alla bestämmelser som rör bygg- processen.54 Under hearingen uttrycktes både en önskan om att samla föreskrifter men även en önskan om att alla bestäm- melser, även från annan lagstiftning än PBL, ska samlas och vara digitalt sökbara för att säkerställa att alla bestämmelser som rör byggande kommer tillämparna till känna.55 Sverigeturné: möten i , , , , , och . kommun, e-post . 52Sverigeturné: möten i , , och . 53Sverigeturné: möte i . och andra myndigheters bemyndiganden Kritik från tillämpare har även lyfts mot att föreskrifter och all- männa råd från olika myndigheter inte överensstämmer.56 Särskilt har överlapp mellan och föreskrifter och allmänna råd kommenterats.57 Ett exempel från tillämpare gäller toaletter/hygienutrymmen i vårdrum som byggts efter krav i BBR men som inte uppfyller arbetsmiljökraven på avstånd mellan wc och vägg. Det har lett till krav på åtgärder i efterhand.58 4.5Våra slutsatser gällande bemyndiganden 4.5.1Behov av myndighetsföreskrifter i fråga om byggandet och förbättrad överskådlighet Lagstiftaren har valt en lösning med grundläggande och allmänt hållna bestämmelser i för att inte hindra anpassningar till samhälls- utvecklingen, förändrade ekonomiska förutsättningar eller nya lös- ningar. Historiskt sett har erfarenheterna visat att det finns ett behov av mer detaljbetonade myndighetsföreskrifter i fråga om byggandet. har därför bemyndigat regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela de föreskrifter som behövs för att bestämmelserna ska kunna tillämpas. Vi kan konstatera att det fortfarande finns ett behov av detaljbeto- nade myndighetsföreskrifter i fråga om byggandet. På myndighetsnivå finns den kompetens i sakfrågor som krävs för den detaljbetonade regleringen och möjlighet att följa tillämpningen i kommunerna. Det finns emellertid en bred kritik från tillämpare om att kraven på bygg- nader och anläggningar i BBR har blivit för omfattande och svår- överskådlig. Det finns skäl att sträva efter att minska omfattningen och förbättra överskådligheten i BBR. I kapitel 9 lämnar vi förslag om hur avsnitt 3:2 i BBR bör utformas. Där föreslår vi att vissa av föreskrifterna i avsnitt 3:2 i BBR i stället regleras i PBF, eftersom de ger uttryck för ett politiskt ställningstagande. Sverigeturné: möte i . 57Sverigeturné: möten i och . Rundabordssamtal , och . 58Gotlandshem, e-post . och andra myndigheters bemyndiganden 4.5.2Fördelningen av föreskriftsrätt mellan myndigheter Fördelningen av bemyndiganden mellan de myndigheter som vi har studerat tycks utifrån deras arbetsområden logisk. Under utred- ningen har det framkommit att det kan förekomma att samma bygg- nadsverk eller utrymme i en byggnad berörs av olika myndigheters regelgivning. Det gäller till exempel cisterner. Utöver avsnitt 3:2 i BBR har vi inte utrett vilka frågor det närmare rör sig om och inte i vilka avseenden föreskrifterna eventuellt överlappar eller rent av motsäger varandra. För att göra det krävs enligt vår mening en saklig översyn av de enskilda bestämmelserna. I kapitel 6 gör vi en saklig översyn av avsnitt 3:2 i BBR. Översynen har resulterat i ett förslag i kapitel 9 som harmoniserar och före- skrifter om vilket utrymme som ska finnas i bostäder för personer med nedsatt rörelse- och orienteringsförmåga med behov av hjälpare. Vad det gäller de myndigheter som direktivet nämner, det vill säga , och , menar samtliga att even- tuella problem med utformningen av enskilda föreskrifter från de respektive myndigheterna bör kunna lösas inom ramen för den sam- verkan som myndigheter ska ha sinsemellan. Eftersom själva redovisat att det finns behov av sam- ordning och många tillämpare upplever de olika myndigheternas bestämmelser som svåröverskådliga menar vi att det finns anledning för och andra myndigheter som meddelar föreskrifter inom byggområdet att i högre grad samordna sig med varandra i sin regel- givning och i sina informationsinsatser om regelverken. I finns föreskrifter om krav på byggnader på tre nivåer (lag, förordning och myndighetsföreskrifter), men i majoriteten av de andra länder som vi har studerat finns enbart två. Kombinationen med allmänt hållna bestämmelser i lagen och ett behov av detaljerade bestämmelser har i gett ett regelverk där merparten av bestäm- melserna ligger på myndighetsnivå. Vi har konstaterat att de svenska föreskrifterna om krav på bygg- nadsverk i BBR och är väsentligt fler än motsvarande bestäm- melser på lägsta regleringsnivå i , , , och . I några fall mer än dubbel så många. och andra myndigheters bemyndiganden de studerade länderna förefaller det vara så att färre regleringsnivåer totalt sett ger färre föreskrifter. Vi kan också se att då ett departe- ment har utfärdat föreskrifter på lägsta nivå har de blivit färre i antal än då en myndighet under regeringen har gjort det. Mängden föreskrifter behöver inte innebära att frågorna är olika mycket reglerade eller att de har olika detaljgrad, men kan göra det. Mängden föreskrifter kan påverkas av en rad andra faktorer, exem- pelvis lagtekniska. Vi har inte undersökt i vilken grad respektive krav på byggnader regleras i de andra länderna jämfört med . Om den nuvarande omfattningen är lämplig eller inte i måste bland annat bedömas utifrån behovet av detaljerade föreskrifter. För att veta vilka specifika bestämmelser och därmed bemyndiganden som behövs krävs enligt vår mening en saklig översyn av varje enskild bestämmelse. I kapitel 6 gör vi en saklig översyn av avsnitt 3:2 i BBR och ser över behovet av bestämmelser och bemyndigan- den i dessa frågor. 5Föreskrifter, allmänna råd och standarder i BBR Vi har i uppdrag att se över byggregler (BBR)1. Denna del av utredningsuppdraget omfattar användningen av allmänna råd och hänvisningar till standarder. I BBR anges föreskrifterna som funk- tionskrav, vilka kompletteras med allmänna råd om hur någon kan eller bör handla för att uppfylla föreskrifterna. Enligt vårt direktiv har de allmänna råden i praktiken kommit att få en normgivande roll och vi ska därför utreda hur tillämpningen av de allmänna råden ser ut i kommunerna. Vidare ska vi utreda hur hänvisningar görs till standarder.2 Detta kapitel handlar därför om utformningen av föreskrifterna, användningen av allmänna råd och hänvisningar till standarder i BBR. Vi redogör för dessa frågor i var sitt avsnitt och börjar respek- tive redogörelse med de ramar som finns för arbete för att få en förståelse för förutsättningarna. Därefter beskriver vi arbete med BBR, hur tillämpningen av författningarna fungerar och vilka synpunkter som framkommit till oss från såväl kommun- som byggherresidan. Beskrivning av vilka möten och enkäter som vi har genomfört och metodiken för dem finns i avsnitt 2.4. Avsnitten om föreskrifter respektive allmänna råd omfattar också vår egen studie av dessa och gällande föreskrifterna och hänvisningar till standarder gör vi även en internationell jämförelse. Varje avsnitt avslutas med våra slutsatser. 1Boverkets byggregler – föreskrifter och allmänna råd (BFS 2011:6), BBR. 2Regeringsbeslut , Genomgripande översyn av byggregler m.m., direktiv 2017:22, s. 2, 6–7 och 9–10. Föreskrifter, allmänna råd och standarder i BBR 5.1.1Ramar för utformning av föreskrifter har regeringens bemyndigande att meddela föreskrifter om krav på byggnadsverk.3 Föreskrifter är bestämmelser som är bin- dande för myndigheter och enskilda.4 Ett övergripande mål för alla myndighetsföreskrifter i är att bidra till rättssäkerheten genom att öka förutsägbarheten och underlätta ställningstaganden. ska bidra till en enhetlig praxis, till att allmänheten får snabba och klara besked och att överklaganden undviks.5 ska enligt myndighetens instruktion utveckla verifier- bara funktionskrav i byggreglerna.6 Denna uppgift infördes i instruk- tionen 2010.7 Nuvarande inriktning för föreskriftsarbetet för byggan- det fastslogs , då förenklingar skulle åstadkommas genom mindre detaljrika föreskrifter.