sou · H7B368 · 2019-12-20 00:00:00 — Detta hämmar en industrialisering av byggprocessen och minskar incitamenten för investeringar i innovation och i utveckling av bygg- system som kan sänka byggkostnaderna.64 Majoriteten av byggherrarna i den fördjupade enkätundersökningen svarade att olika tolkningar av byggreglerna i kommunerna utgör ett inträdeshinder som försämrar etablerings- och konkurrensvillkoren. angav att det är så i ganska eller mycket hög utsträckning, medan angav att det är så i ganska eller mycket liten utsträckning.65 Vidare har byggherrar utvecklat egna kvantitativa krav, i brist på tydliga föreskrifter.66 Bristen på definitioner ger även konsekvenser gällande vilken krav- nivå som ska tillämpas.67 Exempelvis är det i avsnitt 9 om energihus- hållning oklart om rättspsykiatriska boenden ska tolkas som bostad 60Sverigeturné: möte i . 61Länsstyrelserna (2018), Byggnadsnämndernas beskrivning av den praktiska tillämpningen av byggregelföreskrifter och kontrollprocessen, s. 8 (fråga 3). NCC, e-post . i , e-post . Fastighetsägarna, e-post . 62Sverigeturné: möte i , . 63Kantar , redovisning av fördjupad enkätundersökning till byggherrar . 64Veidekke Bostad, e-post och . NCC, e-post . 65Kantar , redovisning av fördjupad enkätundersökning till byggherrar . 67Sverigeturné: möten i , , och . Föreskrifter, allmänna råd och standarder i BBR eller lokal, vilket innebär en skillnad på 18 kWh/kvm i krav på energi- prestanda.68 Otydliga föreskrifter kan också leda till att krav inte uppfylls.69 Konsekvenser av att definitioner är otydliga och att olika begrepp med olika innebörd används i 3:144 om hissar och andra lyftanord- ningar och 5:734 om räddningshiss i BBR är att det blir svårt för byggnadsnämnder att bedöma om byggherren frångår kravet för rädd- ningshiss i föreskriften med motivering att källarplanen inte bör om- fattas i beräkning av antal våningsplan.70 Efterfrågan på mätbara krav i föreskrifter Gemensamt för såväl kommuner som aktörer på byggherresidan är att preciseringar i form av mätbara krav efterfrågas i föreskrifter där det är möjligt.71 kan sådana uppgifter tas från allmänna råd. När det gäller i vilken grad föreskrifterna ska konkretiseras bör skydds- intresset vara vägledande. Ju större skyddsbehov desto mer precise- rade föreskrifter. Brand och konstruktion nämndes som exempel på områden där skyddsintresset är stort. Vid användning av mätbara värden i föreskrifter är det dock viktigt att beakta att exempelvis mått kan minska utrymmet för olika lösningar.72 I de fall där föreskriften inte kan vara mätbar önskar tillämparna att kraven på annat sätt uttrycks tydligt, så att det vid bedömning är uppenbart om de är uppfyllda eller inte, för att minska tolknings- utrymmet.73 68Sverigeturné: möte i . 9:2 Bostäder och lokaler verifieras enligt 9:25 Krav på verifiering som i föreskrift hänvisar till föreskrifter och allmänna råd om fastställande av byggnadens energianvändning vid normalt brukande och ett normalår (BFS 2016:12 – 1). Där finns brukarindata för Lokal: Kontor, byggnader för parti- och detaljhandel, restaurang, lager, undervisningslokaler, laboratorium, idrottsanläggningar, vård- lokaler samt andra lokalbyggnader respektive för Bostad. I 9:2 framgår i föreskrift att för bygg- nader som innehåller bostäder och lokaler ska kraven viktas i proportion till golvarean. 69Astma och allergiförbundet, e-post . 70Byggfakta, redovisning av kommunenkät . Föreskrifter, allmänna råd och standarder i BBR Till föreskrifter som är kvantifierbara och där kravuppfyllandet för- utsätter beräkning eller mätning efterfrågades lätta metoder för att verifiera att kravet är uppfyllt. Efterfrågan på verifieringsmetoder motiveras av att funktionskrav kräver att verifiering genomförs.74 Syften och annan information som inte framgår i BBR Ett återkommande önskemål från såväl kommuner som aktörer på byggherresidan är att syftet med föreskriften ska framgå tydligare. Anledningarna som framfördes är att möjliggöra tolkning och till- lämpning.75 I en del fall har behovet av syften uttrycks som att det behövs en precisering av krav.76 Efterfrågan på vägledning för att underlätta tillämpning och tolkning Såväl deltagarna i rundabordssamtalen som vid ett flertal av besöken under Sverigeturnén uttryckte behov av ytterligare vägledning.77 Behovet av vägledning finns hos många aktörer, men framför allt hos byggherrar som bygger mindre projekt eller mer sällan. Det fram- fördes att kunskapsbanken är bra, men att ytterligare vägledning behövs kring tillämpning av bestämmelserna.78 Efterfrågade vägledningar är hur gällande byggregler som helhet bör tillämpas och förslag på färdiga lösningar för att uppfylla en specifik föreskrift.79 Referensgruppen föreslog en digital nationell vägledning som består av en samling med allmänna råd, standarder, goda och godkända exem- 75Sverigeturné: möten i , , , , , och , . , Föreningen , och , e-post . kommuner och landsting, e-post . 77Rundabordssamtal , och . Sverigeturné: möten i , , , , , och . 78Rundabordssamtal , och . 79Sverigeturné: möten i , , , , och . Svensk Ventilation, e-post . Föreskrifter, allmänna råd och standarder i BBR pel för att minska förekomsten av olika tolkningar av funktionskrav i landets kommuner.80 5.1.5Dagens utformning av föreskrifterna i BBR BBR innehåller 432 föreskrifter.81 Med anledning av de synpunkter som kommuner och aktörer på byggherresidan har framfört till oss om otydliga föreskrifter på grund av vaga ord och avsaknad av definitioner har vi studerat förekomsten av sådana föreskrifter i avsnitt 3 till och med avsnitt 9 BBR, med undantag för de föreskrifter som endast rör ändring av byggnad.82 Vi har identifierat att 170 av 350 föreskrifter från avsnitt 3 till och med 9 i BBR innehåller vaga ord och formuleringar och/eller saknar definitioner av begrepp, som gör att det kan vara svårt att avgöra om föreskriften är uppfylld.83 Nedan redogör vi för exempel på sådana föreskrifter. Redovisning av samtliga identifierade föreskrifter sker i fotnoter. 81Boverket, e-post . 82Vi har valt att inte redogöra för de 82 föreskrifter om ändring, eftersom vissa avsteg från de kraven får göras enligt 8 kap. 7 § första stycket PBL och därför görs alltid en avvägning vid tillämpningen av dessa krav. Avsnitt 1 och 2 berörs enbart när de relaterar till föreskrifter i andra avsnitt som behandlar, det vill säga Föreskrifter och allmänna råd i 1:4, 1:6 och 2:1 i BBR. 83Föreskrifter i avsnitt 3:112, 3:113, 3:122, 3:1225, 3:132, 3:142, 3:1425, 3:143, 3:144, 3:1451, 3:1452, 3:1453, 3:146, 3:147, 3:148, 3:22, 3:221, 3:222-3:228, 3:23, 3:31, 3:3112, 3:42, 3:421, 3:422, 5:1, 5:13, 5:22, 5:231, 5:232, 5:243, 5:244, 5:245, 5:246, 5:247, 5:2511, 5:2512, 5:2513, 5:252, 5:253, 5:254, 5:2551, 5:256, 5:321(2), 5:322 (2), 5:323 (3), 5:332, 5:334, 5:335 (2), 5:336, 5:341, 5:342, 5:351, 5:41, 5:421, 5:4222, 5:4253, 5:4257, 5:43, 5.44, 5:522, 5.523, 5:524 (2), 5:527, 5:53 (2), 5:531, 5:532 , 5:535, 5:538, 5:543(2), 5:544, 5:545, 5:546, 5:547, 5:548, 5.55, 5:551, 5:552, 5:553, 5:561, 5:61, 5:62, 5:71, 5:721, 5:722 (2), 5:731, 5:732, 5:733, 6:1, 6:11, 6:21, 6:24, 6:25, 6:31, 6:321, 6:322, 6:323, 6:41, 6:411, 6:42, 6:61, 6:62, 6:621, 6:622, 6:623, 6:625(2), 6:71, 6:74, 6:743, 6:81, 7:1, 7:12, 7:21, 7:22, 8:1, 8:11, 8:22, 8:231, 8:232 (3), 8:2321(2), 8:233, 8:241(2), 8:2421, 8:2422, 8:2431, 8:2432, 8:2434, 8:31, 8:32, 8:33, 8:352, 8:353, 8:4, 8:41, 8:42, 8:43, 8:7 (2), 8:8, 8:91, 8:92, 8:93, 8:94, 8:951, 8:952, 9:1, 9:51(2), 9:52, 9:6, 9:7 i BBR. Föreskrifter, allmänna råd och standarder i BBR Vaga ord och formuleringar I 120 föreskrifter i BBR används vaga ord och formuleringar, exem- pelvis för i hur hög grad funktionen i föreskriften ska uppfyllas.84 I flera föreskrifter följer ytterligare beskrivningar i föreskriften som gör att det ändå blir tydligt vad som ska uppfyllas. I ett stort antal föreskrifter saknas dock ytterligare preciseringar. Vi har därför inte inkluderat dem i vår sammanställning. Exempel på vaga ord som används i föreskrift är tillräckligt85 (exempelvis om manöverutrymme eller höga), begränsas86 (exem- pelvis om risk), tillfredställande87 och dämpas88. I 7:21 om bostäder preciseras i det allmänna rådet i hur hög grad buller normalt behöver dämpas för att funktionskravet ska vara uppfyllt. Det görs i tabeller med mätvärden. Angivna mätvärdesaspekter, exempelvis ljudnivå- skillnad och stegljudsnivå, definieras i sin tur genom standarder.89 I flera föreskrifter används begreppet god och i endast i två av dessa fall preciseras i föreskriften vad som avses. I övriga fall pre- ciseras detta i allmänna råd som även hänvisar till standarder.90 Samt- liga föreskrifter i avsnitt 3:1 om tillgänglighet och användbarhet som reglerar utrymmen i bostaden saknar uppgifter om vad som krävs för att tillgänglighet ska uppnås. Exempelvis i 3:1451 står i föreskriften att ljudmiljön ska utformas för god hörbarhet, god taluppfattbarhet och god orienteringsbarhet. Vad god innebär preciseras i det allmänna rådet genom ett spann för 84Föreskrifter i avsnitt 3:122, 3:132, 3:142, 3:143, 3:1451, 3:23, 3:31, 3:42, 3:421, 3:422, 5:1, 5:13, 5:243, 5:244, 5:245, 5:246, 5:2511, 5:2512, 5:2513, 5:252, 5:253, 5:254, 5:2551, 5:256, 5:323 (3), 5:332, 5:334, 5:335 (2), 5:342, 5:351, 5:41, 5:421, 5:4222, 5:4253, 5:4257, 5:43, 5.44, 5:522, 5:524 (2), 5:527, 5:53 (2), 5:532 , 5:538, 5:544, 5:545, 5:546, 5:547, 5:548, 5.55, 5:551, 5:552, 5:553, 5:561, 5:61, 5:62, 5:71, 5:721, 5:722, 5:731, 5:733, 6:1, 6:11, 6:21, 6:24, 6:25, 6:31, 6:321, 6:322, 6:323, 6:41, 6:61, 6:62, 6:621, 6:622, 6:623, 6:625(2), 6:71, 6:74, 6:743, 6:81, 7:1, 7:21, 7:22, 8:1, 8:22, 8:232 (3), 8:2321, 8:241(2), 8:2421, 8:2422, 8:2431, 8:2432, 8:2434, 8:31, 8:33, 8:352, 8:353, 8:4, 8:43, 8:7, 8:8, 8:91, 8:92, 8:93, 8:94, 8:951, 8:952, 9:1, 9:51(2), 9:52, 9:6, i BBR. 85Begreppet tillräcklig används i följande föreskrifter: avsnitt 3:142, 3:143 Dörrar och portar, 3:42, 3:421, 5:13, 5:244, 5:2511, 5:2513, 5:252, 5:253, 5:323, 5:53, 6:625, 6:743, 6:81 och 8:241 i BBR. 86Begreppet begränsas används i följande föreskrifter och: avsnitt 2:3, 3:42, 3:421, 3:422, 5:243, 5:245, 5:246, 5:256, 5:332, 5:421, 5:4222, 5:4253, 5:44, 5:53, 5:531, 5:535, 5:538, 5:545, 5:546, 5:547, 5:548, 5:551, 5:552, 5:553, 5:561, 5:62, 5:722, 6:74, 7:1, 8:1, 8:232, 8:241, 8:2422, 8:31, 8:33, 8:352, 8:353, 8:4, 8:43, 8:8, 8:92, 8:93, 8:94, 8:951, 9:1 och 9:6 i BBR. 87Begreppet tillfredsställande används i följande föreskrifter: avsnitt 5:1, 5:253, 5:31, 5:323, 5:342, 5:41, 5:53, 5:71, 6:1, 6:41, 6:61, 6:623 och 8:951 i BBR. 88Begreppet dämpas används i följande föreskrifter: avsnitt 7:21, 7:22 i BBR. 897:21 i BBR. 90Begreppet god används i följande föreskrifter: avsnitt 3:1451, 5:721, 6:21, 6:322, 6:743, 9:51 och 9:52 i BBR. Föreskrifter, allmänna råd och standarder i BBR godtagbar efterklangstid (0,6–0,) generellt och för rums- höjder högre än (2,). Därutöver anges i allmänt råd en maximal bakgrundsnivå för ekvivalent ljud från tekniska installa- tioner med mera i decibel (30, 35, 45 för olika avsedd användning av rummen).91 I 3:22 anges i föreskriften att bostäder ska dimensioneras och disponeras, inredas och utrustas med hänsyn till sin långsiktiga an- vändning och att det i bostaden ska finnas utrymmen för aktivite- terna sömn, vila, samvaro, matlaglagning, måltider och förvaring samt inredning och utrustning för matlagning och hygien angivna i PBF. Utöver kraven i PBF ställer krav på inredning för förvar- ing. Vad som krävs för de olika aktiviteterna preciseras genom en hänvisning till dimensionerande mått och inredningslängder i stan- darden SS 91 42 21 i det allmänna rådet. Begreppet avskiljbar del av rum preciseras i föreskrift. Långsiktig användning preciseras inte.92 En annan vag formulering i föreskrift är att inte påverka nega- tivt.93 Ett sådant exempel finns i 6:11 där det anges att material, bygg- produkter och deras behandling inte ska påverka inomhusmiljön eller byggnadens närmiljö negativt. I det allmänna rådet preciseras hur en aspekt av materials påverkan på inomhusmiljö och närmiljö regleras i rättsakter från Europeiska unionen (EU) samt av annan myndighet avseende farliga kemikalier.94 Andra aspekter av ett mate- rial eller kombinationer av material eller deras behandling som inte ska leda till negativ påverkan preciseras inte.95 913:1451 i BBR. 92Långsiktig användning preciseras i en standard som inte hänvisar till – SS 92 42 22, som SS 91 42 21 hänvisar till. 93Begreppet används i följande föreskrifter: avsnitt 6:11 och 2:4 i BBR. 94Förordningen (EG) nr 1907/2006 av om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach). Förordning (EG) nr 1272/2008 av den 16december 2008 om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och klassningar. Det allmänna rådet hänvisar även till Kemikalieinspektionen i avsnitt 6:11 i BBR. 95Det framgår i stället i det allmänna rådet om luftkvalitet i 6:21 Allmänt att material som inte avger stora mängder föroreningar eller emissioner bör väljas i första hand för att undvika behov av ökad luftväxling. framgår i föreskrift i 2:1 Material och produkter att bygg- material och byggprodukter ska ha kända egenskaper i de avseenden som har betydelse för byggnadens förmåga att uppfylla kraven i BBR och i det allmänna rådet 1:4 Byggprodukter med bedömda egenskaper står att byggherren kan ha tilltro till att de egenskaper som är dekla- rerade för byggprodukter bedömda genom CE-märkning, typgodkännande m.m. men att bygg- behöver avgöra om byggprodukten är lämplig för aktuell användning, BBR. Föreskrifter, allmänna råd och standarder i BBR I 70 föreskrifter har vi funnit att det saknas definitioner som är vik- tiga för förståelsen av kravet.96 saknas definitionerna helt och ibland anges de i allmänna råd. Där det finns definitioner i före- skrifterna i BBR återfinns dessa antingen i 1.6 om terminologi, i inledningen av vissa avsnitt eller i annan föreskrift. Begrepp som defi- nieras i (PBL), PBF eller publikation Plan- och byggtermer (TNC 95) är inte medräknade bland föreskrifter som vi identifierar som att de saknar definitioner. I avsnitt 3 om tillgänglighet och bostadsutformning, avsnitt 6 om hygien, hälsa och miljö respektive avsnitt 8 om säkerhet vid använd- ning saknas enligt vår uppfattning flera definitioner för begrepp som används i föreskrifterna. Dessa förklaras i stället i allmänna råd till föreskrifterna. Avsnitt 5 om brandskydd inleds med 5:1 och 5:2 där begrepp som är viktiga för förståelsen av föreskrifterna i resterande delar av avsnitt 5 har givits egna rubriker. Här finner vi att ett mindre antal av dessa rubriker innehåller tydliga föreskrifter med tydliga defini- tioner men att det större antalet föreskrifter inte är tillräckligt pre- ciserade och saknar nödvändiga definitioner. Definitionerna i avsnitt 7 om bullerskydd är baserade på standar- der, varför tillgång till standarden behövs för att förstå innehållet i definitionen. I avsnitt 9 om energihushållning är alla avsnittsspecifika begrepp definierade inledningsvis. Tre av de 26 av definitionerna baseras på standarder. Exempel på begrepp från de olika avsnitten i BBR som vi bedömer saknar definition i föreskrift är utrymmen där barn kan vistas97, ter- miskt klimat och termisk komfort.98 Innebörden av dessa begrepp beskrivs och exemplifieras i allmänna råd. Exempelvis anges i det all- männa rådet till 8.11 om tillämpningsområde innebörden i utrymmen i byggnader där barn kan vistas: 96Föreskrifter i avsnitt 3:112, 3:113, 3:1225, 3:1425, 3:144, 3:1453, 3:146, 3:147, 3:148, 3:22, 3:221, 3:222-3:228, 3:3112, 5:22, 5:232, 5:245, 5:246, 5:247, 5:321(2), 5:322(2), 5:336, 5:341, 5.523, 5:527, 5:531, 5:532, 5:543(2), 5:544, 5:546, 5:547, 5:548, 5:722 (2), 5:732, 6:41, 6:411, 6:42, 6:61, 6:62, 6:621, 7:12, 8:11, 8:231, 8:232, 8:2321, 8:233, 8:32, 8:41, 8:42, 8:7, 8:92, 9:7 i BBR. 97Begreppet används i följande föreskrifter: avsnitt 8:231, 8:232, 8:2321, 8:233, 8:32, 8:41, 8:6, 8:7 och i allmänt råd i 8:353 i BBR. 98Preciseras i de allmänna råden i avsnitt 3:122, 8:11 respektive 6:41 och 6:42 i BBR. Föreskrifter, allmänna råd och standarder i BBR Med utrymmen där barn kan vistas avses rum, delar av rum eller utrym- men där barn i förskoleåldern ska kunna vistas eller kan tänkas uppehålla sig utan ständig tillsyn av vuxna. Exempel på sådana utrymmen är bostads- lägenheter och gemensamma utrymmen i bostadshus som t.ex. korrido- rer, trapphus, tvättstugor och fritidslokaler. Hit räknas även gästrum i hotell och utrymmen i förskolor, barnavårdscentraler, barnkliniker, biblio- tek, köpcentrum och andra liknande lokaler. De särskilda kraven gäller även sådana kommunikations- eller utrymningsvägar som hör ihop med utrymmen där barn i förskoleåldern kan tänkas uppehålla sig.99 Ett annat exempel är 6:4 om termiskt klimat där termiskt klimat och termisk komfort beskrivs i allmänna råd. Vad som avses med termiskt klimat preciseras i det allmänna rådet till 6:41. Skillnaden mellan ter- miskt klimat och termisk komfort presenteras under 6:411 om till- lämpningsområde.100 I 6:42 preciseras i det allmänna rådet olika aspek- ter av termisk komfort.101 De begrepp som används i rådet finns delvis definierade i 6:412 om definitioner/beteckningar.102 Ett tredje exempel är föreskrifterna som reglerar användbara och tillgängliga hygienrum103 där preciseringar av kraven av vad som är tillgänglig och användbar dels återfinns i de allmänna råd som följer på föreskrifterna och dels i preciseringar i allmänna råd till defini- tionen tillgänglig och användbar i 3:112 respektive precisering i all- männa råd till 3:113 Dimensionerande mått för rullstol.104 I allmänna råd till 3:146 och 3:22 hänvisar de allmänna råden till standarden SS 91 42 21. 99Avsnitt 8:11 i BBR. Nio föreskrifter ställer krav på utrymmen där barn kan vistas i avsnitt 8:231, 8:232, 8:2321, 8:233, 8:32, 8:41, 8:6, 8:7 i BBR. 1006:4 med 6:41, 6:411, 6:412 och 6:42 i BBR. 101I Plan- och byggtermer , TNC 95 finns inte Termiskt klimat eller Termisk komfort definierade enligt Rikstermsbanken /rtb/simpleSearch.html besökt . Där återfinns i stället ordlista som innehåller defini- tionen: klimatet beskrivet av parametrarna lufttemperatur, medelstrålningstemperatur, luft- hastighet och luftfuktighet. 1026:412 och 6:42 i BBR. 103Tre olika begrepp används i BBR. Dessa är toalett i avsnitt 3:1453 respektive hygienrum i avsnitt 3:146 samt rum för personhygien i avsnitt 3:22. 104Avsnitt 3:112, 3:113, 3:1453, 3:146 och 3:22 i BBR. Föreskrifter, allmänna råd och standarder i BBR Föreskrifter som anger verifieringsmetoder Ett fåtal föreskrifter innehåller information om verifieringsmetoder, däribland avsnitt 5 om brandskydd och avsnitt 9 om energihushåll- ning.105 I brandavsnittet anges att det finns två olika tillvägagångssätt för att verifiera byggnadernas brandskydd, antingen genom att följa de lösningar och metoder som anges i de allmänna råden eller genom en kvalitativ bedömning, en scenarioanalys eller kvantitativ risk- analys.106 De närmare detaljerna för hur de tre analysmetoderna bör genomföras preciseras i allmänna råd i en separat författning.107 I avsnit- tet om energihushållning anges att verifiering ska ske enligt en separat författning med föreskrifter och allmänna råd.108 Funktionskrav för byggandet utvecklades parallellt i , Stor- och de nordiska länderna och framåt.109 Kännetecknen för funktionskrav är att samhällsmål och syften uttrycks explicit, varefter dessa preciseras i olika nivåer och genom kriterier mot vilka prövning av kravuppfyllande kan göras. Som motsats till funktionskrav nämns ofta krav som föreskriver en lösning. I det först- nämnda är det samhälleliga syftet explicit uttalat medan i de senare återspeglas syftet implicit i lösningen.110 1976 tog för byggbestämmelser (NKB) fram en hierarki för strukturering av funktionsbaserade byggregler bestående av fem nivåer. På den högsta nivån i den nordiska fem- stegsmodellen finns de övergripande samhällsmålen som uttrycks i bestämmelser i lag och förordning. I de mer detaljerade bestämmel- serna transformeras de övergripande kraven till så kallade operativa funktionskrav, det vill säga krav som kan användas av de projek- 105Avsnitt 5.11, 5:111, 5:112, 6:51 och 9:25 i BBR. 106Avsnitt 5.11, 5:111, 5:112 i BBR. 107Boverkets allmänna råd om analytisk dimensionering av byggnaders brandskydd, BBRAD (BFS 2011:27). 108Boverkets föreskrifter och allmänna råd om fastställande av byggnadens energianvändning vid normalt brukande och ett normalår, (BFS 2016:12). , P. (2003), Performance Based : State-of-the-Art Report, in and Construction CIB General , The , s. 9. Meacham, R. , J. Traw, A. (2005), regulation: current situation and future needs, & Information, 33:2, s. 92. Föreskrifter, allmänna råd och standarder i BBR terande och byggande. På dessa tre nivåer är bestämmelserna juri- diskt bindande. I den nordiska modellen finns sedan ytterligare två nivåer som inte är juridiskt bindande och dessa innehåller metoder för verifiering av kravuppfyllelse och exempel på lösningar.111 forskning har understrukit behov av en detaljering av funktionskrav, i form av kvantitativ prestanda eller risk och kriterier för verifiering. I denna forskning påpekas att vid regelgivning behöver hänsyn tas till relationen mellan kravnivåer och verifieringsmetoder. Varianter av den nordiska modellen har utvecklats internationellt.112 Motiven till att använda funktionskrav varierar mellan länder, men forskning har identifierat ambitioner som att minska statlig admi- nistration, avreglering, minskade handelshinder, ökad flexibilitet för byggnadsutformning samt reduktion av onödiga byggkostnader för att uppnå acceptabla byggnadsfunktioner.113 Funktionskrav bidrar även till kostnadsoptimering, genom att byggherren själv kan göra avvägningar mellan önskad eller acceptabel funktion och kostnad.114 En utmaning som uttrycks i forskning är att definiera och kvanti- fiera funktionskrav för såväl krav med hänsyn till hälsa, säkerhet och välmående som krav introducerade mer nära , som hållbarhet och klimatanpassningar.115 I en rapport från ()116 lyfts vikten av struktur för funktionsbaserade bestämmelser, behovet av hög kunskapsnivå, kontrollens uppbygg- nad och ansvarsfördelning, stödsystem bland annat i form av stan- darder och implementeringsstrategier för föreskrivande myndig- heter.117 För att skapa effektiva funktionskrav lyfts också behov av att bättre förstå och karaktärisera relationerna mellan samhällets mål 111Nordiska kommittén för byggbestämmelser (1978), Strukturering av byggbestämmelser, NKB rapport nr. 34, s. 9. Meacham, R. , J. Traw, A. , (2005), regulation: current situation and future needs, & Information, 33:2, s. 94–96. B. Meacham, (2016) Sustainability and resiliency objectives in performance regulations, & Information, 44:5–6, 474–489, s. 475. Meacham, R. , J. Traw, A. (2005), regulation: current situation and future needs, & Information, 33:2, s. 92. C. Foliente, (2000), Developments in performance-based codes and standards. , 50(7). Meacham (2016), Sustainability and resiliency objectives in performance regula- tions, & Information, 44:5–6, s. 477. 116IRCC har medlemmar från 14 länder, bland annat , se 117The (1998), Guidelines for the introduction of performance-based regulation (Discussion Paper). Föreskrifter, allmänna råd och standarder i BBR och syften vad gäller övergripande krav, operativa funktionskrav samt de kriterier och metoder utifrån vilka utvärdering om kraven har uppfyllts görs.118 Forskning pekar även på att funktionskrav idealt bör följas av en kommentar som beskriver tolkningsramen och till- lämpningen.119 Ju tydligare funktionskraven är och ju enklare det är att identifiera och utvärdera kravuppfyllelsen desto lägre blir kost- naderna och desto effektivare fungerar byggreglerna.120 Vissa krav behöver dock uttryckas i en föreskrivande bestämmelse, som exem- pelvis specifik steghöjd i en trappa.121 5.1.7Användningen av funktionskrav i andra länder