sou · H7B34 · 2019-01-28 00:00:00 — I det andra stycket fastslås att den generella vägledning som ges i form av framtidsval enligt 10 kap. 4 §, 11 kap. 6 § och 12 kap. 4 § i , grundsärskolan och specialskolan ska genomföras av en karriärvägledare. Paragrafen behandlas i avsnitt 10.4 och 10.5.1. För att få anställas utan tidsbegränsning som karriärvägledare ska den sökande ha en utbildning avsedd för sådan verksamhet. Den som inte uppfyller kravet enligt första stycket får anställas som karriärvägledare för högst i sänder. Paragrafen innehåller bestämmelser om krav på adekvat utbildning för att utan tidsbegränsning få anställas som karriärvägledare i skol- väsendet. I första stycket görs ändringar som består i att orden för studie- och yrkesvägledning ändras till som karriärvägledare, till följd av att bestämmelser om karriärvägledarens uppgifter införs i 2 kap. 29 b §. Av den hittillsvarande lydelsen framgår att för att få anställas utan tidsbegränsning för studie- och yrkesvägledning ska den sökande ha en utbildning avsedd för sådan verksamhet. Vad som är adekvat utbildning behöver även fortsättningsvis prövas från fall till fall. I det andra stycket görs ändringar som består i att orden för studie- och yrkesvägledning ändras till som karriärvägledare. Det innebär att den som inte uppfyller kravet enligt första stycket får anställas som karriärvägledare för högst i sänder. Paragrafen behandlas i avsnitt 10.4. För en nyanländ elev som har tagits emot inom skolväsendet i högstadiet i eller specialskolan och vars kunskaper har bedömts enligt 12 c §, ska en individuell studieplan upprättas senast från mottagandet. Studieplanen ska vara långsiktig och beskriva hur eleven ska upp- nå behörighet till gymnasieskolans nationella program utifrån elevens mål. Den ska innehålla uppgifter om utbildningens huvudsakliga inne- håll och planerade stödåtgärder. Studieplanen ska revideras löpande utifrån de bedömningar som görs av elevens ämneskunskaper. En nyanländ elev som har tagits emot i skolväsendet i högstadiet i , specialskolan eller grundsärskolan ska få generell och individuell karriärvägledning inför upprättandet av den individuella studieplanen. Inför upprättandet av den individuella studieplanen ska eleven erbjudas individuell karriärvägledning. Paragrafen innehåller bestämmelser om att en individuell studieplan ska upprättas för en nyanländ elev som har tagits emot inom skol- väsendet i högstadiet i eller specialskolan och vars kun- skaper har bedömts enligt 12 c §. Paragrafen omfattar således ny- anlända elever som har påbörjat sin utbildning i i högstadiet i aktuella skolformer. I andra stycket finns bestämmelser om vad den individuella studieplanen ska innehålla. Studieplanen ska vara lång- siktig och innehålla en beskrivning av hur eleven ska uppnå behörig- het till gymnasieskolans nationella program utifrån elevens mål. I det fjärde stycket, som är nytt, införs bestämmelser som innebär att eleven inför upprättandet av den individuella studieplanen ska erbjudas individuell karriärvägledning. Genom ändringen av bestäm- melsen införs en skyldighet för huvudmannen att se till att nyanlända elever som tagits emot i skolväsendet i högstadiet i eller specialskolan erbjuds individuell karriärvägledning inför upprättande av den individuella studieplanen. Bestämmelsen innebär ett förtyd- ligande av elevernas tillgång till karriärvägledning och kompletterar de generella bestämmelserna i 2 kap. 29 §. Paragrafen behandlas i avsnitt 10.3. Utbildningen ska omfatta undervisning i följande ämnen: –hem- och konsumentkunskap, –idrott och hälsa, –naturorienterande ämnen: biologi, fysik och kemi, –samhällsorienterande ämnen: geografi, historia, –religionskunskap och samhällskunskap, –svenska eller svenska som andraspråk, och Härutöver ska det som ämnen finnas moderna språk som ska erbjudas varje elev inom ramen för språkval och, för elever som ska erbjudas modersmålsundervisning, modersmål. Vidare ska det finnas elevens val, skolans val och framtidsval. Undervisningen i elevens val ska syfta till att fördjupa och bredda elevens kunskaper i ett eller flera ämnen. Skolans val får omfatta ett lokalt tillval, om har godkänt en plan för under- visningen. Framtidsval ska syfta till att utveckla och bredda elevens kunskaper om arbetslivet och samhället inför kommande studie- och yrkesval. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer med- delar föreskrifter om framtidsval. Sådana föreskrifter får innebära att framtidsval endast ska finnas i vissa årskurser. I första stycket anges de ämnen som undervisningen i ska omfatta. I första stycket införs ändringar som förtydligar att utbildningen ska omfatta undervisning i angivna ämnen, i stället för den hittillsvarande lydelsen som anger undervisningen ska omfatta angivna ämnen. Ändringen innebär ett förtydligande av att para- grafen omfattar annat än undervisning i angivna ämnen. I tredje stycket införs bestämmelser om att det ska finnas fram- tidsval i utbildningen. Framtidsval ska syfta till att utveckla och bredda elevens kunskaper om arbetslivet och samhället inför kommande studie- och yrkesval. Framtidsval är inte ett ämne som det ska genom- föras undervisning i. I stället är framtidsval, utöver de ämnen som framgår av första stycket, en del av utbildningen och en form av generell karriärvägledning. Att det ska ingå i utbildningen innebär dock att skolhuvudmannen är ansvarig för att framtidsval anordnas för alla elever på de skolenheter som huvudmannen ansvarar för. Utbildning är ett vidare begrepp än undervisning (1 kap. 3) och om- fattar även framtidsval. Eleverna har enligt 7 kap. 17 § en skyldighet att delta i den verksamhet som anordnas för att ge den avsedda utbild- ningen och eleven är därmed skyldig att delta i framtidsval, om eleven inte har giltigt skäl att utebli. Giltiga skäl kan t.ex. vara sjuk- dom eller beviljad ledighet (jfr 4 kap. 8 § skolförordningen [2011:185] och 7 kap. 18 §). Ett fjärde stycke, som är nytt, införs med bestämmelser om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om framtidsval. Sådana föreskrifter får innebära att fram- tidsval endast ska finnas i vissa årskurser. Avsikten är att regeringen ska meddela närmare bestämmelser om innehållet i framtidsval och att framtidsval tilldelas timmar i timplanen. Paragrafen behandlas i avsnitt 10.5.1. Den totala undervisningstiden för varje elev i ska vara minst . I den totala undervisningstiden ingår tid för under- visning i ämnen och framtidsval. För en nyanländ elev och för en elev som avses i 3 kap. 12 c § andra stycket 2 ska den totala undervisningstiden efter ett beslut om placering i årskurs enligt 3 kap. 12 e § motsvara minst den tid som återstår för övriga elever i den årskursen under den kvarvarande skoltiden. Regeringen får meddela föreskrifter om fördelning av undervis- ningstiden (timplan). Paragrafen innehåller bestämmelser om garanterad undervisningstid. I första stycket anges att den totala undervisningstiden för varje elev i ska vara minst . I första stycket införs ändringar som innebär att såväl tid för undervisning i ämnen som tid för framtidsval ingår i den totala garanterade undervisningstiden. Paragrafen behandlas i avsnitt 10.5.2. Varje elev i ska erbjudas individuell karriärvägledning inför val till gymnasieskolan. Paragrafen är ny. Genom bestämmelsen införs en skyldighet för skolan att erbjuda individuell karriärvägledning till elever i , inför val till gymnasieskolan. Bestämmelsen innebär ett förtydligande av bestäm- melserna om elevernas tillgång till karriärvägledning och ska ses som ett komplement till de generella bestämmelserna som framgår av 2 kap. 29 §. Paragrafen behandlas i avsnitt 10.3. Utbildningen ska omfatta undervisning i följande ämnen eller ämnes- områden. –hem- och konsumentkunskap, –idrott och hälsa, –naturorienterande ämnen, –samhällsorienterande ämnen, –svenska eller svenska som andraspråk, och –estetisk verksamhet, –vardagsaktiviteter, och Utöver de ämnen och ämnesområden som anges i första stycket ska det som ämne finnas modersmål för de elever som ska erbjudas modersmålsundervisning. Vidare ska det finnas elevens val och skolans val. Undervisningen i elevens val ska syfta till att fördjupa och bredda elevens kunskaper i ett eller flera ämnen eller ämnesområden. För elever som kan tillgodogöra sig hela eller delar av utbildningen i ämnen ska det dessutom finnas framtidsval. Framtidsval ska syfta till att utveckla och bredda elevens kunskaper om arbetslivet och samhället inför kommande studie- och yrkesval. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer med- delar föreskrifter om framtidsval. Sådana föreskrifter får innebära att framtidsval endast ska finnas i vissa årskurser. I första stycket anges de ämnen eller ämnesområden som under- visningen i grundsärskolan ska omfatta. I första stycket införs änd- ringar som förtydligar att utbildningen ska omfatta undervisning i angivna ämnen eller ämnesområden, i stället för den hittillsvarande lydelsen som anger undervisningen ska omfatta angivna ämnen eller ämnesområden. Ändringen innebär ett förtydligande av att paragra- fen omfattar annat än undervisning i angivna ämnen eller ämnes- områden. I fjärde stycket, som är nytt, införs bestämmelser om att det ska finnas framtidsval i utbildningen för de elever som kan tillgodogöra sig hela eller delar av utbildningen i ämnen. Framtidsval ska syfta till att utveckla och bredda elevens kunskaper om arbetslivet och sam- hället inför kommande studie- och yrkesval. Framtidsval är inte ett ämne som det ska genomföras undervisning i. I stället är framtidsval, utöver de ämnen som framgår av första stycket, en del av utbild- ningen och en form av generell karriärvägledning. Att det ska ingå i utbildningen innebär dock att skolhuvudmannen är ansvarig för att framtidsval anordnas för alla elever på de skolenheter som huvud- mannen ansvarar för. Utbildning är ett vidare begrepp än under- visning (1 kap. 3 §) och omfattar även framtidsval. Eleverna har enligt 7 kap. 17 § en skyldighet att delta i den verksamhet som anord- nas för att ge den avsedda utbildningen och eleven är därmed skyldig att delta i framtidsval, om eleven inte har giltigt skäl att utebli. Giltiga skäl kan t.ex. vara sjukdom eller beviljad ledighet (jfr 4 kap. 8 § skolförordningen [2011:185] och 7 kap. 18 §). Ett femte stycke, som är nytt, införs med bestämmelser om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om framtidsval. Sådana föreskrifter får innebära att framtidsval endast ska finnas i vissa årskurser. Avsikten är att reger- ingen ska meddela närmare bestämmelser om innehållet i framtidsval och att framtidsval tilldelas timmar i timplanen. Paragrafen behandlas i avsnitt 10.5.1. Den totala undervisningstiden för varje elev i grundsärskolan ska vara minst . I den totala undervisningstiden ingår tid för undervisning i ämnen och framtidsval eller ämnesområden. För en elev i inriktningen träningsskolan ska den totala undervisningstiden dock vara minst . För en nyanländ elev och för en elev som avses i 3 kap. 12 c § andra stycket 2 ska den totala undervisningstiden efter ett beslut om placering i årskurs enligt 3 kap. 12 e § motsvara minst den tid som återstår för övriga elever i den årskursen under den kvarvarande skoltiden. Regeringen får meddela föreskrifter om fördelning av undervis- ningstiden (timplan). Paragrafen innehåller bestämmelser om garanterad undervisningstid. I första stycket anges att den totala undervisningstiden för varje elev i grundsärskolan ska vara minst . För en elev i inrikt- ningen träningsskolan ska den totala undervisningstiden dock vara minst . I första stycket införs ändringar som innebär att såväl tid för undervisning i ämnen som tid för framtidsval ingår i den totala garanterade undervisningstiden . elev i inriktningen träningsskolan som läser ämnesområden inne- fattar den garanterade undervisningstiden endast tid för undervis- ning i ämnesområden. Paragrafen behandlas i avsnitt 10.5.2. Varje elev i grundsärskolan ska erbjudas individuell karriärvägledning inför val till gymnasiesärskolan. Paragrafen är ny. Genom bestämmelsen införs en skyldighet för huvudmännen att erbjuda individuell karriärvägledning till elever i grundsärskolan, inför val till gymnasiesärskolan. Bestämmelsen innebär ett förtyd- ligande av bestämmelserna om elevernas tillgång till karriärvägled- ning och ska ses som ett komplement till de generella bestämmel- serna som framgår av 2 kap. 29 §. Paragrafen behandlas i avsnitt 10.3. Utbildningen ska omfatta undervisning i följande ämnen: –hem- och konsumentkunskap, –idrott och hälsa, –naturorienterande ämnen: biologi, fysik och kemi, –rörelse och drama eller musik, –samhällsorienterande ämnen: geografi, historia, religionskun- skap och samhällskunskap, –svenska eller svenska som andraspråk, –teckenspråk, och För hörande elever gäller att ämnet musik ersätter ämnet rörelse och drama. För elever som tagits emot enligt 7 kap. 6 § första stycket 1 och 3 gäller att ämnet svenska ersätter ämnet teckenspråk, om dessa elever inte har behov av teckenspråk. Härutöver ska det som ämnen finnas moderna språk som ska erbjudas varje elev inom ramen för språkval och, för elever som ska erbjudas modersmålsundervisning, modersmål. Vidare ska det finnas elevens val, skolans val och framtidsval. Undervisningen i elevens val ska syfta till att fördjupa och bredda elevens kunskaper i ett eller flera ämnen. Framtidsval ska syfta till att utveckla och bredda elevens kunskaper om arbetslivet och samhället inför kommande studie- och yrkesval. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer med- delar föreskrifter om framtidsval. Sådana föreskrifter får innebära att framtidsval endast ska finnas i vissa årskurser. I första stycket anges de ämnen som undervisningen i specialskolan ska omfatta. I första stycket införs ändringar som förtydligar att utbildningen ska omfatta undervisning i angivna ämnen, i stället för den hittillsvarande lydelsen som anger undervisningen ska omfatta angivna ämnen. Ändringen innebär ett förtydligande av att para- grafen omfattar annat än undervisning i angivna ämnen. I tredje stycket införs bestämmelser om att det ska finnas fram- tidsval i utbildningen. Framtidsval ska syfta till att utveckla och bredda elevens kunskaper om arbetslivet och samhället inför kom- mande studie- och yrkesval. Framtidsval är inte ett ämne som det ska genomföras undervisning i. I stället är framtidsval, utöver de ämnen som framgår av första stycket, en del av utbildningen och en form av generell karriärvägledning. Att det ska ingå i utbildningen innebär dock att skolhuvudmannen är ansvarig för att framtidsval anordnas för alla elever på de skolenheter som huvudmannen ansvarar för. Utbildning är ett vidare begrepp än undervisning (1 kap. 3 §) och omfattar även framtidsval. Eleverna har enligt 7 kap. 17 § en skyl- dighet att delta i den verksamhet som anordnas för att ge den avsedda utbildningen och eleven är därmed skyldig att delta i framtidsval, om eleven inte har giltigt skäl att utebli. Giltiga skäl kan t.ex. vara sjukdom eller beviljad ledighet (jfr 4 kap. 8 § skolförordningen [2011:185] och 7 kap. 18 §). Ett fjärde stycke, som är nytt, införs med bestämmelser om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om framtidsval. Sådana föreskrifter får innebära att fram- tidsval endast ska finnas i vissa årskurser. Avsikten är att regeringen ska meddela närmare bestämmelser om innehållet i framtidsval och att framtidsval tilldelas timmar i timplanen. Paragrafen behandlas i avsnitt 10.5.1. Den totala undervisningstiden för varje elev i specialskolan ska vara minst . I den totala undervisningstiden ingår tid för under- visning i ämnen och framtidsval. För en nyanländ elev och för en elev som avses i 3 kap. 12 c § andra stycket 2 ska den totala undervisningstiden efter ett beslut om placering i årskurs enligt 3 kap. 12 e § motsvara minst den tid som återstår för övriga elever i den årskursen under den kvarvarande skoltiden. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om för- delning av undervisningstiden (timplan). Paragrafen innehåller bestämmelser om garanterad undervisningstid. I första stycket anges att den totala undervisningstiden för varje elev i specialskolan ska vara minst . I första stycket införs ändringar som innebär att såväl tid för undervisning i ämnen som tid för framtidsval ingår i den totala garanterade undervisningstiden. Paragrafen behandlas i avsnitt 10.5.2. Varje elev i specialskolan ska erbjudas individuell karriärvägledning inför val till gymnasieskolan. Paragrafen är ny. Genom bestämmelsen införs en skyldighet för huvudmännen att erbjuda individuell karriärvägledning till elever i specialskolan, inför val till gymnasieskolan. Bestämmelsen innebär ett förtydligande av bestämmelserna om elevernas tillgång till karriärvägledning och ska ses som ett komplement till de generella bestämmelserna om elev- ernas tillgång till karriärvägledning som framgår av 2 kap. 29 §. Paragrafen behandlas i avsnitt 10.3. Elever som avser att avsluta sin gymnasieutbildning eller riskerar att inte erhålla en gymnasieexamen ska erbjudas individuell karriärväg- ledning. Paragrafen är ny. Genom bestämmelsen införs en skyldighet för huvudmännen att se till att elever som avser att avsluta sin gymnasieutbildning eller riskerar att inte erhålla en gymnasieexamen ska erbjudas indi- viduell karriärvägledning. Den individuella karriärvägledningen ska erbjudas eleven innan denne kan anses ha avslutat utbildningen i enlighet med vad som sägs i 12 kap. 4 och 4 a §§ gymnasieförord- ningen (2010:2039), samt innan eleven har fått ett studiebevis och därigenom formellt anses ha avslutat utbildningen. Det innebär att individuell karriärvägledning ska erbjudas dels de elever som riskerar att avsluta sina studier på nationella program eller introduk- tionsprogram, dels de elever på nationella program som riskerar att inte uppnå kraven för en gymnasieexamen och därför i stället riske- rar att få ett studiebevis efter fullföljd utbildning. Bestämmelsen innebär ett förtydligande av elevernas tillgång till karriärvägledning och ska ses som ett komplement till de generella bestämmelserna om elevernas tillgång till karriärvägledning enligt 2 kap. 29 §. Paragrafen behandlas i avsnitt 10.3. När en nyanländ elev tas emot på språkintroduktion ska eleven erbju- das individuell karriärvägledning inför upprättandet av den indivi- duella studieplanen. Paragrafen är ny. Genom bestämmelsen införs en skyldighet för huvudmännen att se till att nyanlända elever som tagits emot på språkintroduktion erbjuds individuell karriärvägledning inför upprättande av den indi- viduella studieplanen som enligt 17 kap. 7 och 14 a §§ ska upprättas från mottagandet. Bestämmelsen innebär ett för- tydligande av elevernas tillgång till karriärvägledning och ska ses som ett komplement till de generella bestämmelserna om elevernas till- gång till karriärvägledning enligt 2 kap. 29 §. Paragrafen behandlas i avsnitt 10.3. För elever på språkintroduktion som har fullföljt sin utbildning och som på grund av sin ålder enligt 15 kap. 5 § inte kan påbörja en annan ut- bildning i gymnasieskolan ska individuell karriärvägledning om fort- satta utbildningsmöjligheter erbjudas. Paragrafen är ny. Genom bestämmelsen införs en skyldighet för huvudmännen att erbjuda individuell karriärvägledning om fortsatta utbildningsmöj- ligheter till elever på språkintroduktion som har fullföljt sin utbildning men som på grund av sin ålder, dvs efter det första kalenderhalvåret det år eleven fyller eller i vissa fall , inte kan påbörja ett annat introduktionsprogram, ett nationellt program eller någon annan utbildning i gymnasieskolan. Bestämmelsen innebär ett förtydligande av elevernas tillgång till karriärvägledning och ska ses som ett kom- plement till de generella bestämmelserna om elevernas tillgång till karriärvägledning enligt 2 kap. 29 §. Paragrafen behandlas i avsnitt 10.3. Elever som avser att avsluta sin gymnasiesärskoleutbildning ska erbjudas individuell karriärvägledning. Paragrafen är ny. Genom bestämmelsen införs en skyldighet för huvudmännen att se till att elever som avser att avsluta sin gymnasiesärskoleutbildning ska erbjudas individuell karriärvägledning. Den individuella karriärvägledningen ska erbjudas eleven innan denne kan anses ha avslutat utbildningen i enlighet med vad som sägs i 12 kap. 4 och 4a §§ gymnasieförordningen (2010:2039), samt innan eleven har fått ett studiebevis och därigenom formellt anses ha avslutat utbildningen. Med elev som ska erbjudas individuell karriärvägledning enligt denna bestämmelse avses den elev som riskerar att avsluta sina stu- dier på ett nationellt program eller ett individuellt program inom gymnasiesärskolan. Bestämmelsen innebär ett förtydligande av elevernas tillgång till karriärvägledning och ska ses som ett kom- plement till de generella bestämmelserna om elevernas tillgång till karriärvägledning enligt 2 kap. 29 §. Paragrafen behandlas i avsnitt 10.3. Hemkommunen är skyldig att se till att den som avser att påbörja utbildning på grundläggande nivå erbjuds individuell karriärväg- ledning. Paragrafen reglerar hemkommunens skyldighet att se till att den som avser att påbörja en utbildning i vuxenutbildning på grundläggande nivå erbjuds individuell karriärvägledning. I paragrafen görs ändringar som innebär att benämningen studie- och yrkesvägledning ändras till individuell karriärvägledning. Änd- ringarna är en följd av att de generella bestämmelserna om elevernas tillgång till karriärvägledning i 2 kap. 29 § ändras och förtydligas. Förtydligandet i 2 kap. 29 § framgår av att benämningarna indivi- duell och generell karriärvägledning har införts. Paragrafen behandlas i avsnitt 10.3. Hemkommunen är skyldig att se till att den som avser att påbörja utbildning i svenska för invandrare erbjuds individuell karriärväg- ledning. Paragrafen reglerar hemkommunens skyldighet att se till att den som avser att påbörja en utbildning i svenska för invandrare erbjuds individuell karriärvägledning. I paragrafen görs ändringar som innebär att benämningen studie- och yrkesvägledning ändras till individuell karriärvägledning. Änd- ringarna är en följd av att de generella bestämmelserna om elevernas tillgång till karriärvägledning i 2 kap. 29 § ändras och förtydligas. Förtydligandet i 2 kap. 29 § framgår av att benämningarna individuell och generell karriärvägledning har införts. Paragrafen behandlas i avsnitt 10.3. Hemkommunen är skyldig att se till att den som avser att påbörja ut- bildning på grundläggande nivå erbjuds individuell karriärvägledning. Paragrafen reglerar hemkommunens skyldighet att se till att den som avser att påbörja en utbildning i särskild utbildning för vuxna på grundläggande nivå erbjuds individuell karriärvägledning. I paragrafen görs ändringar som innebär att benämningen studie- och yrkesvägledning ändras till individuell karriärvägledning. Änd- ringarna är en följd av att de generella bestämmelserna om elevernas tillgång till karriärvägledning i 2 kap. 29 § ändras och förtydligas. Förtydligandet i 2 kap. 29 § framgår av att benämningarna indivi- duell och generell karriärvägledning har införts. Paragrafen behandlas i avsnitt 10.3. 2016, SCB. Arbetsförmedlingens årsredovisning (2017). Arbetsförmedlingen (2018). Digital plattform för livslång vägledning. Slutrapport : Af 2018/0019 2596. Arbetsförmedlingen (2018). Vägar till ökad karriärkompetens, Natio- nella strategi för karriärvägledning. Arulmani, G; Bakshi, A. J; Leong, F. T. & Watts, T. (2016) Hand- book of Career Development. , J (2016). Sysselsättning och social rättvisa – En nationell registerstudie om 12 269 unga vuxna med intellektuell funktions- nedsättning. (2016). Governance of Career Guidance: an enquiry into European policy. & De , P. (2005).