sou · H7B33d2 · 2019-01-30 00:00:00 — Utredningen föreslår mot bakgrund av detta att reger- ingen uppdrar till IFAU att följa upp och utvärdera om det eller de ratingsystem som Arbetsförmedlingen använder för arbetsmark- nadstjänster som ges i såväl intern som extern regi leder till en ända- målsenlig konkurrens som bidrar till en effektiv användning av sam- hällets resurser. I uppdraget ingår att följa upp och utvärdera om ratingsystemet har konstruerats på ett sätt som innebär att interna och externa utförare behandlas likvärdigt. Regeringen föreslås besluta om att det uppdrag som lämnas till IFAU ska genomföras . Förslag om ett effektivt utförande av arbetsmarknadstjänster 11.4.5Särskilt om den verksamhet som utförs genom bidrag till folkhögskolor genom Förslag: Beslut om den särskilda regleringen för folkhögskolor ska kvarstå i författning och regleringsbrev ska föregås av att regeringen prövar huruvida transaktionerna mellan Arbetsför- medlingen och utgör offentliga kontrakt en- ligt upphandlingsregelverket. Om regeringen efter prövning finner att transaktionerna inte utgör offentliga kontrakt ska Arbetsförmedlingen inom ramen för den samhällsekonomiska prövningen avgöra om och i så fall när det är effektivt att tillhandahålla verksamhet genom att lämna bidrag till folkhögskolor genom . Arbetsförmedlingen ansvarar för alla arbetsmarknadstjänster som myndigheten enligt förordning eller särskilda uppdrag tillhanda- håller i intern eller extern regi. De tjänster som tillhandahålls genom externa utförare anskaffas i regel genom att dessa upphandlas. Tre av de arbetsmarknadstjänster som Arbetsförmedlingen ansvarar för tillhandahålls till skillnad från detta av folkhögskolor genom att Arbetsförmedlingen utbetalar bidrag till . Huruvida transaktionerna mellan Arbetsförmedlingen och utgör bidrag eller offentliga kontrakt enligt upphand- lingsregelverket har inte utretts rättsligt av vare sig regeringen eller Arbetsförmedlingen. Beslut om den särskilda regleringen för folk- högskolorna ska kvarstå bör föregås av att regeringen gör en sådan upphandlingsrättslig prövning. Om regeringen efter prövning finner att transaktionerna inte om- fattas av reglerna om offentlig upphandling, bör det vara upp till att avgöra om, och i så fall när, myndigheten anser det lämpligt att lämna bidrag till folkbildningen i förhållande till de arbetsmarknadstjänster som myndigheten ansvarar för. Bidragsfor- men innebär att Arbetsförmedlingen vare sig kan utforma eller följa upp den verksamhet som folkhögskolorna utför, trots att ansvarar för uppgiften och för de deltagare som anvi- sas till folkhögskolorna. Utredningen hänvisar därutöver till den pågående utredningen om hur fler idéburna organisationer kan bli utförare inom välfärden, däribland folkhögskolorna. Utredningen om en tydlig definition av Förslag om ett effektivt utförande av arbetsmarknadstjänster idéburna aktörer i välfärden (dir. 2018:46) har i uppdrag att ta fram en definition av idéburna aktörer för att identifiera och avgränsa dessa från andra aktörer i välfärdsverksamheter. Syftet är att under- lätta vid bland annat bidragsgivning, lagstiftning, köp av verksamhet och samverkan i form av idéburet offentligt partnerskap (IOP) och därigenom främja ett ökat idéburet deltagande i välfärden. Utred- ningen ska redovisa sitt uppdrag . 11.5.1Vad är problemet? Utredningen ska enligt kommittédirektiven särskilt analysera hur användningen av olika typer av externa leverantörer inom arbets- marknadspolitiken kan bidra till en väl fungerande arbetsmarknad. Förslag ska lämnas om förändringar som, utifrån utredningens ana- lyser, kan göra det statliga åtagandet för arbetsmarknadspolitiken mer effektivt och tydligt. Av utredningens analys framgår att Arbetsförmedlingen har använt externa utförare i omfattande utsträckning, men att det trots detta saknas möjlighet att avgöra om myndigheten där- igenom har uppnått bättre resultat eller lägre kostnader, jämfört med om motsvarande verksamhet skulle ha utförts i egen regi. Detta förklaras dels av att Arbetsförmedlingens interna verksam- het inte är avgränsad i vare sig innehåll eller tid, vilket medför att statistik om exempelvis antalet deltagare i, resultatet av och kostna- derna för verksamheten saknas. Därmed kan den interna regin inte jämföras med tillgängliga uppgifter om kostnader och resultat för arbetsmarknadstjänster i extern regi. Dels förklaras avsaknaden av effektivitetsjämförelser av att Arbetsförmedlingen har ett tudelat ut- bud av arbetsmarknadstjänster, där Arbetsförmedlingen inte till- handahåller samma arbetsmarknadstjänster i såväl intern som extern regi. För att kunna avgöra hur externa utförare kan bidra till en väl fun- gerande arbetsmarknad behöver de mervärden som de externa utfö- rarna bidrar med, i förhållande till att utföra motsvarande verksam- het i egen regi, identifieras. För att kunna identifiera när mervärden uppnås genom att tillhandahålla en arbetsmarknadstjänst i extern Förslag om ett effektivt utförande av arbetsmarknadstjänster regi, och vilka dessa mervärden är, behöver interna och externa ut- förare tillhandahålla samma tjänster enligt likvärdiga förutsättningar. Utredningen har under arbetet övervägt flera olika alternativ för att lösa problemet. Det alternativ som utredningen förespråkar är att Arbetsförmedlingen ska tillhandahålla ett enhetligt utbud av arbets- marknadstjänster, där myndigheten ges såväl möjlighet som skyldig- het att tillhandahålla respektive arbetsmarknadstjänst i intern respek- tive extern regi, beroende på vad som bedöms vara samhällsekono- miskt mest effektivt, och där krav införs på att myndigheten ska behandla alla utförare likvärdigt. Övriga alternativ som utredningen har övervägt redovisas i slutet av detta avsnitt. 11.5.2Vilka berörs av förslaget? berörs även Arbetsförmedlingens leve- rantörer, andra externa utförare och arbetssökande direkt av för- slaget. Arbetsgivare och kommuner berörs indirekt av förslaget. Där- utöver berörs IFAU och , som får i uppdrag att följa upp och utvärdera verksamheten. Förslaget bedöms inte ha någon inverkan på åtagande i för- hållande till EU. Utredningen har valt att inte föreslå någon ändring kopplat till upphandlingsregelverket, som styrs av EU:s upphand- lingsdirektiv. De förslag som lämnas bedöms öka möjligheten att avgöra om arbetsmarknadstjänster som tillhandahålls i extern regi är under- eller överprissatta. Därmed förbättras förutsättningarna att följa . De samhällsekonomiska konsekvenserna av förslaget om ett effek- tivt utförande av arbetsmarknadstjänster kan exemplifieras genom tjänsten STOM. ger STOM i egen regi till ett resultat som överstiger det genomsnittliga resultatet för tjänsten Förslag om ett effektivt utförande av arbetsmarknadstjänster skulle detta innebära en samhällsekonomisk vinst, genom det pro- duktionstillskott som följer av att fler arbetslösa kommer i arbete. ger STOM till ett genomsnittligt resul- tat skulle detta kunna innebära en samhällsekonomisk vinst, genom att de arbetssökandes valfrihet ökar då Arbetsförmedlingen som en- da offentliga aktör blir valbar i tjänsten. Huruvida detta utgör en samhällsekonomisk vinst eller inte beror dock på om valfrihet ges ett egenvärde i den samhällsekonomiska analysmodellen. ger STOM till ett genomsnittligt resul- tat skulle detta även kunna innebära en samhällsekonomisk vinst i form av att arbetssökande som inte har tillgång till STOM, då leverantörer saknas i av landet, skulle kunna få del av tjänsten. Detta förutsatt att ett tillräckligt deltagarunderlag finns för att Arbetsförmedlingens ska kunna täcka kostnaderna för att tillhandahålla tjänsten. Det skulle i sin tur kunna leda till att fler arbetslösa övergår till arbete och därmed en vinst i form av ett ett produktionstillskott. Ytterligare en möjlig samhällsekonomisk vinst av att Arbetsförmedlingen ger STOM i egen regi skulle kunna uppstå genom att leverantörer som presterar dåligt skulle kunna uteslutas i nära hälften av landet, där antalet leverantörer är för få för att Arbetsförmedlingen ska kunna göra detta. skulle tillhandahålla STOM till ett sämre resultat än genomsnittet skulle Arbetsförmedlingen bidra till att dra ned resultatet för tjänsten och bör, förutsatt att värdet av valfrihet tillsammans med andra eventuella värden som inkluderas i den samhällsekonomiska modellen inte överstiger effektivitetsför- lusten, inte längre tillhandahålla tjänsten. Utifrån den genomsnittliga ersättning som utbetala- des till externa utförare av STOM skulle Arbetsförmedlingen, base- rat på den genomsnittliga kostnaden för en arbetsförmedlare mot- svarande år, kunna tillhandahålla per deltagare och månad för spår 1 (de deltagare som står närmast arbetsmarknaden av de som anvisas till tjänsten) och per deltagare i spår 4 (de delta- gare som står längst ifrån arbetsmarknaden av de som anvisas till tjänsten). Mot bakgrund av att ersättningen för tjänsten delvis är re- sultatbaserad förutsätter en genomsnittlig ersättningsnivå att uppnår ett genomsnittligt resultat. De externa ut- förarnas genomsnittliga resultat var av deltagarna i spår 1 Förslag om ett effektivt utförande av arbetsmarknadstjänster och för för deltagarna i spår 4 , baserat på de resultatersättningar som utbetalades.27 Vidare kan Arbetsförmedlingens beställarkompetens förbättras genom att myndigheten får återkoppling från utförarna i såväl intern som extern regi, vad gäller exempelvis innehållet i tjänsten och de krav som ställs på dokumentation. Detta kan i sin tur leda till bättre resultat eller lägre kostnader för arbetsmarknadstjänsterna. Arbetsförmedlingens organisation för beställning och uppfölj- ning av arbetsmarknadstjänster innefattar enbart tjänster som utförs av externa utförare. Kostnaden för att utvidga denna verk- samhet till alla arbetsmarknadstjänster och utförare, inklusive Arbets- förmedlingens egen regi, beräknas uppgå till en ökad årlig kostnad om 65–. Kostnaden har beräknats som motsva- rande andel av tjänstekostnaden som gäller för de externa ut- förarna.28 Ett utförarneutralt utbud av arbetsmarknadstjänster innebär att Arbetsförmedlingen får förutsättningar att följa och jämföra kost- nader i intern regi, samt rättsliga och ekonomiska möjligheter att tillhandahålla arbetsmarknadstjänster på det sätt som är samhälls- ekonomiskt mest effektivt. Arbetsförmedlingens egenregiverksamhet ges förbättrade förut- sättningar att utföra arbetsmarknadstjänster genom att verksamhe- ten avgränsas från övriga uppgifter. I det fall verksamheten organi- seras i intraprenadform ges vidare ökade förutsättningar och incita- ment att utveckla och investera i den egna verksamheten. De företag som levererar arbetsmarknadstjänster beskrivs i avsnitt 12.5.3 och 12.5.4 i kapitel 12. Utredningens förslag innebär att Arbetsförmedlingen, i de fall det bedöms samhällsekonomiskt 27Utredningens beräkningar utifrån uppgifter från Arbetsförmedlingen . 28Se avsnitt 12.7.2 i kapitel 12. Förslag om ett effektivt utförande av arbetsmarknadstjänster effektivt, ska ge samma tjänster i egen regi som myndighetens leve- rantörer. Detta kan leda till ökad konkurrens inom ramen för de be- fintliga tjänster som ges av myndighetens leverantörer . Genom att Arbetsförmedlingen ska tillämpa samhällsekonomi- ska analyser som grund för beslut om hur arbetsmarknadstjänster ska tillhandahållas, där Arbetsförmedlingen för varje tjänst ska pröva om den ska ges i intern eller externa regi, eller bådadera, kan leve- rantörernas marknad växa i det fall många tjänster bedöms utföras mest effektivt helt eller delvis i extern regi. Leverantörerna prövas då mot samtliga arbetsmarknadstjänster och den totala summan för dessa tjänster. Leverantörernas marknadsandel kommer därmed att avgöras av deras relativa effektivitet. Om regeringen kommer fram till att transaktionerna mellan och folkbildningen utgör offentliga kontrakt och därmed omfattas av upphandlingslagstiftningen, kan det få till följd att marknaden för arbetsmarknadstjänster ökar. Förslaget innebär förbättrade förutsättningar för Arbetsförmed- lingen att tillhandahålla olika typer av arbetsmarknadstjänster på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt. Detta kan medföra att arbets- sökande snabbare eller i högre utsträckning övergår till arbete och egen försörjning. Utredningen bedömer att en inte obetydlig andel av de arbetssökande som deltar i arbetsmarknadstjänster som till- handahålls av Arbetsförmedlingen, i tillägg till aktivitetsstöd eller ut- vecklingsersättning även mottar ekonomiskt bistånd till sin försörj- ning från kommunen (försörjningsstöd). Därmed kan kommuner- nas utgifter för försörjningsstöd komma att minska som skatteintäkterna kan komma att öka. utgjorde arbets- löshet det huvudsakliga försörjningshindret för cirka 130 000 per- soner, cirka hälften av alla mottagare av ekonomiskt bistånd (Social- styrelsen, 2017). Det saknas dock uppgifter om hur stor andel av dessa som deltog i Arbetsförmedlingens arbetsmarknadstjänster och som därmed skulle kunna påverkas av att dessa tjänster tillhandahålls mer effektivt. Förslag om ett effektivt utförande av arbetsmarknadstjänster I det fall regeringen efter prövning kommer fram till att transak- tionerna mellan Arbetsförmedlingen och om- fattas av upphandlingsregelverket, kan folkhögskolorna delta i upp- handlingar enligt eller ansöka om att få delta i valfrihetssystem enligt LOV. Det kommer då, till skillnad från , att krävas att folkhögskolorna lämnar ett vinnande anbud i en upphandling eller blir godkänd leverantör i ett valfrihetssystem för att få ersättning från Arbetsförmedlingen för att utföra arbetsmarknadstjänster. Här kan påpekas att regelverket för offentlig upphandling bland annat syftar till att främja möjligheterna för leverantörer i hela EU att kon- kurrera på lika villkor, samt ett kostnadseffektivt användande av skattemedel, exempelvis genom att undanröja ageranden som be- gränsar konkurrensen. Dagens tudelade utbud av arbetsmarknadstjänster i intern respektive extern regi medför bland annat att arbetssökande inte kan ta del av det tjänsteutbud som ges i extern regi i de fall leverantörer saknas. Av utredningens kartläggning av Arbetsförmedlingens största tjänst, STOM, framgår att det helt saknades leverantörer av STOM i 8 av 72 leveransområden.29 Arbetsförmedlingen har i detta, och andra fall då myndigheten inte har kunnat kontraktera en leve- rantör, inte tillhandahållit motsvarande tjänst i egen regi. Detsamma gäller i de fall leverantörer skulle ha uteslutits från att leverera tjäns- ten på grund av dåliga resultat, om det hade funnits fler leverantörer i leveransområdet. Ett enhetligt och utförarneutralt utbud av arbets- marknadstjänster medför därmed att arbetssökande och arbetsgivare i ökad utsträckning kommer att få tillgång till en enhetlig och lik- värdig verksamhet i hela landet.30 29I 34 av 72 leveransområden fanns det tre eller färre leverantörer . Inom dessa områden utesluter Arbetsförmedlingen inte leverantörer som uppvisar dåliga resultat. Se av- snitt 12.5.4 i kapitel 12. 30I de fall antalet arbetssökande är tillräckligt stort för att motivera etablering av verksamhet, samt att det saknas möjlighet för dessa arbetssökande att pendla till annan ort där tjänsten tillhandahålls. Förslag om ett effektivt utförande av arbetsmarknadstjänster Ett enhetligt utbud innebär därutöver att konsekvenser av even- tuella överprövningar av upphandlingar enligt kan komma att minska, genom att Arbetsförmedlingen kan tillhandahålla motsva- rande tjänst . Detta gäller under förutsätt- ning att fördröjningen med anledning av överprövningsprocessen leder till avtalslöshet och att det enbart är den konsekvensen som avses, samt att egenregiverksamheten i praktiken har möjlighet att täcka upp för de leveranser som annars hade utförts av leverantörer. Det medför att de glapp mellan avtal som är vanligt förekommande kan komma att minska och de arbetssökandes tillgång till tjänster därmed öka. I de tjänster som tillhandahålls i både intern och extern regi och där de arbetssökande får välja utförare, kommer valfriheten att öka, genom att Arbetsförmedlingen finns som ett valbart alternativ. I tabell 11.2 redovisas ett exempel på vad den totala kostnaden för arbetsmarknadstjänster räcker till. Summan för samtliga arbetsmarknadstjänster (9,) har beräknats utifrån den faktiska kostnaden för de arbetsmarknadstjänster som tillhanda- hölls i extern regi (5,)31 samt mittvär- det av det uppskattade spannet för arbetsmarknadstjänster i intern regi (3,)32. För arbetsmarknadstjänster i extern regi utgår det genomsnittliga deltagarantalet , i likhet med kostnaderna, från det faktiska utfallet. Detsamma gäller uppgifter om deltagarantal och kostnader för i intern regi. Dessa uppgifter har hämtats från kapitel 12. För de arbetsmarknadstjänster som tillhandahölls i intern regi sak- nas uppgifter om deltagarantal och kostnader utöver de som gäller . Räkneexemplet i tabellen visar på hur mycket ytterligare STOM som den totala budgeten för arbetsmarknadstjänster räcker till för- utsatt att de arbetsmarknadstjänster som tillhandahölls i extern regi samt i intern regi i form av är oförändrat, samt att alla inskrivna arbetslösa ska få minst en timmes stöd . 31Notera att arbetsmarknadsutbildningar ingår i dessa tjänster i extern regi. I kapitel 8 föreslår utredningen att Arbetsförmedlingen i första hand bör använda reguljär utbildning. Mot bakgrund av detta kommer ett antal av de 57 000 deltagare som i tabell 11.2 ingår i de arbetsmarknadstjänster som Arbetsförmedlingen gav i extern regi, att i enlighet med utredningens förslag i kapitel 8, anvisas till reguljär utbildning. 32I avsnitt 12.6.3 i kapitel 12 uppskattas kostnaden för arbetsmarknadstjänster i intern regi till mellan 3,2 och . Förslag om ett effektivt utförande av arbetsmarknadstjänster timmes stöd benämns nedan för minimitjänst, och har be- räknats utifrån den genomsnittliga kostnaden för en arbetsförmed- lare.33 Antalet arbetslösa var i genomsnitt cirka 363 000 . Tabell 11.2 Alla arbetslösa får minst en timmes stöd Deltagare/mån och kostnad (2017) 57 000 deltagare/mån och 5,8 mdkr år Befintlig i intern regi 9 323 deltagare/mån och år 35 000 deltagare/mån och 2 mdkr år 262 000 deltagare/mån och 1,2 mdkr år 363 323 deltagare/mån och 9,5 mdkr år Källa: Kostnader och deltagare för de externa tjänsterna har hämtats från kapitel 12, Uppgift om antal deltagare i kommer från Arbetsförmedlingens årsredovisning och kostnaden för från e-post från Arbetsförmedlingen . Kostnaden för STOM har beräknats utifrån den genomsnittliga kostnaden per deltagare och månad. Av räkneexemplet framgår att den totala budgeten för arbetsmark- nadstjänster om räcker till att erbjuda STOM till ytterligare cirka 35 000 deltagare – förutsatt att de cirka 57 000 deltagare som fick tjänster i extern regi enligt fördelning per tjänstetyp fortsatt ska få detta, i likhet med de cirka 9 300 deltagarna i – varvid cirka 262 000 arbetslösa enbart får en minimitjänst motsvarande en timmes stöd . Förslagen bedöms inte ha några övriga konsekvenser av betydande karaktär. 33Den genomsnittliga kostnaden för en arbetsförmedlare var inklusive OH-tillägg om . Förslag om ett effektivt utförande av arbetsmarknadstjänster 11.6.1Alla arbetsmarknadstjänster utförs i extern regi Trots att Arbetsförmedlingen köper merparten av de arbets- marknadstjänster som myndigheten ansvarar för har myndigheten i låg utsträckning anpassats för detta som organisation. Av myndig- hetens personal arbetar endast med att beställa och följa upp arbetsmarknadstjänster, trots att kostnaden för dessa tjäns- ter uppgår till 5–, vilket motsvarar av Arbetsförmedlingens totala verksamhetskostnader. Av utredningens analys i avsnitt 12.5.2 i kapitel 12 framgår att Arbetsförmedlingen inte följer upp stora delar av de arbetsmark- nadstjänster som ges i extern regi och utförarna av desamma. Vidare framgår att arbetsförmedlarna ansvarar för att använda arbetsmark- nadstjänster i extern regi, men att dessa i hög utsträckning saknar kunskap om utbudet av och målet med arbetsmarknadstjänsterna. Ett förslag som utredningen har övervägt är att specialisera Ar- betsförmedlingens verksamhet mot att beställa och följa upp arbets- marknadstjänster. Arbetsförmedlingen skulle fortsatt ansvara för att tillhandahålla arbetsmarknadstjänster, men inte längre utföra dessa i egen regi. Ett sådant förslag skulle innebära att Arbetsförmedlingens organisation anpassas och dimensioneras för att beställa och följa upp dessa tjänster. En tydlig fokusering i organisation mot att köpa och följa upp tjänster skulle kunna leda till att detta arbete effek- tiviseras ytterligare. Mot detta argument kan anföras att en specialisering inom ramen för myndigheten kan genomföras utan att Arbetsförmedlingen i sin helhet upphör med viss typ verksamhet. En sådan specialisering ut- gör också en del av utredningens förslag, där egenregiverksamheten separeras ekonomiskt och organisatoriskt från myndighetens övriga verksamhet. En annan fördel med detta alternativa förslag består i att mark- naden för arbetsmarknadstjänster kan förväntas bli tydligare och mer förutsägbar för leverantörerna, då Arbetsförmedlingen inte kan öka och minska denna genom att utföra mer eller mindre verksamhet i egen regi. Detta bör förbättra leverantörernas möjlighet att planera och dimensionera sin verksamhet. Förslag om ett effektivt utförande av arbetsmarknadstjänster Det saknas dock vetenskapligt stöd för att anta att arbetsmark- nadstjänster skulle utföras på ett effektivare sätt i extern jämfört med intern regi. Om Arbetsförmedlingens utförarverksamhet upp- hör kommer möjligheten att ta fram evidens om interna respektive externa utförare också att göra det. Vidare skulle ett sådant förslag innebära att Arbetsförmedlingens beställarkompetens, det vill säga sakkunskap om de tjänster som beställs, riskerar att urholkas. Mot bakgrund av att motsvarande fördelar kan uppnås, och de nackdelar som nämns därtill kan undvikas, genom förslaget om ett effektivt utförande av arbetsmarknadstjänster, har utredningen inte gått vidare med detta förslag. 11.6.2Arbetsmarknadstjänster utförs i första hand internt Ett annat alternativ som utredningen har övervägt är att Arbetsförmed- lingen endast ska köpa arbetsmarknadstjänster av externa utförare i kompletterande syfte, när myndigheten saknar relevant kompetens eller personalresurser för att utföra motsvarande arbetsmarknads- tjänst i egen regi. Fördelen med ett sådant förslag är att syftet med Arbetsförmed- lingens användning av externa utförare skulle förtydligas i förhållan- de till . Utbudet av och innehållet i olika arbetsmarknadstjänster skulle också bli tydligare och mer enhetligt för den arbetssökande då tjänsterna skulle vara desamma oavsett om de ges i intern eller extern regi. En viss ökad kunskap om en tjänst utförs mest effektivt i intern eller extern regi skulle uppnås för de tjänster som ges både internt och externt. Det finns en rad nackdelar med förslaget. Dels kan det bli svårt för leverantörerna att planera och dimensionera sin verksamhet, då de får en funktion som komplement vid behov. Dels kan det finnas en risk för att Arbetsförmedlingen utgår från den egna personalens kompetens när de definierar vad som krävs för att utföra en viss tjänst, snarare än tvärtom. Storleken på Arbetsförmedlingens egen- regiverksamhet blir också beroende av ”kvarstående utrymme” i för- valtningsanslaget, då arbetsmarknadstjänster inte finansieras genom ett separat anslag. Storleken på det kvarstående utrymmet påverkas i sin tur bland annat av inflöde av arbetslösa som behöver anmälas Förslag om ett effektivt utförande av arbetsmarknadstjänster och få en arbetsmarknadsbedömning, övriga regeringsuppdrag, etce- tera, vilket skulle leda till att egenregiverksamhetens bemanning blir svår att planera och dimensionera. Kunskap om i vilken regi en tjänst utförs mest effektivt leder vidare endast till effektivitetsvinster om de bästa utförarna premieras och de sämsta sanktioneras.