sou · H7B322 · 2019-04-29 00:00:00 — Det grundas på instruktion, som bl.a. anger att ska ta fram beslutsunderlag som bidrar till en god samhällsplanering, till att minska sårbarheten i samhället och till att miljökvalitetsmålen nås.67 Inriktningen på övervakningen beslutas inom verksamhetsplanering. Då beaktas även reglerings- brev, dialoger med departement och eventuella regeringsuppdrag. 65SMHI, e-brev och . 66SMHI, e-brev . 672 § förordningen (2009:974) med instruktion för . har prioriterat framtagande av nya klimatindikatorer, rappor- ter, artiklar och informationskampanjer.68 Observationer från meteorologiska stationsnät används förutom till väderprognosmodeller även till miljöövervakning om klimat (t.ex. till klimatindikatorer) och klimatforskning (t.ex. till klimatmodeller). De klimatindikatorer som tas fram avser bl.a. snö- djup, antal dagar med snötäcke, havsis, havsvattenstånd, globalstrål- ning, geostrofisk vind, extrem nederbörd och arealnederbörd, vege- tationsperiodens längd, temperatur samt start för vårfloden. Klimat- indikatorerna utgör grunden för klimatövervakning, där data från observationerna ligger till grund för analyser av förändringen i klimat. Utifrån det arbetet tar fram klimatinfor- mation.69 är utförare inom flera nationella delprogram, genom dess enhet för Miljövetenskap och analytisk kemi (ACES). Det ansvarar också för referenslaboratoriet för mätningar. är som underkonsult åt IVL utförare av det nationella delprogrammet om ozonnedbrytande ämnen. SLU är ut- förare av det nationella delprogrammet om pesticider i luft och nederbörd, se avsnitt 8.3.2. driver vid och miljövetenskap Pollenlaboratoriet vid . Pollen- laboratoriet arbetar med att analysera pollen och ställa samman pollenprognoser för sex mätstationer.70 Prognoserna för rapporte- ring till allmänheten publiceras genom , se avsnitt 8.4.4 nedan. bedriver ett program för övervakning av radioaktiva ämnen på partiklar i luft. Syftet är att upptäcka och följa luftutsläpp av radioaktiva ämnen som når och att uppskatta 68SMHI, intervju . 70Göteborgs universitets webbplats, , hämtad . den möjliga stråldosen från ett passerande utsläppsmoln. Data kan även användas för att följa nivån av radioaktiva ämnen på luftpartik- lar och att se trender i denna. är utförare av programmet, som omfattar sex mätstationer i Sverige.71 8.4.4Naturhistoriska m.fl. i fråga om pollen Pollenförekomst i luft har koppling till såväl effekter på människors hälsa som effekter på växtlighet till följd av klimatförändringar. Många växtarter sprider pollen med vinden och bildar ofta stora mängder pollen. Flera arter har allergiframkallande pollen, t.ex. gräs, björk, och al.72 En betydande andel av befolkningen är pollenallergiker. Olika skattningar varierar mellan 20 och 30 procent.73 Klimatförändringar påverkar såväl när pollensäsongen infaller som sammansättningen av pollenförekomsten. riks- museet uppger att klimatförändringen medför att pollensäsongen börjar tidigare än förut. Dessutom finns det tecken på att arter som t.ex. Malörtsambrosia, som tidigare haft svårt att blomma i vårt klimat, allt oftare når blomning även i . Det är en följd av längre somrar och mildare höstar. Malörtsambrosia beskrivs or- saka stora allergiska problem bland befolkningen på kontinenten.74 genomför genom Palynologiska labo- ratoriet vid museet analyser och prognoser vid sex mätstationer i mellersta Sverige.75 har enligt regleringsbrev och separata regeringsbeslut ansvar för att inom ramen för extra tilldelade medel från utgiftsområde 9 anslag 1:6 genomföra polleninsamling, pollenanalyser och framställa pollenprognoser. 71Strålsäkerhetsmyndighetens webbplats, /omraden/ miljoovervakning/radioaktiva-amnen/radionuklider-pa-partiklar-i-luft/, hämtad . 72Naturhistoriska , , hämtad . 73Se t.ex. och miljövetenskaps webbplats och Astma- och allergiförbundets webb- plats , hämtade . 74Naturhistoriska , intervju samt e-brev . SLU:s webbplats, /ew-nyheter/2016/11/malortsambrosian-maste-bekampas--kan-bli-en-varsting- for-pollenallergiker/, hämtad . 75Naturhistoriska och , Pollensäsongen 2017 – sammanställ- ning av pollenförekomsten i , s. 7 f. , Årsredovisning 2017, s. 33 f. medlen ska även användas för museets fördelning av bidrag till de organisationer och institutioner som är i behov av stöd för sådana insamlingar, analyser eller prognoser.76 Museet finansierar dock den största delen av pollenövervakningen genom sitt ramanslag.77 driver vid och miljövetenskap Pollenlaboratoriet vid . Pollen- laboratoriet arbetar med att analysera pollen och ställa samman pollenprognoser för sex mätstationer i . Prognoserna för rapportering till allmänheten publiceras genom riksmuseet.78 Pollenlaboratoriet i analyserar pollen och samman- ställer pollenprognoser för fyra mätstationer i norra . Ytter- ligare fyra laboratorier och mätstationer i södra respektive drivs i samarbete med sjukhus och landsting/regioner.79 Finansieringen av mätstationerna, analyserna och prognoserna varierar. En del finansieras enbart genom ramanslag, andra finansieras enbart av landsting eller regioner. Ett antal delfinansieras av (antingen eller i kombination) kommuner, landsting, eller de extra tilldelade och fördelade medlen från anslag 1:6. Till detta kommer intäkter från försäljning av pollenprognoser till media och företag. Tömning av analysmaterial från mätstationerna hanteras av olika aktörer.80 Förutom ansvar utifrån de extra tilldelade medlen finns inget uttryckligt ansvar för pollenövervak- ningen . Samordningen sker på andra grunder. har webbplatsen och publicerar tillsammans med Pollenlaboratoriet vid sam- manställningen Pollensäsongen med resultat från pollenövervak- ningen. Museet håller också kurser och träffar för landets pollen- analytiker, sköter försäljningen av pollenprognoser, samlar in data regleringsbrev för avseende och Reger- ingen, Medel för polleninsamling, pollenanalyser samt pollenprognoser, regeringsbeslut , S2013/2150/FS. 77Naturhistoriska , e-brev . 78Göteborgs universitets webbplats, , hämtad . 79Naturhistoriska , ompollen/pollenlabbochmatstationer.4.314e02dd13d69872ec0ab.html, hämtad . 80Naturhistoriska och , Pollensäsongen 2017 – sammanställ- ning av pollenförekomsten i , s. 9 f. från mätstationerna, rapporterar till det europeiska och samordnar arbetet med Pollenappen.81 8.5Kommunernas övervakning av luft har ett decentraliserat system för luftövervakning, jämfört med många andra medlemsstater inom EU. Ansvaret för genom- förande ligger huvudsakligen på kommunerna.82 För små och medel- stora kommuner är det enligt datavärden ett betungande system. Vid kommunernas årliga inrapportering till datavärden märks det att ett flertal kommuner inte rapporterar några uppgifter. Situa- tionen förbättras dock successivt, bl.a. genom att allt fler kommuner gör en objektiv skattning av sin luftkvalitet och i det arbetet ofta använder verktyg för objektiv skattning med spridnings- modellering () som grund för att bedöma om de behöver rapportera till datavärden.83 konstaterade 2004 att många kommuner inte gjorde de mätningar som krävdes enligt förordningen om miljökvali- tetsnormer för utomhusluft. Förordningen och den centrala väg- ledningen till kommunerna om behov av kontroll upplevdes som svårtolkad och bristfällig av kommunerna. Många kommuner ansåg sig ha varken tillräckligt med kunskap eller resurser för kontrollen. Länsstyrelsernas roll var oklar, vilket i en del fall medförde brister i regional samordning. Det fanns också brister i kvaliteten på mätdata.84 anser att läget är bättre . Det finns enligt myndigheten en ökad medvetenhet bland kommunerna om kraven på övervakning. Det gäller särskilt större och medelstora kommuner men även många små. Enligt myndigheten följer kommunerna före- skrifternas krav på mätmetoder och -instrument i större utsträck- ning . Fler s.k. direktvisande instrument används och har myndighetens föreskrifter ett krav på rapportering 81Naturhistoriska , e-brev . 82Naturvårdsverket, e-brev . 83SMHI, intervju . 84Naturvårdsverket, Rapport 5407, Samordnad kontroll av miljökvalitetsnormerna förutom- husluft, s. 8. av realtidsdata85 om direktvisande instrument används. finns också vägledning ”Luftguiden” på plats och den senaste versionen publicerades . Myndigheten har publicerat fördjupade vägledningar om t.ex. modellering, objektiv skattning och kvalitetssäkring och den har även inrättat referens- laboratorier för mätningar och modellering.86 Systemet med samverkansområden medför att antalet mätstatio- ner för kontinuerliga mätningar kan vara färre i respektive kommun. Enligt samverkar de flesta kommunerna i södra halvan av i samverkansområden. I norra finns det ett befintligt samverkansområde och ytterligare ett är under uppbyggnad. Utanför samverkansområdena finns det kommuner som genomför kontroll av luftkvalitet på egen hand.87 Det sänkta kravet på antal mätstationer för kontinuerliga mätningar i samver- kansområden kan, enligt , tillsammans med att har mycket glesbygd vara en bidragande orsak till att det genomförs förhållandevis få mätningar i tätorter.88 Enligt innebär det sänkta kravet att det ofta behövs endast en eller två mätstationer i ett samverkansområde. Det medför enligt myndig- heten att mindre kommuner i samverkansområden ofta gynnas av huvudkommunen, eftersom de högsta halterna brukar finnas i huvud- kommunen och att mätstationerna i samverkansområdena därmed placeras i den. Myndigheten anser att inte alla kommuner har till- räcklig kunskap om luftkvaliteten i den egna kommunen. Natur- vårdsverket har därför tagit fram en vägledning om s.k. objektiv skattning och förtydligat sina föreskrifter med krav på att alla kommuner som ingår i samverkansområden måste ha tillräcklig kunskap om luftkvaliteten, inte bara de kommuner som gör mät- ningar eller beräkningar av den.89 har ingen uppföljning av antalet kommuner som borde mäta luftkvaliteten men inte gör det. 85I dagsläget genomför 33 kommuner med direktvisande instrument av ett eller flera ämnen. Av dessa kommuner är det 26 som rapporterar realtidsdata till . 19 kommu- ner har endast s.k. indikativa eller övriga mätningar som inte är realtidsmätningar. Natur- vårdsverket, e-brev . 86Naturvårdsverket, e-brev . 88SMHI, intervju . 89Naturvårdsverket, e-brev och . Kravet följer enligt av 26 § luftkvalitetsförordningen (2010:477). att kommuners rapporteringar av s.k. objektiva skattningar som de ska göra när de saknar information om luftkvaliteten har ökat. De objektiva skattningarna ger dock enligt inte en fullständig bild av vilka kommuner som borde mäta. Myn- digheten har inte heller någon uppföljning av antalet kommuner som mäter luftkvalitet men inte rapporterar till datavärden. Den antar dock att det rör sig om ett mindre antal.90 Det är enligt vanligt att kommuner anlitar konsulter för genomförande av luftmätningar.91 Många kommuner ingår också i luftvårdsförbund. Som vi redovisar i kapitel 11, ger flera mindre kommuner i uppdrag åt miljöförvaltningar i större kommu- ner att genomföra luftmätningar. 8.6Hantering och rapportering av data Detta avsnitt beskriver hanteringen av miljödata om luft och klimat och rapporteringen eller användningen av sådana data. ansvarar för två datavärdskap inom luft. Det ena avser luft- kvalitetsdata och det andra avser modelleringar från MATCH. Inom datavärdskapet för luftkvalitetsdata lagrar, sammanställer och tillgängliggör sådana data från statliga myndigheter, kommuner och luftvårdsförbund. Data avser t.ex. mätdata inom nationell, regional och miljöövervakning. De avser också kommuners modellberäkningar, objektiva skattningar och inledande kartläggningar inom luftkvalitet. Verksamhetsutövare rapporterar inte data om luftkvalitet till datavärden. övertog datavärdskapet från IVL . Övertagandet innebar omfattande arbete med genomgång av databas, automatisering av rapporterings- flöden och presentation av data. Arbetet bedrevs av Naturvårds- verket, och i nära samarbete och beskrivs som ett pilot- projekt internationellt sett. En grundläggande del i arbetet har varit 90Naturvårdsverket, e-brev . 91Naturvårdsverket, e-brev . att se till att data kan rapporteras i enlighet med EU:s krav. Inrap- porteringen till detta datavärdskap och kvalitetssäkringen av data sker i följande steg:92 1.Naturvårdsverket skickar ett gemensamt brev till alla kommuner och uppmanar de som har genomfört mätningar att rapportera luftkvalitetsdata. Myndigheten skickar med en länk till en Excel- fil som ska användas vid rapporteringen. De kommuner som genomfört mätningar föregående år kan via en länk även nå sin tidigare rapporterade fil, där metadata redan finns inlagda. 2.Kommunen fyller i filen med sina mätvärden samt kompletterar med data om exempelvis osäkerheter och även med nya metadata. 3.Filen skickas till via en extern valideringstjänst vilken kontrollerar att alla obligatoriska fält är korrekt ifyllda och att metadata är korrekta. Den kontrollerar också att föreskrivna koder för variabler, osäkerheter, metoder och mätinstrument m.m. har korrekta identiteter och namn. Tjänsten kontrollerar även att angivna format och tecken är korrekta. 4.Om filen uppfyller ställda krav och därmed passerar validerings- tjänsten, inleds nästa steg med kvalitetssäkring genom kontroll av uppgifterna i sak. utfördes den kvalitets- säkringen av externa konsulter. Därefter gör en sista kon- troll så att data kan läsas in i databasen. 5.Mätvärden som inte är korrekta i sak sorteras till en särskild mapp. skickar tillbaka dessa till kommunen och begär att de justeras. Kvalitetssäkringen av uppgifterna i sak (steg 4) har enligt Natur- vårdsverket medfört en förbättrad datakvalitet. Den har också lett till förbättrade och enhetliga rutiner i kontrollförfarandet. En ytterligare kvalitetshöjande åtgärd anges vara att referenslaboratoriet för mätningar besöker mätstationerna och diskuterar placering och kvalitetssäkring med kommunerna.93 kommer att omorganisera kvalitetssäkringen av data så att referenslaboratoriet för mätningar ska ansvara för den. Som ett led i detta har Natur- vårdsverket gett i uppdrag att utveckla ett valideringsverktyg 92SMHI, intervju . 93Naturvårdsverket, e-brev . för den kvalitetssäkringen. Verktyget ska användas . En ytterligare förbättring skulle enligt och kunna vara att kommunernas inrapportering sker via ett webbgräns- snitt i stället för som via excelfiler.94 Det andra datavärdskapet avser lagring och presentation av modellerade data från MATCH Sverige-systemet. är utförare av nationell miljöövervakning med modellen. I datavärdskapet ingår att lagra modelleringar från MATCH, göra om dem till format som kan publiceras och att publicera dessa. Det är endast som rapporterar till detta datavärdskap.95 8.6.2Rapportering och användning inom samt internationellt Kraven på övervakning inom luftområdet kommer enligt Natur- vårdsverket från EU-direktivet om luftkvalitet96 och EU- direktivet om metaller och polycykliska aromatiska kolväten,97 när det gäller tätortsmätningar. Också kraven på övervakning i regional bakgrund återfinns i dessa direktiv och i flera konventioner som har anslutit sig till.98 Rapporteringen om luft och klimat avser miljödata om halter och nedfall av luftföroreningar, utsläpp av luftföroreningar och växthus- gaser samt upptag av växthusgaser (t.ex. genom s.k. kolsänkor).99 Grunden i rapporteringen utgörs enligt av föl- jande delar:100 •Rapporteringen av verksamhetsutövares utsläpp till luft bygger i grunden på uppgifter från deras miljörapporter. De uppgifterna hämtas från Svenska Miljörapporteringsportalen. •Resultaten från kommunernas kontroll och relevanta delar av den nationella luftövervakningen rapporteras till som är datavärd för luftkvalitet. Preliminära mätdata rapporteras även 94Naturvårdsverket, e-brev . 95SMHI, intervju . 96Europaparlamentets och rådets direktiv /50/EG av om luftkvalitet och renare luft i . 97Europaparlamentets och rådets direktiv /107/EG av om arsenik, kadmium, kvicksilver, nickel och polycykliska aromatiska kolväten i luften. 98Naturvårdsverket, e-brev . 99Naturvårdsverket, e-brev . 100Naturvårdsverket, e-brev . i realtid från ett antal mätstationer. Hos datavärden lagras, sam- manställs och tillgängliggörs data. De rapporteras även till EU och berörda konventioner. De nationella data som inte rappor- teras till , rapporteras i vissa fall till andra datavärdskap alternativt lagras hos utföraren. använder data över utsläpp till och halter i luft till flera olika ändamål: 101 •Data över utsläpp till luft används för att ta fram officiell statistik samt att uppfylla rapporteringskrav från EU och FN:s luftvårds- konvention. De används också för att bedöma utsläppstrender, måluppfyllelse och analysera behov av framtida åtgärder. Mot- svarande gäller enligt för användning av klimat- data, med tillägg för att även Kyotoprotokollets rapporterings- krav ska tillgodoses. •De inrapporterade data från kommunerna från övervakningen av miljökvalitetsnormerna för luft används bl.a. till att uppfylla rap- porteringskrav eller åtaganden om rapportering, till miljömåls- uppföljning och till att visa på tillståndet i luften genom trender och realtidsdata. När det gäller utsläpp till luft används data för framtagande av officiell statistik, uppfyllande av EU-lagstift- ningens och luftvårdskonventionens krav. Data används även för att bedöma utsläppstrender och måluppfyllelse samt för olika slags analyser. Som anges i avsnitt 8.2.2, har kommunerna ett ansvar för att infor- mera allmänheten etc. om luftkvaliteten på nivå. Natur- vårdsverket har ett ansvar för att informera allmänheten om luft- kvaliteten i de fall där myndigheten har ett ansvar för kontroll och mätning av föroreningar, bl.a. i regional bakgrund.102 Naturvårds- verket publicerar data om utfall i förhållande till miljökvalitets- normer på sin webbplats. Också sammanställer och tillgäng- liggör data om detta.103 10238–39 §§ luftkvalitetsförordningen (2010:477). 103Naturvårdsverket, e-brev . Klimatstatistik om utsläpp och upptag av växthusgaser publiceras av på dess webbplats och myndigheten tillgäng- liggör dem också i SCB:s statistikdatabas. Data som rapporteras till EU enligt dess rapporteringskrav tillgängliggörs av Europeiska miljö- byrån (EEA) på dess webbplats och på det s.k. Eionet. klimat- rapporteringar enligt och Kyotoprotokollet publiceras på klimatkonventionens webbplats.104 Data från övervakning av radio- aktiva ämnen på luftpartiklar (se avsnitt 8.4.3) är ett underlag för rapportering till EU i enlighet med Euratomdirektivet och för upp- följning av miljökvalitetsmålet Säker strålmiljö. Den uppföljningen bygger inte på någon specifik indikator utan luftfiltermätningarna är ett underlag för en allmän bedömning av tillståndet enligt målet. Information förmedlas också till allmänheten via Strålsäkerhets- myndighetens webbplats.105 Data från pollenövervakningen används för information till all- mänheten genom , Pollenappen och genom prognoser som säljs till bl.a. olika media. Dessutom används data för forskningsändamål och kliniska ändamål, t.ex. vid läkemedelspröv- ningar. Det finns också kopplingar mellan pollenövervakning och fenologi (se avsnitt 7.10), t.ex. till Svenska fenologinätverket och dess webbplats där observatörer kan rapportera iakttagelser om växters blomning och lövsprickning m.m. genomför också frivillig rapportering till ett europeiskt pollennätverk ().106 Vissa rapporteringskrav om luftkvalitet m.m. uppfylls inte uppfyller inte alla internationella rapporteringskrav . Det gäller enligt rapportering till EU av data om marknära ozon och realtidsdata om luftkvalitet:107 •För marknära ozon ger luftkvalitetsdirektivet möjlighet att an- vända modellering för att minska antalet stationer som mäter ozon. Det nationella delprogrammet för marknära ozon använder 105Strålsäkerhetsmyndigheten, e-brev . 106Naturhistoriska , e-brev . är förkortning för European Aero- allergen Network. 107Naturvårdsverket, e-brev och . Enligt rapporteras inte modelleringarna till EU eftersom datavärdskapet för MATCH inte är tillräckligt utvecklat för att kunna hantera dessa. Det finns enligt myndigheten ett motsvarande problem i fråga om ämnen med mycket låg koncentration i , t.ex. svavel- dioxid. Sådana ämnen mäts inte i tillräcklig omfattning i för att leva upp till direktivets krav på mätningar. Därför rappor- teras sådana ämnen genom skattningar i stället för faktiska mät- data. •Det finns enligt en del brister i kommunernas rapportering av luftkvalitetsdata i realtid. Vissa kommuner har ännu inte anslutit sig till det system för visning av realtidsdata som infördes . EU:s takdirektiv medför rapporteringskrav om luftföroreningars negativa effekter på ekosystem EU:s s.k. takdirektiv108 har krav på rapportering av eko- systemövervakning, vilket är en nyordning inom miljöövervak- ningen. För del behövs en ny typ av koordinering, eftersom bl. a. skog, vatten och mark ska övervakas i fråga om luftförore- ningars negativa effekter på dem. Medlemsstaterna ska enligt direktivet säkerställa att luftförore- ningars negativa effekter på ekosystem övervakas på grundval av ett nätverk av övervakningsplatser som är representativt för deras sötvattenshabitat, naturliga livsmiljöer, delvis naturliga livsmiljöer och typer av skogsekosystem. Övervakningen ska ske på ett kost- nadseffektivt och riskbaserat tillvägagångssätt. De luftföroreningar som omfattas är svavel, kväve samt marknära ozon. Partiklar om- fattas däremot inte.109 Rapporteringen ska ske , med start . Den ska avse rådata om koncentrationer av föroreningar. Det är en skill- nad mot rapporteringen enligt EU:s ramvattendirektiv, som avser aggregerade bedömningar och statusklassningar. 108Europarlamentets och Rådets direktiv (EU) 2016/2284 om minskning av nationella utsläpp av vissa luftföroreningar, om ändring av direktiv /35/EG och om upphävande av direktiv /81/EG. 9.1 direktiv (EU) 2016/2284. känt hur kommer att använda de data som med- lemsstaterna ska rapportera.110 För del kommer data att användas från Riksskogs- taxeringens s.k. permanenta provytor, inklusive Markinventeringens undersökningar av markkemi vid dessa ytor (se avsnitt 6.5.3). Dess- utom kommer det att ingå data från de fyra stationerna för Integrerad miljöövervakning, ett urval stationer för mätningar av marknära ozon i bakgrundsmiljö samt stationerna i sötvattens- programmen Trendstationer sjöar och Trendstationer vattendrag.111 SLU framhåller i sammanhanget att i och för sig till- gängliggör data från de delprogram som berörs inom program- område Skog, men att det saknas datavärdskap för dessa.112 När det gäller vilka ekosystem som ska omfattas av rapporteringen, ingår inte men däremot . Det sistnämnda medför en utmaning i fråga om marknära ozon i gräsmarker. Det finns näm- ligen en del luckor i övervakningen av gräsmarker mellan nationell och regional nivå och i förhållande till miljööver- vakning av gräsmarker (se avsnitt 6.8). Dessa kommer att hanteras genom att man kompletterar ozonmätningar med modellering av effekter på gröda och skog i MATCH-modell. Naturvårds- verket bedömer att det inte finns något behov av att utöka något program för att tillgodose takdirektivets rapporteringskrav.113 Detta avsnitt beskriver behov som framförts av olika aktörer i fråga om effektiviseringar, utvidgningar m.m. som anges behöva genom- föras inom miljöövervakningen av luft och klimat. 110Naturvårdsverket, intervju . 111Naturvårdsverket, Explanatory document to the NECD article 10(4a) reporting of sites in , . 112SLU, Yttrande över remiss från Miljö- och angående Förslag till ny förordning om luftvårdsprogram och utsläpp till luft, . 113Naturvårdsverket, intervju . 8.7.1Faktiska mätningar och modellberäkningar Miljöövervakning av luft är resurskrävande, såväl när det gäller fak- tiska mätningar som modellberäkningar. framhöll 2004 att modeller behövs för att kunna beskriva olika källors bidrag, åtgärders effektivitet och för att kunna bedöma framtidsscenarier.