sou · H7B352 · 2019-12-09 00:00:00 — Vilka kapitalkrav som svenska banker skulle få vid ett deltagande i bankunionen kommer därför även bero på den bedömning ECB gör av de svenska bankernas interna modeller. Det går emellertid inte att på förhand avgöra om, och i så fall i vilken utsträckning, svenska bankers riskvägda tillgångar skulle förändras vid ett deltagande till följd av att ECB gör en annan bedömning av de interna modellerna än den Sammanfattningsvis torde nivån på de större (systemviktiga) svenska bankernas kapitalkrav inte ändras avsevärt vid ett deltagande i bankunionen jämfört med om står kvar utanför. De skill- nader i tillämpning av metoder som kan identifieras kommer med stor sannolikhet att harmoniseras . Större skillnader i kapital- krav för svenska banker jämfört med banker inom bankunionen kan därför i en större utsträckning än förväntas vara kopplade till de makrotillsynskrav som tillämpar (se vidare avsnitt 7.4). För att motverka att banker får likviditetsproblem, innehåller det gemensamma regelverket krav på bankerna att dels hålla en viss mängd likvida medel, dels att finansieringen (som ofta är kortsiktig) ska matcha utlåningen (som ofta är långsiktig). Även likviditets- kraven innehåller lagstadgade minimikrav och bankspecifika krav. De kortfristiga likviditetsriskerna kan mätas genom en s.k. likviditetstäckningskvot (eng. Liquidity Coverage Ratio, LCR).23 Krav på likviditetstäckningskvot innebär att en bank måste hålla en 22Se (2019, ). De svenska bankernas kapitalkrav, fjärde kvar- talet 2018, promemoria. 23Kravet är att av nettoutflödet. Krav för kapitaltäckning, likviditet och krishantering tillräckligt stor buffert med likvida tillgångar för att klara faktiska och simulerade kassautflöden med kraftig likviditetsstress.24 Svenska bankers kortsiktiga likviditets- stäckning, mätt som likviditetstäckningskvot, är i paritet med andra europeiska bankers (Figur 7.3). 24Regler för likviditetstäckningsgrad som fram till och med reglerade i en myndighetsföreskrift men som regleras av kommissionen genom dele- gerade akter är ett exempel på hur minskar möjligheten för nationella myndig- heter att anta och tillämpa egna beslut. Kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/61 av om komplettering av och rådets förordning (EU) nr 575/2013 när det gäller likviditetstäckningskravet för kreditinstitut. Krav för kapitaltäckning, likviditet och krishantering och krav på bankers likviditetstäckning Förutom de lagstadgade pelare 1-kraven på att bankerna ska uppfylla en viss likviditetstäckningsgrad25 bestäms likviditetskraven även av den likviditetsbedömning som är en del av översyns- och utvär- deringsprocessen (ÖUP).26 När likviditetsriskerna utvärderas görs en kvantitativ bedömning av bankens förmåga att fullgöra sina förpliktelser vid likviditetspåfrestning. Inom Tillsynsmekanismen görs likviditetsbedömnigen av de betydande bankerna av de gemen- samma tillsynsgrupperna (JST). På motsvarande sätt gör tillsyns- teamen på denna bedömning. ställer, utöver minimikravet, likviditetskrav med beaktande av två särskilda stabilitetsrisker i det svenska bank- systemet. har, för det första, i en krissituation begränsad möjlighet att ge banker likviditetsstöd i euro eller US-dollar, vilka är s.k. reservvalutor. bedömer att detta kan utgöra en svaghet när det finansiella systemet är under stress eftersom investerare tenderar att röra sig mot just tillgångar i reservvalutor. Därför ställs ett särskilt valutakrav i pelare 2 för större banker.27 För det andra har svenska banker en hög grad av marknads- finansiering, vilket kan göra dem mer sårbara för spridningseffekter i tider av finansiell turbulens. Mot den bakgrunden ställer Finans- inspektionen krav på att större banker ska ha mer av dessa valutor än mindre banker.28 25Utöver det bindande minimikravet för LCR kommer det 2021 att införas ett bindande krav på stabil nettofinansieringskvot (eng. Net Stable Funding Ratio, NSFR) via EU-regleringen. NSFR-kravet innebär, enkelt uttryckt, att en bank ska ha en tillräcklig stabil finansiering för att i ett ettårsperspektiv täcka sina finansieringsbehov under både normala och stressade för- hållanden. NSFR-kravet bygger på standard för stabil nettofinansierings- kvot. BIS (2019, ). Committee completes review of Principles for sound liquidity risk management and supervision, pressmeddelande. 26Finansinspektionens hantering av likviditetsrisker framgick tidigare i föreskrifter som bygg- de på principer om hantering och tillsyn över likviditetsrisker och kapital- täckningsdirektivet. har tillsynsförordningen fullt ut ersatt tidigare föreskrifter gällande kvantitativa krav på likviditetstäckning. 27Förutom att uppfylla minimikravet ska bankerna för svenska kronor uppfylla en likviditets- täckningskvot på samt för euro och US-dollar en likviditetstäckningskvot som var för sig uppgår till . Det gäller under förutsättning att valutorna är betydande för den enskilda banken. 28Se (2019, ) FI:s krav på likviditetstäckningskvot i enskilda valutor och diversifiering av säkerställda obligationer i likviditetsbufferten, remisspromemoria. Krav för kapitaltäckning, likviditet och krishantering publicerar sina särkrav (LCR) i signifikanta valutor vilket ECB inte gör. Det är därför svårt att uttala sig om vilka motsvarande krav som ställs på banker inom bankunionen. och använder sig i grunden av samma rikt- linjer för att beräkna bankernas behov av likviditetstäckning, även om de specifika riskbedömningsmetoderna skiljer sig åt på detaljnivå. Ett svenskt deltagande i bankunionen har i det avseendet sannolikt ingen avgörande betydelse. ställer ett särskilt LCR-krav i svenska kronor och dessutom särskilda krav i euro och US-dollar. ECB har inte publikt uttryckt några motsvarande krav och det är därför svårt att bedöma hur ECB skulle ställa sig till mot- svarande krav. En lärdom av den globala finanskrisen var att regelgivare och tillsyns- myndigheter inte givit tillräcklig uppmärksamhet åt s.k. systemrisker, dvs. risker som är gemensamma för hela eller delar av banksystemet. Systemriskerna uppstår till följd av att bankerna är sammanlänkade eller av att krediter tenderar att vara procykliska.29 Utvecklingen av för tillsyn och kapitalkrav efter finanskrisen kom att inkludera regler och verktyg för att: –förebygga en alltför kraftig riskuppbyggnad och för att utjämna den finansiella cykeln (kreditcykeln), –göra bankerna, men även andra finansiella företag, mer mot- ståndskraftiga och begränsa spridningseffekter samt –regleringen av banker och andra finansiella företag ska präglas av ett systemomfattande synsätt. Samlingsnamnet för de nya reglerna och verktygen är makrotillsyn. För att stärka systemriskperspektivet på risker i banksektorerna inom 29Det innebär att bankernas utlåning tenderar att öka (minska) när konjunkturen är god (sämre). Krav för kapitaltäckning, likviditet och krishantering EU upprättades den europeiska systemrisknämnden (ESRB).30 har harmoniserat vissa makrotillsynsverk- tyg som berör bankers kapitalkrav (se Förklaringsruta Harmoniserade makrotillsynsverktyg). Nationella makrotillsynsmyndigheter är där- emot ansvariga för att utarbeta (och tillämpa) verktyg som inte är inriktade på bankers kapitalkrav (t.ex. amorteringskrav eller begräns- ningar av enskilda personers skuldsättning). Anm: 1 Kriterierna för O-SIIs är likartade de för G-SIIs men definieras utifrån EU eller en medlemsstat. O-SII kallas formellt för andra (eng. other) systemviktiga institut. Källa: ECB (2016) Macroprudential Bulletin, och kapitaltäckningsdirektivet. En viktig del i makrotillsynen är de kapitalkrav i form av (kapi- tal-)buffertar som bankerna ska kunna använda under stressade för- hållanden. Bankerna tillåts bryta mot dessa kapitalkrav men kommer i så fall att möta vissa restriktioner, t.ex. begränsningar av aktieutdel- ningar. Makrotillsyn är nära länkad till tillsynen över enskilda banker (mikrotillsyn). Exempelvis beaktas makroekonomiska faktorer när tillsynsprioriteringar beslutas, i tillsynsmyndigheternas översyns- och 30Se avsnitt 3.2.4. Krav för kapitaltäckning, likviditet och krishantering utvärderingsprocess (ÖUP) samt i myndigheternas operativa plane- ring. Den analys som görs av systemrisker kan, omvänt, dra nytta av information som uppkommer inom den löpande mikrotillsynen. Ofta används samma verktygslåda både för att hantera makrotillsynsrisker och mikrotillsynsrisker. I vissa fall kan mikrotillsyn och makrotillsyn hamna i konflikt med varandra. Om kreditgivningen minskar kraftigt i en recession kan det av makrotillsynsskäl vara motiverat att lätta på bankernas kapitalkrav medan det av mikrotillsynsskäl kan finnas skäl att öka kapitalkraven för att öka bankers motståndskraft mot ökade kreditrisker. Eftersom verktygslådan är snarlik och det kan finnas situationer när mikro- och makrotillsyn motverkar varandra är det i allmänhet viktigt med koordinering.31 7.4.1Ansvar för beslut om makrotillsynsåtgärder Hur ansvaret för beslut om makrotillsynsåtgärder är fördelat mellan myndigheter skiljer sig åt mellan EU:s medlemsstater. Fyra typ- modeller kan urskiljas: 2.i (mikro-) tillsynsmyndigheten, 3.i finansministeriet/-departementet eller 4.i någon form av kommitté med representanter från både central- banken och tillsynsmyndigheten samt eventuellt från andra myn- digheter (t.ex. resolutionsmyndighet eller finansministeriet/ -departement). Inom EU är det i de flesta fall som har ansvaret för makrotillsynsåtgärder, oberoende av vilken typ av åtgärd. I Tabell 7.1 redovisas hur EU:s medlemsstater organiserat sin makro- och makro- tillsyn. 31Osinski m.fl. (2013). Krav för kapitaltäckning, likviditet och krishantering Anm. 1 Annan innebär kommittéer och departement som tilldelats uppgifter inom makrotillsyn. Anm. 2 Till exempel bolånetak och skuldsättningstak. Källa: Nationella tillsynsmyndigheter och centralbankers hemsidor, och hemsidor, Braconier och (2017). I har befogenhet att besluta om och till- lämpa makrotillsynsåtgärder; är s.k. utsedd makrotillsynsmyndighet. har ett i internationell jämförelse brett mandat för makrotillsyn.32 som Finans- inspektionen 2014 fick befogenhet att tillämpa makrotillsynsåtgärder i kapitaltäckningsregelverket, utvidgades upp- drag till att även vidta åtgärder för att motverka finansiella obalanser i syfte att stabilisera kreditmarknaden, med beaktande av åtgärdernas effekt på den ekonomiska utvecklingen.33 Regeringen motiverade beslutet att ge ansvaret för tillämpningen av makrotillsynsverktygen till utifrån det faktum att kapitalkrav är viktiga instrument inom både mikrotillsynen och makrotillsynen. 32Proposition 2017/18:22 Ytterligare verktyg för makrotillsyn. 33Förordningen (2009:93) med instruktion för . Krav för kapitaltäckning, likviditet och krishantering låta en och samma myndighet utöva både mikrotillsyn och makro- tillsyn säkerställs att kraven inte blev motsägelsefulla som ansvarsutkrävande underlättas. Även om har huvudansvaret för makrotillsyn har Finansiella stabilitetsrådet () en kompletterande roll. Rådet diskuterar eventuella behov av åtgärder för att motverka uppbyggnaden av finansiella obalanser men fattar inga beslut om åtgär- derna. Det gör regeringen och myndigheterna som är representerade i rådet självständigt inom sina respektive ansvarsområden.34 Förutom det nationella samarbetet bör även det nordiska, frivilliga, samarbetet nämnas. I () träffas centralbanks- och tillsynschefer för att diskuteras frågor som rör det nordisk-baltiska finanssystemets stabilitet. har aktiverat samtliga de harmoniserade makro- tillsynsverktygen med undantag för bufferten för globalt system- viktiga banker, som är tillämplig i Sverige.35 Figur 7.4 visar intervallet för de banker i respektive medlemsstat som pålagts ett s.k. kombinerat buffertkrav. Av figuren nedan framgår att tillämpar högre buffertkrav jämfört med både de medlems- stater som deltar i bankunionen och Danmark.36 Även när det gäller den kontracykliska bufferten tillämpar högre krav än övriga medlemsstater. kapitalkrav för de större bankerna motiveras av att banksektorn är både stor och sam- mankopplad. 34Kommittédirektiv FI 2013:120 fastställer arbete. Se avsnitt 6.3.1 för Stabili- tetsrådets roll i krishantering av banker. 35Nordea var fram till och med en globalt systemviktig bank (enligt den lista som FSB tar fram på basis av kriterier satta av ) men är inte längre det (se FSB (2018, ) 2018 list of global systemically important banks (G-SIBs)). Ansvaret för att tillämpa makrotillsynsverktyg för ligger på den finska tillsynsmyndigheten. 36Det s.k. riskviktsgolvet för bostadslån som tillämpar och som till stor del motiveras av makrotillsynsskäl, ingår inte. Krav för kapitaltäckning, likviditet och krishantering Kombinerat buffertkrav (vä) Kontracyklisk buffert (hö) Anm. Staplarna anger (på vänster axel) intervallet för det kombinerade buffertkravet (summan av kapitalkonserveringsbuffert plus störst av värdet på G SII buffert, O SII buffert och systemriskbuffert) för den bank som har det lägsta respektive högsta kravet. Punkt anger (på höger axel) nivån på den kontracykliska kapitalbufferten. Källa: ESRB. Ansvarsfördelning av makrotillsyn inom Tillsynsmekanismen När Tillsynsmekanismen inrättades framhölls att ECB var särskilt lämpad att utöva tillsynsuppgifter i syfte att skydda EU:s finansiella system. Som motiv angavs dels att ECB har en omfattande expertis i frågor rörande makroekonomi och finansiell stabilitet, dels att central- bankerna i många medlemsstater redan var ansvariga för banktill- synen.37 Inom Tillsynsmekanismen ligger huvudansvaret för att vidta makrotillsynsåtgärder på nationell nivå men ECB har tilldelats befogenhet att vidta vissa kompletterande åtgärder. De är avgränsade till: –medlemsstater inom bankunionen, –åtgärder som är harmoniserade inom (se För- klaringsruta Harmoniserade makrotillsynsverktyg) samt –att skärpa de krav de nationella myndigheterna ställer.38 37Skäl 13 i SSM-förordningen. 38Artikel 5.2 i SSM-förordningen. Krav för kapitaltäckning, likviditet och krishantering Utöver de makrotillsynsverktyg som är harmoniserade i kapital- täckningstegelverket, tillämpar vissa medlemsstater även icke-har- moniserade makrotillsynsverktyg (t.ex. bolånetak eller skuldkvots- tak). Dessa verktyg ligger utanför ECB:s makrotillsynsbefogenhet. ECB:s befogenhet när det gäller makrotillsyn innebär att nationella tillsynsmyndigheter informerar ECB när harmoniserade makro- tillsynsverktyg ska aktiveras eller förändras. ECB:s befogenhet är begränsad till att införa högre krav än de som redan antagits på natio- nell nivå. Det är som, i likhet med andra tillsyns- ärenden, föreslår att ta ett initiativ till åtgärder för att hantera system- och makrorisker genom att införa högre krav än de nationella.39 ECB:s möjligheter att ”toppa upp” nationella krav kan därmed minska risken att enskilda medlemsstater inte vidtar tillräck- liga åtgärder mot systemrisker. ECB har inte befogenhet att införa något nytt verktyg.40 En nationell makrotillsynsmyndighet kan invända mot beslutet men det är upp till att, efter att ha beaktat invändningarna, välja hur det vill gå vidare med beslutet.41 kan även fatta ett eget beslut om (de harmo- niserade) makrotillsynsverktygen utan att lämnat ett förslag.42 ECB har ännu inte antagit något beslut vad avser makro- tillsynsverktyg. Samarbete om makrotillsyn inom Tillsynsmekanismen Makrotillsyn inom bankunionen utövas i en vidare mening av ECB i nära samarbete med ESRB och de nationella myndigheterna (med ansvar för makrotillsyn) i respektive deltagande medlemsstat.43 ECB har en samordnande roll i arbetet med makrotillsyn; ECB ska underrättas om de åtgärder nationella behöriga myndigheter vidtar. ECB samlar även in en stor mängd data inom ramen för den löpande mikrotillsynen som även kan användas i makrotillsynen. 39En nationell makrotillsynsmyndighet kan även be ECB att ställa högre krav, artikel 5.3 SSM- förordningen. 40SSM-förordningen anger även att om ECB föreslår en höjning av ett verktyg (buffertkrav) ska ECB ta hänsyn till det ”…finansiella systemet, den ekonomiska situationen och konjunk- turcykeln i enskilda medlemsstater eller delar därav”. Artikel 5.5 i SSM-förordningen. 41Artikel 5.4 i SRM-förordningen. 42Artikel 5.2 i SSM-förordningen, artikel 13h.2 i ECB:s arbetsordning. 43ESRB ska enligt förordningen som upprättade den ansvara för makrotillsynen av det finansiella systemet i unionen i syfte att bidra till att förhindra eller minska systemrisker för den finansiella stabiliteten i unionen. Krav för kapitaltäckning, likviditet och krishantering och möts regelbundet inom ramen för ett gemensamt forum, , för att sammanföra erfarenheter från mikro- respektive makrotillsynen. Inom ramen för det europeiska centralbankssystemets (ECBS) kommitté för finan- siell stabilitet, (), träffas företrädare på hög nivå för de nationella mikro- och makrotillsyns- myndigheterna. Kommittén diskuterar, på en teknisk nivå, risker för finansiell stabilitet och ger råd om möjliga makrotillsyns- åtgärder, inklusive att ta fram utkast till hur makrotillsynsverktyg kan aktiveras.44 ESRB är ansvarig för att löpande analysera och föreslå åtgärder till alla EU:s medlemsstater. Vid ett svenskt deltagande i bankunionen skulle fortsatt ansvara för makrotillsynen och kan vidta åtgärder i syfte att bygga motståndskraft mot systemrisker. Ett deltagande i bank- unionen skulle däremot innebära att den rådande ordningen i –där en myndighet har ansvar för både tillsynen över större, system- viktiga banker och för makrotillsyn– inte längre fullt ut skulle gälla. Det finns synergieffekter mellan mikro- och makrotillsyn, inte minst i ett land som där bankmarknaden domineras av tre stora banker. Det gäller framför allt när kapital- och buffertkrav ska bestämmas.45 Allt annat lika gör separationen det svårare att koor- dinera mikro- och makrotillsyn. Givet att tillämpar höga kapitalkrav inom både mikrotillsynen (pelare 2) och makrotillsynen, torde konsekvenserna för finansiell stabilitet om möjligheterna till koordinering minskar inte vara betydande. ECB får endast föreskriva högre makrotillsynsbuffertar än den nationella myndigheten beslutat. Även om har kvar befogenheten att anta och tillämpa makrotillsynsverktyg, föregås ett beslut om ett sådant verk- tyg av en nära dialog med ECB även om ECB inte har möjlighet att förhindra en nationell åtgärd. SSM-förordningen innehåller inga regler för hur eventuella invändningar ska hanteras; utgångspunkten 44ECB (2016) Macroprudential Bulletin 2016/1. 45Det svenska riskviktsgolvet innebär att den kontracykliska kapitalbufferten för större effekt än vad den annars skulle ha fått. Detta illustrerar de vinster som uppstår när mikro- och makro- tillsyn samordnas. Krav för kapitaltäckning, likviditet och krishantering är att förändringar i krav ska ske i samförstånd mellan ECB och den nationella makrotillsynsmyndigheten. Vid ett deltagande i bankunio- nen skulle ECB:s inflytande med stor sannolikhet väga tungt. Om ECB tydligt motsätter sig bedömning att ett makrotillsynskrav ska förändras, kan det i praktiken bli svårt att genomföra förändringen. Mot denna bakgrund finns det, samman- fattningsvis, en risk att handlingsfriheten i tillämpningen av makro- tillsynsverktyg kan komma att till viss del begränsas vid ett svenskt deltagande i bankunionen. Slutligen är det inte säkert hur aktiv ECB kommer att vara i utformningen av makrotillsynskrav; några formella beslut om tillämpningen av makrotillsynskrav har inte fattats. 7.5Minimikrav på nedskrivningsbara skulder För att effektivt kunna genomföra resolution krävs att banken har tillräckligt med kapital och skulder som kan påföras förluster eller, i fallet med skulder, konverteras till nytt aktiekapital. Genom att skriva ned eller omvandla skulder till eget kapital åstadkoms den finansiella rekonstruktion av banken som resolution syftar till att uppnå. Resolutionsmyndigheterna fattar beslut om särskilda minimikrav på nedskrivningsbara skulder (eng. Minimum Requirement for own funds and Eligible Liabilities, MREL).46 Kravet ska beslutas i anslutning till att resolutionsplanen upprättas.47 Kravet på hur mycket nedskriv- ningsbara skulder bankerna ska ha styrs av gemensamma EU-regler som både Riksgälden och har att efterleva. 46För globalt systemviktiga banker (t.ex. Nordea) finns ett motsvarande krav som benämns TLAC (Total Loss-Absorbing Capital). TLAC är en global standard som överenskommits inom (). TLAC har, till skillnad från MREL, på förhand fast- ställda miniminivåer och kommer vara ett regelkrav (s.k. pelare 1-krav). TLAC blir del av EU- regelverket genom det s.k. bankpaketet. 47Krishanteringsdirektivet ålägger medlemsstaterna att undanta institut som finansieras helt med s.k. säkerställda obligationer men som inte får ta emot insättningar och uppfyller vissa krav avseende behandlingen av borgenärer i insolvensförfaranden. har valt att inte undanta dessa institut med motiveringen att sådana institut i får ta emot insättningar och dessutom bedriva annan verksamhet (se Proposition 2015/16:5. Genomförande av kris- hanteringsdirektivet, sid. 256–257). Krav för kapitaltäckning, likviditet och krishantering Källa: Riksgälden (2017) Tillämpning av minimikravet på nedskrivningsbara skulder. Krav för kapitaltäckning, likviditet och krishantering Kraven ska utformas med utgångspunkt i bankernas kapitalkrav och bestå av två komponenter: ett förlustabsorberingsbelopp och ett åter- kapitaliseringsbelopp (se Förklaringsruta Krav på nedskrivningsbara skulder).48 Jämförelse av MREL-krav i och Resolutionsmekanismen Det är svårt att jämföra nivån på de MREL-krav Riksgälden ställt på banker som är etablerade i med de krav ställt. Riksgälden har publicerat MREL-kraven för de svenska bankerna.49 publicerar inte MREL-kraven för enskilda banker, vare sig på konsoliderad nivå eller för enskilda enheter.50 har satt som mål att MREL-kraven, i genomsnitt, ska vara av riskvägda tillgångar (på konsoliderad nivå).51 Sammansättningen av MREL regleras i EU-gemensamma bestäm- melser som anger vilka egenskaper de kvalificerade skulderna ska ha för att medräknas i MREL, s.k. medräkningsbara skulder. I detta avseende gäller samma förutsättningar i som inom Resolu- tionsmekanismen. Gällande sammansättningen är det möjligt för medlemsstaterna att ställa mer långtgående krav på de skulder som medräknas i MREL. Exempelvis har Riksgälden ställt som krav att ska hela MREL-kravet uppfyllas med instrument (skul- der och kapital) som är efterställda övriga skulder52 (s.k. full efter- ställning) för samtliga berörda banker.53 Riksgäldens bedömning är att kravet på full efterställdhet är nödvändigt för att resolution ska 48Exempelvis har det i båda fallen stor betydelse hur de enskilda bankerna klassificeras i termer av systembetydelse (G-SII, O-SII eller icke-systemviktig bank). 49För de tre största bankerna är kraven 26,8–33,av bankens riskvägda tillgångar (på konsoliderad nivå) /contentassets/d8e4e8a07bf24347808d47e70de2b030/mrel-tabell-dec-2018.pdf 50Resolutionsnämnden fasar in bindande MREL-krav med målet att att alla bankgrupper och enskilda banker ska ha bindande MREL-krav 2020. anger SRB att de ska anta 113 beslut om MREL-krav för grupper och 537 för enskilda banker. (2018). Single Resolution Work Program 2019. 51https://srb.europa.eu/sites/srbsite/files/7th_industry_dialogue_-_mrel.pdf 52Efterställda skulder är skuldinstrument, som i händelse av att en bank fallerar, återbetalas endast om övriga (”seniora”) skulder har ersatts fullt ut. Efterställda skulder är således lättare att skriva ner eller konvertera i händelse av resolution. För bankerna erbjuder efterställda skulder ett mellanting mellan aktiekapital och ”vanliga” skulder. Efterställda skuldinstrument är dock mer riskfyllda och därmed mer kostsamma för banken att ge ut (se även avsnitt 9.2). 53Riksgälden (2017) Tillämpning av minimikravet på nedskrivningsbara skulder. Krav för kapitaltäckning, likviditet och krishantering