sou · H7B322 · 2019-04-29 00:00:00 — Till viss del genomförs en löpande utvärdering av program- met, men det är beställaren, Havs- och vattenmyndigheten, som initierar en eventuell omprövning av verksamheten. En revision av miljöövervakningsprogrammen sker ungefär vart 5:e år.12 Kostnaden för delprogrammet var 2017.13 , och har varit föremål för omfattande provtagningsverksamhet. var ansvarig för de övergripande undersökningarna i sjöarna. –1999 tillhörde miljöövervakningen i sjöarna 10Naturvårdsverket, Beskrivning av delprogrammet Sjöar, omdrevsstationer . 11Havs- och vattenmyndigheten, Återrapportering av anslaget 1:2 Miljöövervakning . 12Havs- och vattenmyndigheten, Beskrivning av delprogrammet Flodmynningar, 13Havs- och vattenmyndigheten, Återrapportering av anslaget 1:2 Miljöövervakning . den regionala miljöövervakningen. tillhör sjö- arna åter det nationella programmet. , samt , ansvarar på uppdrag av Havs- och vattenmyndig- heten för att genomföra den nationella miljöövervakningen inom respektive sjö. Förbunden samordnar programmen mellan sjöarna så långt som möjligt och revideringar genomförs dels gemensamt för alla tre sjöarna, dels vid behov enskilt för respektive sjö. Det prak- tiska genomförandet utförs av uppdragstagare som upphandlas för respektive moment av respektive vattenvårdsförbund.14 Enligt delprogramsbeskrivningen finns följande syften med övervakningen: •att beskriva sjöarnas kemiska och biologiska tillstånd och utveck- ling, bedöma hotbilder och följa upp miljömål och miljöförbätt- rande åtgärder, •att ge underlag för nationella och regionala miljöanalyser, miljö- kvalitetsnormer, uppföljning av miljömål och beslut om åtgärder, underlag för regional och lokal planering, miljökonsekvens- bedömningar och åtgärds- och förvaltningsplaner, bidra till inter- nationell rapportering, •att i samverkan med andra program ge underlag för beräkningar av ämnestillförsel från olika källor samt för upprättande av material- balanser för beskrivningar av olika ämnens omsättning i sjöarna, •att vara referens för regionalt och lokalt miljövårdsarbete samt stödja samordning och gemensam kvalitetssäkring av olika över- vakningsinsatser i sjöarna och •att informera och öka kunskapen hos allmänheten och övriga intressenter om tillståndet i , och . Datavärdarna för olika moment i delprogrammet finns listade i del- programsbeskrivningen.15 Nationell datavärd är SLU när det gäller dels vattenkemi, växtplankton, djurplankton, bottenfauna och på- växtalger, dels fiskdata och signalkräfta. Vidare är SGU datavärd för miljögifter och grundvatten. 14Havs- och vattenmyndigheten, Delprogram , . 15Havs- och vattenmyndigheten, Delprogram , . Delprogrammet har en kombination med olika finan- siärer och beställare. Kostnader för de moment som ingår i delpro- grammet beräknas till en genomsnittlig kostnad för samtliga tre sjöar till . Vissa moment genomförs dock med olika frekvens varför den årliga kostnaden varierar mellan åren. Delprogrambeskrivning redovisas kostnad över sexårscykel ut- slagen . Finansiering sker via flera olika beställare fördelat via: •Havs- och vattenmyndighetens uppdrag för delprogrammet till respektive länsstyrelse/vattenvårdsförbund inklusive utvecklingsprojekt. •Havs- och vattenmyndighetens insamling av fångststatistik från yrkesfiske för alla tre sjöar. •Havs- och vattenmyndighetens uppdrag till SLU Aqua om att be- driva datainsamling och resurs-och miljöövervakning cirka 5,6 mil- joner kronor. •Länsstyrelsernas miljöövervakning genom fiskevårdsanslaget 1:11 via Havs- och vattenmyndigheten. •Vattenvårdsförbundens del av både undersökningar och kostnader för regional/lokal samordning/administration . Stormusslor (HaV) Programmet syftar till att analysera de svenska stormusselbestånden i sötvatten för att kartlägga utbredningen samt övervaka föränd- ringar i artsammansättning och populationsstorlek. Ett syfte är också att avgöra om den mänskliga faktorn har en negativ inverkan på stormusselbestånden. Programmet omfattar i synnerhet de hotade arterna flodpärlmussla och tjockskalig målarmussla. De inventer- ingar som görs bedrivs enligt en plan och samtliga ingående vatten ska vara inventerade till 2021. Beskrivning av programmet redovisas i form av undersöknings- typ för stormusslor. Undersökningstypen för stormusslor fastställ- des av 2010. Det saknas uppgifter om översyn och revision av programmet i beskrivningen. Insamlade data läggs in på Artdatabankens Musselportal. Länsstyrelserna utför själva, eller lägger ut uppdrag på konsulter, för provtagning i form av inventering av stormusslor.17 Havs- och vattenmyndighetens kostnad för programmet var 2017.18 Provbankning samt analys av metaller och organiska miljögifter i limniska fiskarter (NV) Delprogrammet omfattar insamling och hantering av fisk från söt- vattenslokaler spridda över för provbankning. De insamlade fiskarna används även för analyser av metaller och organiska miljö- gifter.19 Insamling av fisk påbörjades , utökades programmet med omkring 10 sjöar. Ytter- ligare sjöar har inkluderats i programmet . Insamlingen skedde från 32 sjöar spridda över landet. Syftet med analysprogrammen kan sammanfattas med följande punkter: •Följa utvecklingen för kända miljögifter. •Miljömålsuppföljning genom att följa upp vidtagna åtgärder för minskade utsläpp av kända miljögifter för att se om dessa haft avsedd effekt. •Kartering av ”nya” miljögifter (screening). •Retrospektiva analyser av ”nya” ämnen för att se om dessa ökar eller minskar. •Geografiska skillnader, geografiska trender. •Referens till regionala och lokala undersökningar. 17www.havochvatten.se/hav/samordning--fakta/miljoovervakning/miljoovervakningens- programomrade-sotvatten/delprogram-stormusslor.html, hämtad . 18Havs- och vattenmyndigheten, Återrapportering av anslaget 1:2 Miljöövervakning . 19Naturvårdsverket, Beskrivning av delprogrammet Provbankning samt analys av metaller och organiska miljögifter i limniska fiskarter, version 2:2019-01-25. •Utveckling av bedömningsgrunder. Utförare är , och . Utveckling och utvärdering (HaV) Det finns också ett program för utveckling och utvärdering. Pro- grammet syftar till att genomföra tidsbegränsade utvecklings- och utvärderingsinsatser för att kontinuerligt förbättra sötvattenspro- grammet. Enligt Havs- och vattenmyndighetens återrapportering av använd- ningen av anslaget 1:2 kostade programmet 2017 vilket innefattade möten med utförare.21 Vattenkvalitet i sjöar (Kontaktperson HaV) Övervakning bedrivs av trend- och omdrevssjöar. Den svarar mot vattenförvaltningens krav i Södra och vatten- distrikt. Vattenkvalitet i vattendrag (Kontaktperson HaV) Programmet avser övervakning av omdrevs- och tidsserievattendrag i Södra och vattendistrikt som svarar mot vattenförvaltningens krav och som kan användas för miljömåls- uppföljningens krav på indikatordata. 20Naturvårdsverket, Återrapportering användning av anslaget 1:2 år 2017, . 21Havs- och vattenmyndigheten, Återrapportering av anslaget 1:2 Miljöövervakning . Vattenväxter i sjöar (Kontaktperson HaV) Tillstånd och utveckling hos sjöar enligt de krav som ställs i vatten- direktivet beskrivs. Effekter av övergödning är i fokus. Data ska även bidra till att förbättra bedömningsgrunderna. Kiselalger i vattendrag (Kontaktperson HaV) Programmet syftar till att täta till de luckor som finns vad gäller representativitet av vattendrag (storlek, påverkansgrad och kisel- alger) samt för att få data, framför allt när det gäller näringssitua- tionen, från mindre avrinningsområden som inte omfattas av reci- pientkontroll eller annan miljöövervakning. Stormusslor (Kontaktperson HaV) Huvudsyftet med programmet är att ge underlag för en samlad helhetsbild av statusen, hotbilder, åtgärdsbehov och att få länsstyrel- serna att arbeta samordnat. (Kontaktperson NV) Insjöfåglar (Kontaktperson NV) I programmet följer man populationstrender för fågelarter i fågel- skyddsområden, Natura 2000-områden m.m. inklusive utvecklingen för speciella skyddsvärda arter. Inventeringen är även en pusselbit till larm om miljöhot. Inventeringarna kan användas till specialupp- gifter som skett i form av kartläggning av överdödlighet av gråtrut. I det följande listas egna program: –Artövervakning – flodpärlmussla –Artövervakning – glacialrelikta kräftdjur –Artövervakning – Nostoc zetterstedtii (sjöhjortron) –Artövervakning – utter –Artövervakning – lax –Biologisk mångfald i kustmynnande vattendrag – elfiske med standardiserad metod –Biologisk provtagning i sjöar –Biologisk provtagning i vattendrag –Biotopkartering av vattendrag –Bottenfauna i sjöar och vattendrag –Bottenfauna i vattendrag –Extensiv kartering av sjöar –Extensiv övervakning av vattendrag –Fisk i sjöar –Fisk i vattendrag –Fisk i värdefulla vatten –Fisk: elfiske i vattendrag –Fisk: nätprovfiske i sjöar –Fiskeundersökning i /Håstad mölla –Flodmynningar (2 st) –Fysikalisk-kemiska tidsseriemätningar i sjöar och vattendrag –Klimateffekter i fjällsjöar –Kvicksilver i ettårig abborre –Kvicksilver i fisk –Metaller i abborre –Metaller och miljögifter i fisk, trendövervakning –Miljögifter i sjöar och vattendrag –Miljögifter i sötvatten –Miljögifter i vattendrag och sjöar –Miljögifter i vattenmiljö –Närsalttransporter i små vattendrag –Omdrevssjöar (3 st) –Provfiske i rinnande vatten –Referenssjöar & referensvattendrag, bottenfauna –Referenssjöar & referensvattendrag, vattenkemi –Referensstationer sjöar – Vattenkvalitet i sjöar –Regionala omdrevsvattendrag biologi o kemi –Samordnad recipientkontroll () –Små och mellanstora vattendrag –Synoptisk vattenkemisk provtagning i sjöar (2 st) –Undersökningar i ytvattenförekomster –Vattenkemi i sjöar – försurning –Vattenkemi i sjöar och vattendrag –Vattenkvalitet i sjöar (kartering) –Växtplankton i sjöar (2 st) –Övervakning av fåglar i . Programområde Kust och Hav Fria vattenmassan (HaV) Målet med delprogrammet är att med hydrografiska, kemiska och biologiska mätningar påvisa effekter av främst övergödning. Syre- förhållanden och förekomst av svavelväte kartläggs också. Delprogrammet ska även ge information om vattenutbytet mellan havsområden och bassänger samt större inflöden till . De mätningar som görs i den fria vattenmassan i öppet hav påbörjades . Antalet besök vid stationerna varierar beroende på vad som är syftet med undersökningen. Mätfrekvensen anpassas bl.a. för att kunna fånga upp karaktäristiska särdrag för de olika årstiderna. Exempel på sådana är närsaltsmaximum i vatten- massan , vårblomningens storlek och sommarsituationer med låga syrehalter. Den hög- och normalfrekventa provtagningen genomförs med finansiering från anslaget 1:2 inom utgiftsområde 20. Därutöver finansierar en lågfrekvent provtagning från sitt ramanslag som genomförs en gång . Kartering sker en gång och ska ge underlag för utbredning av låga syrehalter och mått på närsaltpoolens storlek , vilket ger en indikation på vårblomningens storlek. Provtagningen ska framför allt ge underlag för statusbedöm- ningar enligt havsmiljö- och vattendirektivet samt uppföljning av miljö- kvalitetsmålen. Utförare av övervakningen är , , och . Datavärd för fysikaliska oceanografiska kemiska och biologiska data är . Det finns en beskrivning av delprogrammet som Havs- och vatten- myndigheten fastställde 2019. I denna listas de undersökningar och undersökningstyper som används. Aktualitet och beskrivning av delprogrammet ska enligt beskrivningen kontrolleras och den ska uppdateras så att den hålls aktuell.22 Kostnaden för delprogrammet uppgick till cirka 28 miljoner kro- nor 2017.23 22Havs- och vattenmyndigheten, Beskrivning av delprogrammet Fria Vattenmassan, Version 3:1, . 23Havs- och vattenmyndigheten, Återrapportering av anslaget 1:2 Miljöövervakning . Sedimentlevande makrofauna (HaV) Delprogrammet Sedimentlevande makrofauna (tidigare kallat Makro- fauna mjukbotten) startade i sin nuvarande form 2003 och det är indelat i tre undersökningsområden; , egentliga Öster- sjön och . Provtagning av sedimentlevande makrofauna i dessa områden har dock pågått , för vissa lokaler och framåt.24 Syftet med delprogrammet är att redovisa om och på vilket sätt strukturen hos den bottenlevande makrofaunan förändras. Det ger signaler om långsiktiga förändringar uppstått på grund av över- gödning och syrgasstagnation. Genom att följa tillståndet hos den relativt stationära mjukbottenfaunan möjliggörs en koppling till förändringar i ett begränsat område. Genom att etablera stationsnät i flera områden kan regionala och storskaliga förändringar följas.25 I samtliga områden , Egentliga och är programmen mer eller mindre samordnade mellan Havs- och vattenmyndigheten, länsstyrelser och verksamhetsut- övarnas egenkontroll. Enligt Havs- och vattenmyndigheten har pro- grammen samordnat metodik, utvärdering och rapportering.26 Det finns en beskrivning av delprogrammet . Styr- dokument för programmet utgörs av fastställda undersöknings- metoder. När det gäller revision av delprogrammet framgår att beskrivningen av delprogrammet uppdateras av utföraren enligt avtal med Naturvårdsverket.27 Delprogrammet utfördes av , , och . Kostnaden för programmet uppgick till 2017.28 24Naturvårdsverket, Beskrivning av delprogram Makrofauna mjukbotten . 25Havs- och vattenmyndigheten /hav/samordning--fakta/ miljoovervakning/miljoovervakningens-programomrade-kust-och-hav/delprogram- sedimentlevande-makrofauna.html, 26Havs- och vattenmyndigheten, e-brev . 27Naturvårdsverket, Beskrivning av delprogram Makrofauna mjukbotten . 28Havs- och vattenmyndigheten, Återrapportering av anslaget 1:2 Miljöövervakning . och havsörn, bestånd säl (HaV) och hälsa (NV) I programmet redovisas förändringar av bestånd och hälsotillstånd hos toppkonsumenterna säl och havsörn som ett mått på långsiktiga effekter av miljögifter. Mätningarna har utförts fortlöpande för havsörn () och för säl (). ingår miljööver- vakningen av säl och havsörn i den nationella miljöövervakningen.29 Havs- och vattenmyndigheten ansvarar för övervakningen av sälars beståndsutveckling från land, flyg och båt, i , Egentliga och , medan Naturvårds- verket ansvarar för hälsotillstånd och patologi hos säl samt för havsörn. Övervakningen av gråsäl bygger på att man räknar antalet sälar som ligger uppe på land under sälarnas pälsbytesperiod . I sälarnas kärnområden fotograferas sältillhållen från luften och sälarna räknas på bilderna, eftersom det i många fall kan ligga hundratals eller ibland långt mer än tusen sälar på samma skär. Det finns en beskrivning av programmet säl och havsörn . Kvalitetsdeklarationen ska enligt beskrivningen uppdateras och revideras enligt avtal.30 Det finns undersökningstyper för såväl säl som havsörn. Enligt uppgifter på Havs- och vattenmyndighetens webbplats framgår att är ansvarig för undersökningstypen för Havsörn bestånd och patologi hos gråsäl, vikaresäl och knubbsäl medan Havs- och vattenmyndigheten ansvarar för undersökningstypen Gråsäls- bestånd. utför miljöövervakningen och är datavärd för marinbiologiska data. Kostnaden för övervakning av säl och havsörn var 2017.31,32 29Naturvårdsverket, Beskrivning av delprogram Makrofauna mjukbotten . 30Naturvårdsverket, Beskrivning av delprogram och havsörn . 31Havs- och vattenmyndigheten, Återrapportering av anslaget 1:2 Miljöövervakning och . 32Naturvårdsverket Återrapportering användning av anslaget 1:2 år 2017, . Vegetationsklädda bottnar (HaV) Syftet med programmet är att redovisa långsiktiga förändringar av strukturen i de vegetationsklädda bottensamhällena som en effekt av framför allt övergödning. I programmet observeras också effekter orsakade av föroreningar och omvärldsfaktorer som exempelvis för- ändrat klimat och salthalt. Provtagning av vegetationsklädda bottnar genomförs i ett område i , fem områden i Egentliga , i och . Havs- och vattenmyndigheten redovisar på webbplatsen de undersökningstyper som ska användas för undersökningarna men i övrigt redovisas inte kvalitetsbeskrivningar eller likande för detta program. Utförare av miljöövervakningen är , , och . är datavärd för marinbiologiska data.33 Kostnaden var 2017.34 Metaller och organiska miljögifter i marin miljö (NV) I delprogrammet redovisas förändringar av halter av metaller och organiska miljögifter i marin biota, sediment samt biologiska effek- ter på utvalda organismer i svenska havsområden. Resultaten utgör underlag för uppföljning av miljökvalitetsmålen Giftfri miljö och Hav i balans samt levande kust och skärgård. Resultaten rapporteras till OSPAR och HELCOM, samt EU. Datavärd för biota och sediment är geologiska undersökning, SGU. Miljöövervakningen av miljögifter i biota skall i första hand redo- visa tillstånd och trender av miljögiftsbelastning i de större havs- bassängerna: , , egentliga , och . Prover samlas av fisk, musslor och fågelägg. 33www.havochvatten.se/hav/samordning--fakta/miljoovervakning/miljoovervakningens- programomrade-kust-och-hav/delprogram-vegetationskladda-bottnar.html hämtad . 34Havs- och vattenmyndigheten, Återrapportering av anslaget 1:2 Miljöövervakning . 35www.naturvardsverket.se/Miljoarbete-i-samhallet/Miljoarbete-i-Sverige/ Miljoovervakning/Miljoovervakning/Kust-och-hav/metaller-och-organiska-miljogifter-i- marin-miljo/, . De äldsta tidsserierna är , men huvuddelen av tidsserierna börjar i början av 80-talet.36 Utförare av miljöövervakningen av miljögifter i biota är Natur- historiska , , och . Kostnaden för miljöövervakningen uppgick till drygt 5 miljo- ner kronor 2017.37 Miljöövervakningen av effekter av miljögifter i biota är en årlig övervakning av reproduktiv hälsa hos vitmärlor och snäckor med koppling till påverkan från miljögifter.38 och monitoring utför miljöövervakningen. Kostnaden för över- vakningen var 2017.39 Miljöövervakningen av sediment omfattar 16 utsjöstationer runt . Den nationella miljöövervakningen omfattar orga- niska miljöföroreningar, grundämnen och näringsämnen. Program- met täcker alla större havsbassänger där ostörd ackumulation av finkornigt material sker kontinuerligt. Syftet är i första hand att redovisa tillstånd och trender av miljögiftsbelastning i de större havs- bassängerna: , , egentliga , Katte- gatt och . Övervakningen har genomförts med 5–mellanrum (2003, 2008 och 2014). Miljöövervakningen i utsjösediment samordnas numera med havsförvaltningscykeln och görs . Övervakningen utförs av SGU. Kostnaden för övervakningen av utsjösediment uppgick till för varje övervakningsrunda.40 36Naturvårdsverket, Beskrivning av delprogrammet Metaller och organiska miljögifter i marin biota, version 2:2019-03-18. 37Naturvårdsverket, Återrapportering användning av anslaget 1:2 år 2017, . 38www.naturvardsverket.se/Miljoarbete-i-samhallet/Miljoarbete-i-Sverige/ Miljoovervakning/Miljoovervakning/Kust-och-hav/metaller-och-organiska-miljogifter-i- marin-miljo/, 39Naturvårdsverket, Återrapportering användning av anslaget 1:2 år 2017, . 40Naturvårdsverket, Beskrivning av delprogrammet Metaller och organiska miljögifter i sedi- ment – kust och hav. Version 7, . Integrerad kustfiskeövervakning/kustfisk, bestånd (HaV) och hälsa (NV) Programmet är uppdelat mellan Havs- och vattenmyndigheten och . Havs- och vattenmyndigheten svarar för övervakning av bestånd som syftar till att kartlägga tillståndet hos fisksamhällen i de aktuella områdena. Naturliga variationer på bestånds- och individnivå och förändringar som indikerar på storskalig påverkan av miljöhot som eutrofiering, fiske, miljögifter och klimatförändringar fångas upp. SLU genomför övervakningen. Det finns en beskrivning av de delar som rör delprogrammet kustfisk – bestånd som redovisas på och vattenmyndighetens webbplats. Den innehåller bl.a. en kort beskrivning av programmet . När det gäller redovisade styrdokument nämns två under- sökningstyper och man hänvisar till dessa när det gäller metod- beskrivningar. I beskrivningen uppges att denna ses över och upp- dateras . Ansvarig för uppdateringen är programansvarig vid genomför övervakning av biokemiska, fysiologiska och histologiska mätvariabler med koppling till påver- kan av miljögifter. Datavärd för de delar som avser fiskhälsa är vid SLU. Datavärd för de delar som avser miljögifter är SGU. Havs- och vattenmyndighetens kostnad för övervakningen av bestånden var 2017.42 kostnad för övervakningen av fiskhälsa var 2017.43 Återkommande mätkampanjer (HaV och NV) Det genomförs särskilda insatser som rör miljögifter . Olika utförare genomför övervakningen. Kampanjerna följer utvecklingen i ett flertal punkter för att kunna ge bättre geografisk täckning och bidra till bedömning av status. 41Naturvårdsverket, Beskrivning av delprogram . 42Havs- och vattenmyndigheten, Återrapportering av anslaget 1:2 Miljöövervakning . 43Naturvårdsverket, Återrapportering användning av anslaget 1:2 år 2017, . Undersökningarna kan samordnas med vattenmyndigheter och läns- styrelser för att öka regional och lokal upplösning. Undersökningar kan även ge underlag för utveckling av bedömningsgrunder. Sär- skilda insatser som rör miljögifter genomförs cirka . Olika utförare genomför övervakningen.44 Hydrografi, kemi och plankton i havet (Kontaktperson HaV) Övervakningen innebär att man för varje havsbassäng påvisar kemiska och biologiska förändringar mellan år som en effekt av främst övergödning. Även den biologiska mångfalden undersöks. Hydrografi, kemi och plankton i havet, kartering (Kontaktperson HaV) I programmet undersöks miljösituationen i Svealands kustzon främst med avseende på eutrofiering, dvs. övergödning för att ge underlag för en regionalt yttäckande statusbedömning av klorofyll, biovolym och fysikalisk-kemiska förhållanden. Programmet syftar också till att övervaka artsammansättning och att upptäcka eventuell förekomst av främmande arter i fytoplanktonsamhället. Programmet ger underlag till bl.a. statusbedömning enligt EG:s ramdirektiv för vatten. Vegetationsklädda bottnar i kust och hav (Kontaktperson HaV) I programmet beskrivs makrovegetationens sammansättning, djup- utbredning och förändring för att bl.a. att ge underlag för status- bedömning enligt EG:s ramdirektiv för vatten. 44Havs- och vattenmyndigheten, e-brev . Mjukfaunabotten (Kontaktperson HaV) I programmet redovisas långsiktiga förändringar i den miljön som en effekt av främst övergödning och syrgasstagnation. Vidare följs den biologiska mångfalden. Kustfisk (Kontaktperson HaV) Programmet syftar till att uppskatta nivåer och normal variation av beståndsutveckling, tillväxt och fortplantning hos kustfisk vid repre- sentativa kustlokaler, opåverkade av lokala källor för att kunna beskriva miljötillståndet. Vidare får man representativa referens- värden från mätningarna som kan användas för regionala och lokala studier. Långtidstrender övervakas för att storleken på eventuella förändringen i kvantitativa termer ska kunna uppskattas. Kustfåglar i (Kontaktperson NV) Beståndsutveckling av häckande kust- och skärgårdsfågel i övervakas för att ta reda på fågelfaunans beståndsstorlek, före- komst och täthet. Miljögifter i kustfisk (Kontaktperson NV) I programmet uppskattas nivåer och normal variation av olika tung- metaller och organiska miljögifter. Detta görs i marin biota vid rep- resentativa utsjö- och kustlokaler som är opåverkade av lokala källor. Syftet är att beskriva miljögiftsbelastningen och tillhandahålla repre- sentativa referensvärden för regionala och lokala miljögiftsstudier. Långtidstrender övervakas och vidare görs uppskattningar av stor- leken på eventuella förändringen i kvantitativa termer. Länsstyrelserna har egna program för vatten. –Artövervakning – kustfågel –Fokusområde – fisk i övergångsvatten –Fåglar i läns ytterskärgård –Hälsotillstånd hos kustfisk –Kustfågel (2 st) –Lek- och uppväxtområden för fisk i grunda vikar/fjärdar –Metaller i sediment –Musslor i marin miljö – miljögifter –Populations- och Reproduktionsutveckling hos havsörn –Vegetation och fiskrekrytering i grunda kustområden Miljögifter (övriga program, ej fördelade på Grundvatten, Sötvatten samt Kust och hav)