sou · H7B33d2 · 2019-01-30 00:00:00 — Bland annat blir leverantörer som har presterat sämst, mätt utifrån bland annat ratingbetyg, av med sina marknadsandelar när departementet under den femåriga avtals- perioden omfördelar marknadsandelar från låg- till högpresterande leverantörer. Leverantören ansvarar, beroende på vilken kategori den arbets- sökande har tilldelats, i mellan två till . De arbetssökande har möjlighet att välja leverantör. Till grund för sitt val har de utöver ratingen en webbplats där leverantörerna får beskriva vad som ut- märker deras verksamhet, respektive leverantörs service delivery plan finns också publicerad och arbetssökande och arbetsgivare får också lämna omdömen och kommentarer om de olika leverantörerna på denna webbplats. Departementet har därutöver upprättat ett direkt- nummer till en nationell kundtjänst som arbetssökande kan höra av sig till med klagomål på leverantörerna. Departementet granskar även leverantörernas begäran om resultatersättning kontinuerligt. Resultatet av dessa granskningar offentliggörs på motsvarande vis som ratingen och utgår från en jämförelse av de olika leverantörerna. (2017) bedömer att det australiensiska systemet på ett relativt effektivt sätt får människor i arbete och därmed bidrar till att hålla arbetslösheten på en låg nivå. Detta återspeglas även i det fak- tum att endast utfärdar rekommendationer av mindre ingri- pande karaktär, så som att bör överväga att i sitt ersätt- ningssystem fokusera på långsiktiga resultat i högre utsträckning för att bidra till att de arbetssökande bibehåller sin anställning och pla- cering i bra och långsiktigt stabila arbeten. framhåller dock att den australiensiska arbetsmarknadspolitiken har små möjligheter att påverka arbetsmarknaden i stort, då målgruppen för arbetsmark- nadsinsatserna är mycket begränsad. Analys: Hur kan Arbetsförmedlingens uppdrag läggas ut på andra aktörer? I har delar av arbetsmarknadspolitiken utkontrakte- rats till leverantörer . Det var dock först som leverantörerna fick en mer framträdande roll som utförare av arbets- marknadstjänster, i och med the Work Programme, som sträckte sig från 2011 till 2017.29 Leverantörernas roll i den brittiska arbets- marknadspolitiken kom dock att minska kraftigt från och med slutet av 2017, då the Work Programme ersattes med the Work and Health Programme, som beskrivs i slutet av detta avsnittet. har en tudelad ansvarsfördelning för att tillhanda- hålla stöd och service till arbetssökande mellan den offentliga arbets- förmedlingen och leverantörerna. Den offentliga arbetsförmedlingen Plus ansvarade i the Work Programme för de arbetssök- ande . Enligt bidrog den offentliga arbets- förmedlingen till att effektivt matcha arbetssökande med lediga jobb med att förbättra de arbetssökandes anställningsbarhet genom bl.a. vägledning . Den offentliga arbetsförmedlingen ansvarade även för att avisa de arbetssökande till the Work Pro- gramme utefter fasta tidsgränser, som varierade utifrån bl.a. de arbets- sökandes ålder men som längst uppgick till . Huvudleveran- törerna ansvarade sedan för den arbetssökande , varefter de arbetssökande som kvarstod i arbetslöshet fick återvända till den offentliga arbetsförmedlingen. Det brittiska () ansvarar för att upphandla och följa upp arbets- marknadstjänster i extern regi. När the Work Programme upphand- lades kom det att ersätta över 20 tidigare program som riktade sig mot långtidsarbetslösa och utsatta grupper med olika typer av ersätt- ningar från det offentliga. Departementet kontrakterade 18 så kall- ade huvudleverantörer för att utföra programmet. Huvudleveran- törerna förutsattes i sin tur anlita underleverantörer för att utföra hela eller delar av verksamheten. Departementet överlät i hög ut- sträckning åt huvudleverantörerna att avgöra inriktningen på och omfattningen av det stöd och service som de erbjöd de arbetssökande, enligt en så kallad ”black box of delivery” modell. Departementet fokuserade i stället på att följa upp och styra huvudleverantörerna 29Beskrivningen av the Work Programme baseras i huvudsak på (2014) Connecting People with : Activation Policies in the . Analys: Hur kan Arbetsförmedlingens uppdrag läggas ut på andra aktörer? genom en resultatbaserad ersättningsmodell och en resultatinriktad uppföljning. Huvudleverantörerna ansvarade i sin tur för att följa upp och styra sin respektive leverantörskedja. De arbetssökande delades utifrån bl.a. ålder och ersättningstyp in i en av 9 olika ersättningsnivåer inför att de anvisades till the Work Programme och tilldelades därefter en slumpmässigt utvald huvud- leverantör. Merparten av den totala ersättning som huvudleveran- törerna kunde erhålla bestod av två typer av resultatbaserade ersätt- ningar, dels en ersättning om de arbetssökande kommit i arbete och dels månatliga ersättningar i upp till två års tid om de kvarstod i arbete.30 Departementets uppföljning inriktades mot att följa respektive huvudleverantörs resultat vilket jämfördes med ett nationellt angivet lägsta-krav för andelen arbetssökande som skulle ha kommit i arbete (Minimum Performance Level). Departementet omfördelade utifrån denna resultatuppföljning i viss utsträckning marknadsandelar, i form av antalet anvisade deltagare, mellan huvud- leverantörerna. Departementet har därutöver även granskat huvud- leverantörernas ekonomi, i syfte att begränsa deras intäkter i den mån de ansett att leverantörerna haft en för hög vinstmarginal. I en granskning av arbetsmarknadspolitik riktade (2014) omfattande kritik mot de huvudsakliga beståndsde- larna i the Work Programme. menade dels att systemet med några få huvudleverantörer snarare medfört att små duo- och oligo- pol skapats, än att en konkurrensdriven marknad etablerats. menade vidare att , trots att systemet utgick från att huvudleverantörerna får betalt efter uppnått resultat, inte har ett meningsfullt sätt att mäta resultat. påpekar att det resultat- mått som användes varken tog hänsyn till skillnader i individegen- skaper eller den lokala arbetsmarknaden. Ett profilingverktyg, liknande det som använder sig av, skulle enligt kunna bidra till att förbättra systemet på flera sätt. Dels skulle det göra det möjligt att avgöra om leverantörerna presterar bättre eller sämre än vad som kan förväntas utifrån de arbetssökandes förutsättningar. Dels skulle det vara bättre lämpat att avgöra vilken ersättningsnivå som ska utgå till leverantörerna för en 30Ersättningsmodellen innehöll en kombination av olika ersättningar. I den inledande fasen efter att en arbetssökande anvisats till leverantörerna utbetalas en grundersättning, vars storlek succesivt trappades ned under den arbetssökandes tid hos leverantören. Analys: Hur kan Arbetsförmedlingens uppdrag läggas ut på andra aktörer? enskild deltagare, i jämförelse med det befintliga systemet med ut- gångspunkt i ersättningstyp och ålder. ansåg därutöver att the Work Programme var underfi- nansierat, i synnerhet för de deltagare som stod längst ifrån arbets- marknaden. Vidare konstaterades att parking förekom i systemet och de låga ersättningsnivåerna till leverantörerna framhölls som en möjlig förklaring till detta. lyfte, som en av få fördelar med det brittiska systemet, fram de incitament till en långvarig arbets- marknadsetablering som ersättningsmodellen till leverantörerna ger. ersattes the Work Programme av the Work and Health Programme31. Det nya programmet tillhandahålls genom fem upphandlade leverantörer. Omfattningen på programmet är betyd- ligt mindre i jämförelse med the Work Programme, såväl vad gäller målgrupp som budget. Den huvudsakliga målgruppen för program- met är personer med funktionsnedsättning. Ersättningen till leverantörerna kommer även fortsättningsvis i hög utsträckning vara resultatbaserad med fokus på långvarig arbets- marknadsetablering, men det kommer inte finnas olika ersättnings- nivåer för olika deltagargrupper. Därutöver kommer tydligare krav att ställas på leverantörernas verksamhet. Departementet kommer bland annat att granska slumpmässigt utvalda aktivitetsplaner samt registeruppgifter för arbetssökande som anvisats till leverantörerna för att se om dessa överensstämmer med vad som anges i leveran- törernas kontrakt. Medan de leverantörerna har fått en minskad roll har den offentliga arbetsförmedlingen Jobcentre Plus fått ett utökat ansvar. sträckte sig den offentliga arbetsförmedlingens ansvar för de arbetssökande som längst , nu gäller ansvaret för alla arbetssökande under deras första i arbetslöshet. Den offentliga arbetsförmedlingen ska också tillhandahålla mer individanpassat stöd och service till de arbetssökande i jämförelse med tidigare. 31Beskrivning av the Work and Health Programme utgår från Work and Health Programme, House of Commons Library (2016) och DWP Work and health programme provider guidance guidance. Analys: Hur kan Arbetsförmedlingens uppdrag läggas ut på andra aktörer? tillhandahåller merparten av de kommunala arbetsmarknads- tjänsterna genom privata utförare.32 kommuns system har varit relativt oförändrat , då kommunen såg ett behov av att tillhandahålla arbetsmarknadstjänster till folkbokförda i kommu- nen. Mot bakgrund av att sådan verksamhet inte fanns, beslutade kommunen sig för att köpa merparten av dessa tjänster av privata utförare. har dock även tillhandahållit arbetsmarknadstjänster genom en utförare, i form av en anordnare som ligger under kommunstyrelsen, som verkar under samma förutsättningar som de privata utförarna. Arbetsmarknadstjänsterna syftar till att arbetssökande inom kom- munen så snabbt som möjligt ska nå egen försörjning. Utöver arbets- sökande som mottar ekonomiskt bistånd riktar sig Nackas arbets- marknadstjänster även till arbetslösa med bristande kunskaper i svens- ka och ungdomar mellan 16–som inte arbetar eller studerar. En kommunalanställd karriärvägledare bedömer de arbetssökandes behov av stöd. De arbetssökande som anses behöva stöd delas in i ett av tre spår – vilka i benämns för jobbpengar – beroende på hur långt karriärvägledaren bedömer att de står från arbetsmarkna- den. Jobbpengarna reglerar vilken ersättningsnivå som den privata utföraren som tillhandahåller tjänsten ska få och innehåller därut- över vissa krav på de tjänster som ska tillhandahållas.33 Samtliga utförare är utöver dessa krav fria att utforma sina tjänster enligt en black box of delivery-modell. Den ersättning som utgår till utförarna är för samtliga jobbpengar i hög utsträckning baserad på en fast ersättning. utgjorde den resultatbaserade ersättningen enbart av leverantörernas totala ersättning. 32Avsnittet baserar sig på möte med ansvariga tjänstemän för kommuns Etablerings- enhet samt Arbets- och företagsenhet , samt inlagor från kom- mun och samt e-post . 33De krav som kommunen ställer på sina leverantörer är framför allt att de ska ta ett helhets- ansvar för den arbetssökandes planering. kräver bl.a. att leverantörerna ska ha kunskap om den arbetssökandes olika former av ersättning, så som aktivitetsersättning och a-kassa, för att säkra att planering och aktiviteter inte riskerar att leda till att den arbetssökande blir av med sin ersättning. För en jobbpeng krävs därutöver att leverantörerna ska delta på möten med andra myndigheter för att få en helhetsbild av den arbetssökandes förmåga och för att samordna insatser, och de har också i uppdrag att bevaka den arbetssökandes möjligheter att få insatser via Arbetsförmedlingen. Analys: Hur kan Arbetsförmedlingens uppdrag läggas ut på andra aktörer? använder sig av ett auktorisationssystem där alla som upp- fyller de krav som kommunen uppställer får tillhandahålla sina tjänster, och där de arbetssökande väljer utförare. Till stöd för de arbetssök- andes val tillhandahåller information om tidigare deltagares nöjdhet med respektive utförare. De arbetssökande väljer dock i prak- tiken i hög utsträckning den utförare som ligger närmast deras bo- stadsadress. Verksamheten omfattade 2017 totalt 611 arbetssökande och 26 utförare varav kommunens utförare utgjorde en. Totalt betalade ut till utförarna, varav hälften gick till fyra av dessa. En tredjedel av Nackas utförare levererade även arbetsmarknadstjänster till Arbetsförmedlingen, medan övriga i hög utsträckning utgjordes av lokala leverantörer med verksamhet helt eller delvis är nischad mot kommuns arbetsmarknadstjänster. De arbetsmarknadstjänster som Nackas utförare tillhandahåller till de arbetssökande pågår fram till att de arbetssökande är självför- sörjande. Kommunens karriärvägledare kan dock besluta att avsluta tjänsten innan den arbetssökande är självförsörjande om de anser att framsteg inte sker och att en annan insats eller leverantör bedöms vara mer lämplig. I genomsnitt pågår tjänsterna mellan 219–262 da- gar. Utförarna lämnar månatliga rapporter till kommun som därutöver gör en årlig kvalitetsuppföljning av utförarnas arbete och resultat. Den kommunala utföraren följs upp på samma sätt som de privata. uppnådde av de deltagare som av- slutat en insats egen försörjning. Resultatet varierade från 88 pro- cent för den målgrupp som bedömts stå närmast arbetsmarknaden till 28 procentför den målgrupp som bedömts stå längst ifrån. I dessa resultat inkluderas deltagare som har fått arbete genom ekonomiskt stöd från Arbetsförmedlingen. Analys: Hur kan Arbetsförmedlingens uppdrag läggas ut på andra aktörer? Trygghetsfonden (TSL) Trygghetsfonden (TSL) är en av största omställningsorga- nisationer och omfattar kollektivanställda arbetare inom företag i det privata näringslivet.34 TSL har som enda omställnings- organisation tillhandahållit samtliga arbetsmarknadstjänster genom leverantörer, med motivet att verksamheten därigenom blir mer flex- ibel (i dimensionering och inriktning). 35 har ett antal förändringar gjorts av TSL:s system för att köpa och följa upp tjäns- ter. Nedan redogörs för det system som tillämpas . För varje uppsagd person som omfattas av omställningsavtalet gör TSL:s egen personal en bedömning av vilka behov av stöd den uppsagde har, vilket i sin tur utgör grunden för den ersättning som utgår till leverantörerna. En lägre ersättning utbetalas för de delta- gare som bedöms behöva kortare stöd, motsvarande 2 månader, och en ungefär så hög ersättningsnivå utgår för de deltagare som bedöms behöva längre stöd, motsvarande 12 månader.36 Ersätt- ningen baseras på ett fast belopp per deltagare och ingen resultat- baserad ersättning förekommer. TSL använder däremot flera andra former för resultatstyrning. Däribland tillämpas anvisningsstopp för leverantörer som uppvisar dåliga resultat och, om ingen förbättring sker, utesluts dessa. TSL kommer därutöver att implementera resultatstyrning, där de leverantörer som uppvisar bäst resultat ska få en ökad marknads- andel, i form av fler anvisade deltagare under pågående avtalsperiod. På motsvarande sätt ska leverantörer med mindre goda resultat få en minskad marknadsandel, och om leverantören inte når uppsatta mål kommer avtalet att avslutas. 34Omställningsorganisationerna är stiftelser som bedriver arbete utifrån de omställningsavtal som slutits mellan arbetsmarknadens parter inom respektive avtalsområde. Syftet med om- ställningsorganisationernas arbete är underlätta för anställda som har sagts upp att finna en ny anställning eller annan sysselsättning. Omställningsorganisationernas finansieras genom en del av lönesumman för anställda i de företag som är anslutna till avtalet. TSL omställnings- arbete grundar sig på ett avtal som tecknats mellan och LO. 35Avsnittet baserar sig på möten med TSL , , en inlaga från TSL samt e-post . 36Visar det sig att de som erhållit ett kortare stöd fortsatt har behov av stöd har de möjlighet att få förlängt stöd upp . Analys: Hur kan Arbetsförmedlingens uppdrag läggas ut på andra aktörer? För att kunna fördela deltagare utifrån angivna indikativa mark- nadsandelar används ett systemstöd där TSL automatiskt tilldelar leverantörer till de uppsagda som tar del av arbetsmarknadstjäns- terna. Den automatiska tilldelningen syftar, utöver att möjliggöra att leverantörer med goda resultat premieras, till att förbättra leveran- törernas förutsättningar att planera sin verksamhet. Varje leverantör får i och med detta uppgift om hur stor indikativ andel av det totala deltagarantalet de kommer att få . TSL använde tidigare ett kundvalssystem som innebar att företag och fackliga representanter lokalt upphandlade omställningstjänster. Detta avskaffades till förmån för den automatiska tilldelningen, i samband med att TSL förändrade sin verksamhetsmodell . Syf- tet med den nya modellen var att effektivisera verksamheten för att frigöra resurser till utbildnings- och valideringsinsatser, vilket TSL tidigare inte kunnat erbjuda i någon större omfattning. I och med att kundvalssystemet avskaffades upphörde bl.a. leverantörernas kost- nader för att marknadsföra sig och sälja in tjänster. Den nya verk- samhetsmodellen inbegrep även att TSL: egen personal bedömer de uppsagdas behov av insatser, en uppgift som tidigare utkontrakte- rades till leverantörerna. Totalt uppskattade TSL att förändringarna ioch med den nya verksamhetsmodellen genererat en 20-procentig effektivitetsökning. I avtalet med leverantörerna har TSL ställt upp två mål för verk- samheten: av deltagarna ska vara nöjda och av deltagarna ska ha hittat en lösning inom ett års omställ- ningsprogram. Därutöver strävar TSL för att deltagarnas kommande arbete ska vara lika eller mer kvalificerat än det de lämnar. hade i genomsnitt av deltagarna övergått i arbete eller studier efter påbörjad insats. TSL:s leverantörer bedriver sitt arbete enligt en black box of de- livery-modell, inga krav ställs på inriktningen av eller omfattningen på de tjänster som de tillhandahåller. Däremot ställer TSL krav på leverantörerna genom att deras coacher ska ha viss kompetens och erfarenhet samt kunna leverera vissa typer av insatser om så behövs. Därutöver ställer TSL krav på lokal arbetsmarknadskunskap samt branschkunskap. TSL fokuserar på att följa upp huruvida leverantö- rerna uppnår de avtalsreglerade målen, bland annat genom enkät- undersökningar riktade till företag, fack och deltagare. Analys: Hur kan Arbetsförmedlingens uppdrag läggas ut på andra aktörer? TSL:s arbetsmarknadstjänster omfattade total 10 800 deltagare37 och 34 leverantörer. Totalt betalade TSL ut till leverantörerna. Sex av TSL:s 34 leverantörer var även leverantörer av arbetsmarknadstjänster till Arbetsförmed- lingen. 37Statistik om antalet deltagare baseras, mot bakgrund av TSL omorganisation fr.o.m. den 1november 2017, på perioden –vilken har uppräknats till helårsdata. 14Förslagens kostnader och finansiella konsekvenser Enligt 14–15 a §§ kommittéförordningen (1998:1474) ska utred- ningen beräkna och redovisa de ekonomiska konsekvenserna av sina förslag. Det gäller förslag som påverkar kostnaderna eller intäkterna för staten, kommuner, landsting, företag eller andra enskilda och förslag som innebär samhällsekonomiska konsekvenser i övrigt. Med finansiella konsekvenser avses konsekvenser på respektive ak- törs ekonomiska förutsättningar. Det gäller såväl intäkter som kost- nader. För de verksamheter som finansieras med statliga medel avses även förändringar som enbart innebär flytt av medel mellan olika statliga anslag eller anslagsposter. Däremot inkluderas inte bredare betydelser av ekonomiska konsekvenser som exempelvis samhälls- ekonomiska avvägningar. För analyser av den typen av konsekvenser se beskrivningar i respektive kapitel. Kapitlet består av beskrivningar av de kostnader och finansiella kon- sekvenser som blir följden av utredningens förslag. Konsekvenser för hushåll beskrivs i avsnitt 14.2, konsekvenser för staten i avsnitt 14.3, därefter konsekvenser för kommuner och landsting i avsnitt 14.4, och slutligen konsekvenser för företag i avsnitt 14.5. Utredningen redogör för kostnadsökningar och intäktsminsk- ningar för staten, kommuner och landsting utifrån ett tänkt nyläge. Det kan ses som förslag till hypotetiska anslag och budgetposter för Förslagens kostnader och finansiella konsekvenser då samtliga förslag är fullt ut genomförda. De är hypo- tetiska främst därför att inget årtal angivits och följaktligen ingen hänsyn tagits till prognoser för tillväxt- eller konjunktur. Som underlag för beräkningar i detta kapitel har utgångspunkten varit budget och räkenskaper för . Helårsdata ger möj- lighet att bortse från säsongeffekter och koppla ihop statistiska under- lag från olika källor. För tydlighetens skull jämförs nyläget genom- gående med hur det såg ut . 14.2Finansiella konsekvenser för hushåll 14.2.1Ekonomiska konsekvenser för mottagare av vissa typer av arbetslöshetsrelaterad ersättning I utredningens uppdrag har det inte ingått att utreda hur arbetsmark- nadspolitiken ska, eller inte ska, ta ansvar för försörjning av individer av arbetslöshet. Andra utredningar, exempelvis Ut- redningen om en ny arbetslöshetsförsäkring för fler, grundad på inkoms- ter (A 2018:01) har specifika uppdrag vad gäller delar av den frågan. När förändringar görs av den aktiva arbetsmarknadspolitiken på- verkar det i regel vilka individer som får ersättning. Utredningens förslag påverkar inte totalt antal individer som får ersättning. Där- emot påverkar fyra av förslagen möjligheten för olika individer att få ersättning för deltagande i arbetsmarknadspolitiska insatser.1 Efter- som föreslagna förändringar bland annat syftar till att ta bort pro- gramförordningen (2000:634) är det egentligen mer rättvisande att uttrycka det som ersättning för deltagande i särskilda arbetsmark- nadstjänster och underlagstjänster (i texten nedan ofta förkortat till ersättning för deltagande). De fyra förslagen beskrivs utförligare i avsnitt •7.3.8 i kapitel 7 – Underlagstjänster vars syfte är att klargöra den arbetssökandes förutsättningar och behov. •8.6.2 i kapitel 8 – Ett nytt arbetsmarknadspolitiskt program för vägledning, validering och utbildning. 1I det ingår aktivitetsstöd, utvecklingsersättning och etableringsersättning. Däremot ingår inte arbetslöshetsförsäkringen i den typen av ersättning. Förslagens kostnader och finansiella konsekvenser •10.2 i kapitel 10 – Tydligare ansvarsfördelning mellan stat och kommun påverkar vissa individers möjlighet till ersättning för deltagande. •11.3.1 i kapitel 11 – Ny reglering av praktiskt stöd som ges i form av särskilda arbetsmarknadstjänster. Det automatiska beslutsstöd som införs, i den arbetsmarknadsbe- dömning som föreslås i kapitel 7, innebär en rangordning av alla inskrivna arbetssökande utifrån hur stora behov av stöd de har. Be- hovet av stöd bedöms individuellt och utgår från fler faktorer hos individen än dagens bedömning av exempelvis hur många månader hen varit arbetslös i sträck. Det möjliggör dels en bättre skattning av individens avstånd till egen försörjning, dels att alla individers avstånd till arbete kan rangordnas längs en gemensam skala. Arbetssökande ska enligt utredningens förslag erbjudas såväl praktiskt som ekono- miskt stöd i förhållande till denna behovsprioritering. Med föreslagen arbetsmarknadsbedömning kommer beslutsstödet bedöma hur långt från egen försörjning som den arbetssökande står. Arbetsmarknadsbedömningen avgör vem som får praktiskt stöd från Arbetsförmedlingen samt ersättning för deltagande. Det innebär att arbetssökande som har längst förväntad tid i arbetslöshet prioriteras först. Kostnadsneutralitet uppnås genom att den automatiserade delen av arbetsmarknadsbedömningen inkluderar uppgift om hur många arbetssökande som totalt sett kan få ersättning för deltagande innan anslaget som finns för ändamålet tar slut. Det bör beaktas att det i förordningen (2017:819) om ersättning till deltagare i arbetsmarknadspolitiska insatser anges att sådan ersätt- ning ”får lämnas” och inte att den ”ska lämnas”. Det samma gäller för de bestämmelser i andra förordningar som hänvisar till denna förordning. I praktiken har bestämmelsen kommit att tillämpas så att beslut om insats även har inneburit ett beslut om ersättning för deltagande.