sou · H7B331 · 2019-06-03 00:00:00 — Om den som är godkänd är ett fåmansföretag ska prövningen enligt 5 § första stycket 3–9 även avse företagsledare och annan fysisk person som har bestäm- mande inflytande över företaget. Även andra fåmansföretag som han eller hon är eller har varit företags- ledare i eller haft bestämmande inflytande över ska prövas. Om den som är godkänd är en fysisk person, som är eller har varit före- tagsledare i eller haft bestäm- mande inflytande över ett fåmans- företag, ska prövningen enligt 5 § första stycket 3–9 även avse det företaget. för återkallelse förelig- ger endast vid sådana missför- hållanden som kan hänföras till företagsledaren eller den med ett bestämmande inflytande. Den som genom innehav av aktier, andra andelar eller med- lemskap kontrollerar av det totala antalet röster i fåmansföretaget ska anses ha bestämmande inflytande. Om mottagaren är godkänd för F-skatt med villkor enligt 9 kap. 2 §, gäller första stycket bara om godkännandet åberopas skriftligen. Det som sägs i första–fjärde styckena om fåmansföretag gäller även fåmanshandelsbolag. Om begär det, ska den som är godkänd tillhanda- hålla de handlingar och lämna de upplysningar som behövs för att kontrollera om förutsättningarna för att vara godkänd föreligger. får förelägga den som inte fullgör sina skyldigheter enligt första stycket att fullgöra dem. Skatteavdrag ska inte göras om den som tar emot ersättning för arbete är godkänd för F-skatt antingen när ersättningen bestäms eller när den betalas ut. Om mottagaren är godkänd för F-skatt med villkor enligt 9 kap. 3 §, gäller första stycket bara om godkännandet åberopas skriftligen. 1.Denna lag träder i kraft . 2.För ansökningar som lämnats före ikraftträdandet gäller 9 kap. 1–3 §§ i den äldre lydelsen. 3.Bestämmelsen i 9 kap. 5 § 8 gäller inte för återkrav som har beslutats före ikraftträdandet. 4.Bestämmelsen i 9 kap. 6 § tillämpas inte på missförhållanden som uppkommit före i ikraftträdandet. 1.2Förslag till lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:980) Härigenom föreskrivs i fråga om socialavgiftslagen (2000:980) att 2 kap. 5 § ska ha följande lydelse. Arbetsgivaravgifter ska inte betalas om den som tar emot ersätt- ning för arbete är godkänd för F-skatt antingen när ersättningen be- stäms eller när den betalas ut. En uppgift om godkännande för F-skatt från mottagaren får godtas om den lämnas i en handling som upprättas i samband med uppdraget och som innehåller nödvändiga identi- fikationsuppgifter för utbetalaren och mottagaren. Om utbetalaren känner till att en uppgift om godkännande för F-skatt är oriktig, får den inte godtas. Om mottagaren är godkänd Om mottagaren är godkänd för F-skatt med villkor enligt för F-skatt med villkor enligt 9 kap. 3 § skatteförfarandelagen 9 kap. 2 § skatteförfarandelagen (2011:1244), gäller första stycket (2011:1244), gäller första stycket första meningen bara om god- första meningen bara om god- kännandet åberopas skriftligen. kännandet åberopas skriftligen. Första och andra styckena gäller inte ersättning från semester- kassa. Denna lag träder i kraft . 1Senaste lydelse 2011:1257. 2Utredningens uppdrag och arbete Utredningen ska enligt kommittédirektivet Översyn av F-skattesyste- met (dir. 2017:108) se över F-skattesystemet och analysera effekterna i vissa avseenden av bestämmelsernas utformning och tillämpning. Syftet med översynen är bl.a. att bekämpa skattefusk och skatte- undandragande. •analysera om utformningen av bestämmelserna möjliggör att F-skattesystemet kan missbrukas för att undgå skatter eller avgifter och, om det bedöms lämpligt, föreslå författningsändringar i syfte att bekämpa skattefusk och skatteundandragande, •analysera om det finns behov av åtgärder för att underlätta och förbättra uppföljning av företag som är godkända för F-skatt, t.ex. F-skatt på prov eller tidsbegränsade godkännan- den för F-skatt, och föreslå författningsändringar om det bedöms lämpligt, •analysera om och på vilket sätt utformningen av F-skattesystemet inverkar på villkoren för att starta, driva och utveckla företag och, om det bedöms lämpligt, föreslå författningsändringar, och •analysera om det förekommer ett missbruk av F-skattesystemet för att kringgå bestämmelserna om skyddsregler för arbetstagare och, om det bedöms lämpligt, föreslå författningsändringar. Det ligger inte i utredningens uppdrag att överväga ett slopande av F-skattesystemet. Det ligger inte heller i utredningens uppdrag att lämna förslag på det arbetsrättsliga området. Utredningens uppdrag och arbete I ett delbetänkande som ska lämnas , ska utredaren lämna en analys av om och i vilken utsträckning F-skatte- systemet uppfattas leda till att de som egentligen är anställda anlitas som näringsidkare, s.k. falska egenföretagare. Utredningen ska redo- visa det slutliga uppdraget . Kommittédirektivet bifogas i sin helhet i bilaga 1. Utredningens arbete med de särskilt utpekade frågorna redovisas i delbetänkandet F-skatte- systemet – några särskilt utpekade frågor (SOU 2018:49). Utredningens arbete har bedrivits på sedvanligt sätt med regel- bundna sammanträden med experterna. Under arbetet med slut- betänkandet har utredningen haft sex sammanträden, varav ett två- dagarsmöte. I direktivet anges att samråd ska ske med arbetsmark- nadens parter. Företagarna, i (LO), (), akademikers central- organisation (), och Tjänstemännens central- organisation (TCO) har varit representerade i expertgruppen. Samråd med dessa har till övervägande del skett vid expertgruppsmöten, men sekretariatet har även haft kontakt med experterna mellan mötena. I expertgruppen har också , Ekobrottsmyndighe- ten och ingått. , genomförde utredningen dialogmöten med representanter från de organisationer och myndigheter som då var representerade i expert- gruppen. Syftet med mötena var att fånga upp information, kunskap och synpunkter utifrån från myndigheternas och organisationernas perspektiv. I samma syfte och träffade utred- ningen , (Brå), Egen- anställningsföretagens branschorganisation, , Stora Branschgruppen och Kommuner och Landsting. Information har också inhämtats från och . Vid sidan av ovanstående har utredningen haft fortlöpande kontakt med representanter från och () avseende statistik och annat underlag. Utredningen har också genomfört möten med medarbetare från i syfte att få Utredningens uppdrag och arbete en ökad kunskap om handläggningen av ärenden som rör godkän- nande för F-skatt. I delbetänkandet F-skattesystemet – några särskilt utpekade frågor (SOU 2018:49) redovisar utredningen en analys av om och i vilken utsträckning F-skattesystemet uppfattas leda till att personer som egentligen är anställda har anlitats som näringsidkare, s.k. falska egenföretagare. En företeelse som utredningen särskilt analyserat är användandet av s.k. faktureringsplattformar, egenanställningsföre- tag eller liknande, där personer med A-skatt anser sig i formell mening anställda av ett faktureringsföretag och använder det före- tagets F-skatt vid fakturering av arbetet. Utredningen har tagit ställ- ning till om bestämmelserna om F-skatt i 9 kap. skatteförfarandelagen (2011:1244), förkortad SFL, behöver ändras i syfte att bekämpa skattefusk och skatteundandragande utifrån de företeelser som utred- ningen hade i uppdrag att analysera. I avsnitt 3.2 och 6.5 redovisas delar av delbetänkandet som är av betydelse för nu aktuella frågor. Synpunkter på utredningens delbetänkande Utredningen lämnar inte några förslag i delbetänkandet men konsta- terar utifrån sin analys att det finns skäl att överväga ändringar i be- stämmelserna om F-skatt i 9 kap. SFL. Delbetänkandet har remiss- behandlats. De synpunkter som inkommit i remissvaren behandlas i relevanta delar i respektive avsnitt. 2.4Underlaget och dess begränsningar Det saknas en utpekad myndighet som ansvarar för att registrera olika typer av företag eller juridiska personer. Registreringsansvaret är i stället fördelat på flera olika aktörer, bl.a. SCB, och . Utredningens uppdrag och arbete SCB för ett allmänt företagsregister med stöd av förordningen (1984:692) om det allmänna företagsregistret. I registret finns alla företag i som bedriver någon form av ekonomisk verksam- het, oavsett om de tillhör den privata eller den offentliga sektorn. SCB ansvarar även för Företagsdatabasen som innehåller basuppgif- ter om företag, myndigheter, organisationer och deras arbetsställen. Uppgifter som används för att klassificera företagen finns också i registret, t.ex. näringsgrenskoder och antal anställda. Företagsdata- basen används som urvalsram för den ekonomiska statistiken och för arbetsmarknadsstatistiken. för ett offentligt näringslivsregister. Näringslivs- registret är ett samlingsbegrepp för ett stort antal av register som bl.a. innehåller uppgifter om företag. Uppgifterna behandlas med stöd av bestämmelser i bl.a. 2 kap. aktiebolagsför- ordningen (2005:559) och 1–3 a §§ handelsregisterförordningen (1974:188). måste registreras hos såsom aktiebolag, handelsbolag och kommanditbolag, men det är inte alltid nödvändigt att registrera en enskild näringsverksamhet. Det kan vara nödvändigt om företaget deltar vid offentliga upphandlingar eller om företaget behöver tillstånd för viss verksamhet. för inte något samlat register över företag. I beskatt- ningsverksamheten registreras dock uppgifter som används gemen- samt i verksamheten. Uppgifterna får bara användas för ändamål som är särskilt angivna i databasens registerförfattning. Uppgiftssamlingen benämns ”beskattningsdatabasen” men består rent tekniskt av ett antal olika system. I ett av dessa system finns uppgifter om företag som är godkända för F-skatt.1 Utredningen har inhämtat statistiska uppgifter från för åren 2007–2017 beträffande bl.a. registreringar av godkännande för F-skatt fördelat på fysiska och juridiska personer, antal avslag på ansökan om godkännande för F-skatt och återkallelser av godkän- nande för F-skatt. Uppgifter om företag har också inhämtats från SCB och . Det finns skäl att redan inledningsvis lyfta fram att det delade registreringsansvaret gör det svårt att studera F-skattesystemets betydelse i olika avseenden på en statistiskt djupgående nivå. 1Enligt 2 kap. 3 § lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattnings- verksamhet får uppgifter behandlas i beskattningsdatabasen för ändamålet registrering för skatter och avgifter. Utredningens uppdrag och arbete beror det på att jämförelser försvåras av att tillgängliga uppgifter hos olika myndigheter bygger på olika beräkningssätt. Det ska därför framhållas att jämförelser av den statistik som har inhämtats måste göras med viss försiktighet. Därutöver är det även förenat med stora svårigheter att identifiera och inhämta uppgifter om företeelser som är dolda. Även om vissa företeelser kan fångas upp via punktinsatser av exempelvis så är det inget som ackumuleras i någon form av databas, vilket försämrar förutsättningarna för att få en överblick. Utredningen har tagit del av en stor mängd tidigare utredningar och rapporter. Det finns flera statliga utredningar men också rapporter som på olika sätt har varit relevanta för utredningens uppdrag. Underlaget har utgjort en värdefull kunskapskälla för att identifiera behov av förändringar i F-skattesystemet. Myndigheter och arbetsmarknadens parter som hanterar ärenden rörande företagare och arbetstagare har stor kunskap om det nuva- rande F-skattesystemet. Hos dessa finns det också kännedom om vil- ka effekter, såväl positiva som negativa, den nuvarande utformningen av F-skattesystemet leder till. Det finns även erfarenheter av huruvida regelverk kringgås och på vilka sätt. Myndigheternas och parternas synpunkter har därför utgjort ett viktigt underlag för utredningens bedömningar och förslag. Flera av de begrepp som används i betänkandet har inte några fasta eller entydiga definitioner. Utredningen har därför varit hänvisad till att definiera dessa utifrån uppdraget. Även utredningens användning av ett antal centrala begrepp och uttryck i betänkandet behöver klargöras. När ett begrepp används i en rapport eller utredning som återges i betänkandet används emellertid det begrepp som finns i den ursprungliga texten. Utredningens uppdrag och arbete 2.5.1Näringsidkare, egenföretagare och falska egenföretagare Det finns inte några entydiga definitioner av begreppet egenföre- tagare eller uttrycket falska egenföretagare inom svensk rätt eller . Begreppet näringsidkare används emellertid i inkomst- skattelagen (1999:1229), förkortad IL och skatteförfarandelagen, på ett enhetligt sätt även om det inte finns någon legaldefinition. Begreppet näringsidkare används såväl i skatteförfarandelagen som inkomstskattelagen utan att närmare förklaras. Av förarbetena till in- komstskattelagen framgår dock att när man i vissa fall talar om närings- idkare, omfattas alla som bedriver näringsverksamhet2 vare sig det görs i ett aktiebolag, handelsbolag eller i enskild näringsverksamhet.3 Begreppet har samma innebörd i skatteförfarandelagen.4 Motsvarande gäller när begreppet näringsidkare används i utredningens betänkande. Som ovan nämns finns det ingen entydig definition av begreppet egenföretagare inom svensk rätt eller EU-rätten.5 När utredningen använder begreppet i betänkandet avses (om inget annat anges) en fysisk person som bedriver enskild näringsverksamhet, handelsbolag eller näringsverksamhet i fåmansföretag, utan några utomstående anställda. 2Den skattemässiga definitionen av näringsverksamhet finns i 13 kap. 1 § IL. 3Proposition 1999/2000:2 Inkomstskattelagen (prop. 1999/2000:2) s. 507. 4Enligt 3 kap. 2 § SFL har termer och uttryck som används i lagen samma betydelse och tillämpningsområde som i de lagar enligt vilka en skatt eller en avgift bestäms. Detta gäller dock inte om annat anges i skatteförfarandelagen. 5I ett yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Missbruk av status som egenföretagare, (2013/C 161/03) punkt 3.1 och fotnot 7, konstateras att det inte finns någon enhetlig referens till egenföretagare i några lagar eller andra bestämmelser, utan att det finns olika uppfattningar och definitioner av termen egenföretagare i de olika medlemsstaterna. Utredningens uppdrag och arbete I utredningens delbetänkande anges att uttrycket ”falska egenföre- tagare” ska förstås på följande sätt. Med falsk egenföretagare avses en fysisk person som formellt upp- träder som egenföretagare (per definition i delbetänkandet), svensk som utländsk, med godkännande för F-skatt men som arbetar under anställningsliknande förhållanden och som, om alla omständigheter vore kända för , skulle beskattas i inkomstslaget tjänst. Det spelar i detta sammanhang ingen roll om egenföretagandet grun- das på fri vilja eller inte. Begreppet falsk används för att understryka att det är statusen egenföretagare som är falsk. Falskheten ligger alltså i att egenföretagandet döljer anställningsförhållandet.6 I remissbehandlingen av delbetänkandet har flera remissinstanser lämnat synpunkter på användningen av begreppet ”falska egenföre- tagare”.7 Synpunkterna rör bl.a. att begreppet är främmande inom skatterättens område samt att ordet ”falsk” har en negativ laddning och sänder fel signaler. Flera remissinstanser anser att begreppet ”dold anställning” är ett bättre alternativ. Begreppet falska egenföretagare finns med i utredningens direk- tiv och det har därför varit nödvändigt för utredningen att förhålla sig detta. Att , i samband med slutbetänkandet, använda ett annat begrepp skulle enligt utredningens mening kunna leda till oklarheter om vad som avses med begreppet och dessutom riskera att ändra dess betydelse. Utredningen kommer därför även i slutbetänkandet använ- da begreppet falska egenföretagare. Begreppet används i samma bety- delse som det har definierats i delbetänkandet. 2.5.2Fysiska och juridiska personer Såväl fysiska som juridiska personer kan godkännas för F-skatt. För att inte texten ska tyngas i onödan anges fysiska personer och juri- diska personer endast när det görs skillnad mellan dessa. I de fall det 6SOU 2018:49, s. 25–26. Jfr betänkandet Ett arbetsliv i förändring – hur påverkas ansvaret för arbetsmiljön? (SOU 2017:24) s. 110 och där angivna hänvisningar. 7Se remissvar från , fria företagare, och (), , Näringslivets Skatte- delegation (NSD), , , , Svenskt näringsliv och byggindustrier. Utredningens uppdrag och arbete endast anges personer som är godkända för F-skatt avses således såväl fysiska som juridiska personer. avses aktiebolag och ekonomiska föreningar där fyra eller färre delägare äger andelar som motsvarar mer än 50 pro- cent av rösterna för samtliga andelar i företaget. avses också aktiebolag och ekonomiska föreningar där näringsverk- samheten är uppdelad på verksamheter som är oberoende av varandra och där en fysisk person genom innehav av andelar, genom avtal eller på liknande sätt har den faktiska bestämmanderätten över en sådan verksamhet och självständigt kan förfoga över dess resultat (56 kap. 2 § IL). Med fåmanshandelsbolag avses handelsbolag där fyra eller färre delägare genom innehav av andelar eller på liknande sätt har ett bestämmande inflytande, eller där näringsverksamheten är uppdelad på verksamheter som är oberoende av varandra och där en fysisk person genom innehav av andelar, genom avtal eller på liknande sätt har den faktiska bestämmanderätten över en sådan verksamhet (59 kap. 4 § IL). 2.5.4Skattefel, skattefusk och skatteundandragande Med skattefel avses skillnaden mellan de fastställda och de teoretiskt riktiga beloppen för skatter och avgifter, dvs. den skatt som skulle ha blivit fastställd om alla lämnade korrekta uppgifter och den skatt som fastställs efter kontroller.8 Med skattefusk avses avsiktliga fel, oavsett belopp, i syfte att undvika skatt medan ett skatteundandragande, utöver skattefusk också kan omfatta skatte- upplägg som i efterhand visar sig ligga utom lagens ram. Skatte- undandragande kan således omfatta även oavsiktliga fel och är därför ett bredare begrepp än skattefusk. Gärningar som utgör skattefusk 8Jfr regeringen, beslut , Regleringsbrev för 2018, Fi2018/02453/S3, Fi2018/03199/S3, Fi2018/03673/S3 m.fl. och Årsredovisning för 2018, s. 195. Utredningens uppdrag och arbete och skatteundandragande kan också utgöra brott och leda till straff- rättsliga sanktioner. Begreppens betydelse har utvecklats i utred- ningens delbetänkande. Av direktiven framgår att utredningen ska analysera om utform- ningen av bestämmelserna möjliggör att F-skattesystemet kan miss- brukas i olika avseenden. Ett missbruk av själva systemet i vid bemär- kelse kan omfatta såväl den som är godkänd som den som förmår annan att på felaktig grund skaffa ett godkännande. Missbruk skulle då omfatta varje utnyttjande av F-skattesystemet som inte är det avsedda. I utredningens uppdrag att analysera och identifiera miss- bruk av F-skattesystemet kan en sådan vid tolkning av begreppet vara att föredra. Detta för att minska risken att förbigå företeelser eller tillvägagångssätt som kan innebära ett missbruk. En snävare tolkning av vad som avses med missbruk skulle i stället kunna utgå från den godkändes användande av sin F-skatt. Med en sådan tolk- ning skulle ett missbruk då endast omfatta den som själv är godkänd men använder sitt godkännande på ett felaktigt sätt. Vidare finns det fall då den som är godkänd egentligen inte uppfyller kraven för att vara godkänd, till exempel de som är godkända för F-skatt även då de arbetar under anställningsliknande förhållanden, s.k. falska egen- företagare, eller de som är godkända för F-skatt utan att bedriva näringsverksamhet. Utredningen anser det inte möjligt att använda begreppet miss- bruk i betänkandet utifrån en mer definierad betydelse. Det försvå- ras också av att begreppet missbruk finns i nuvarande lagstiftning där det anses omfatta vissa särskilt angivna fall. Utredningen har där- för valt att inte definiera missbruk närmare utan använder begreppet i den betydelse som framgår av sammanhanget. 9SOU 2018:49 s. 28. Utredningens uppdrag och arbete Slutbetänkandet är indelat i 11 kapitel. I kapitel 3 redovisar utred- ningen de delar av delbetänkandet som är av betydelse för nu aktuella frågor. Där finns också några allmänna utgångspunkter som påver- kat utredningens ställningstaganden. I kapitel 4 redovisar utred- ningen gällande rätt m.m. Uppdraget är komplext och omfattande och behandlar F-skatte- systemet utifrån flera olika perspektiv. Utredningen har därför delat in uppdraget i tre övergripande delar och behandlar frågorna utifrån den indelningen i kapitel 5–7. Där behandlas också de bedömningar som utredningen gjort utifrån sina analyser. I samma kapitel behand- las vissa utpekade frågor som utredningen haft i uppdrag att analy- sera men som inte lett till några förslag. 1.Bedömningar avseende F-skattesystemets inverkan på företagens villkor (kapitel 5). 2.Bedömningar avseende F-skattesystemets betydelse för skydds- regler för arbetstagare (kapitel 6). 3.Bedömningar avseende F-skattesystemets betydelse för att före- bygga skattefusk och skatteundandragande (kapitel 7). De förslag som utredningens bedömningar föranlett redovisas i kapitel 8. Förslagen har också motiverats utifrån andra behov som utredningen uppmärksammat under arbetets gång. I kapitel 9 redovisar utredningen sin konsekvensanalys och i kapi- tel 10 ikraftträdande- och övergångsbestämmelser. Författningskom- mentarerna återfinns i kapitel 11. 3Bakgrund och allmänna utgångspunkter Utredningens uppdrag är omfattande och innehåller såväl skatte- rättsliga som arbetsrättsliga frågor som påverkar ett konkurrenskraf- tigt och dynamiskt företagsklimat. Skattesystemets främsta syfte är att finansiera den gemensamma välfärden, olika samhällsfunktioner och andra offentliga utgifter. För att skatterna långsiktigt ska kunna finansiera detta måste såväl allmänheten som företagen1 ha ett högt förtroende för skattesystemet. Utöver att säkra goda och stabila skatte- intäkter ska systemet även skapa förutsättningar för en hållbar tillväxt och hög sysselsättning. Ett bra företagsklimat utgör grunden för tillväxt och jobbskapande. Skattesystemet ska också skapa förutsättningar för ett rättvist fördelat välstånd samt bidra till ett miljömässigt och socialt hållbart samhälle. En sund konkurrens och ordning och reda på arbets- marknaden utgör i det avseendet viktiga faktorer. Med beaktande av ovanstående redogör utredningen i avsnitt 3.3 för några vägledande principer som tjänat som utgångspunkt för utred- ningens arbete. I avsnitt 3.3.1 beskrivs några principiella utgångspunk- ter vilka har betydelse för ett sunt företagsklimat som till exempel näringsfriheten med dess begränsningar. I avsnitt 3.3.2 redovisas några utgångspunkter som rör ordning och reda på arbetsmarknaden och ett ändamålsenligt skydd för arbetstagare. Avslutningsvis behandlas i avsnitt 3.3.3 sådant som utgör viktiga förutsättningar för att säkra goda och stabila skatteintäkter såväl på kort som på lång sikt. Utredningen inleder emellertid med att i avsnitt 3.2 redovisa vad som i huvudsak framkom i utredningens arbete med delbetänkandet och vad där ansetts relevant för det fortsatta arbetet. 1Angående begreppet allmänhet och företag se proposition 2017/18:1 Budgetpropositionen (prop. 2017/18:1) utgiftsområde 3, avsnitt 2.3. Bakgrund och allmänna utgångspunkter också några utgångspunkter för utredningens fortsatta arbete som slogs fast redan i delbetänkandet. 3.2Närmare om utredningens delbetänkande I delbetänkandet har utredningen behandlat några i kommittédirek- tivet särskilt utpekade frågor. Av direktivet framgår att utredningen i ett delbetänkande skulle •analysera om och i vilken utsträckning F-skattesystemet upp- fattas leda till att personer som egentligen är anställda har anlitats som näringsidkare, s.k. falska egenföretagare, •särskilt analysera användandet av s.k. faktureringsplattformar, egenanställningsföretag eller liknande, och