sou · H7B315 · 2019-03-28 00:00:00 — Utredningens bedömning är att skälet till att de uppräknade KAM-metoderna berättigar till ersättning är att de generellt inte betraktas som hälso- och sjukvård och att de dessutom uppfyller de övriga kriterierna för friskvårdsbidrag, dvs. de är aktiviteter av enklare slag. har inte uppdraget att göra en noggrann prövning av de medicinska effekterna av metoderna. Friskvårdsbidrag för kiropraktik och naprapati kan inte erhållas förutsatt att det inte handlar om massagebehandlingar av enklare slag. Att friskvårdsbidrag inte kan betalas ut för dessa behandlingar hänger samman med att de är att betrakta som hälso- och sjukvård. Detta innebär, omvänt, även att KAM-metoderna som räknas upp ovan ur ett skatterättsligt perspektiv generellt inte heller är att betrakta som hälso- och sjukvård. Utredningen har inte någon bild av hur många personer som begär friskvårdsersättning för sådant som är att klassificera som KAM-metoder. Flera KAM-aktörer annonserar emellertid om att de utför tjänster som är att klassificera som friskvård och att friskvårdsbidraget går att använda. Aktörerna använder sig ibland av s.k. friskvårdsportaler för att förmedla friskvårdstjänster, se avsnitt 6.3. Genom friskvårdsbidraget har således KAM-aktörer en möjlighet att utföra tjänster som indirekt subventioneras med offentliga medel. Översikt över och i •Utredningens genomgång av företagshälsovården visar att inte förekommer i någon större utsträckning i tjänsteutbudet. •Företagshälsovården brukar emellertid bl.a. erbjuda yoga och mindfulness. Enligt 3 kap. 2 c § arbetsmiljölagen (1977:1160), ska arbetsgivaren svara för att den företagshälsovård som arbetsförhållandena kräver finns att tillgå. Med företagshälsovård avses enligt samma bestäm- melse en oberoende expertresurs inom områdena arbetsmiljö och rehabilitering. Företagshälsovården ska särskilt arbeta för att före- bygga och undanröja hälsorisker på arbetsplatser samt ha kompetens att identifiera och beskriva sambanden mellan arbetsmiljö, organi- sation, produktivitet och hälsa. I 11 kap. 18 § andra stycket inkomst- skattelagen anges bl.a. att förmån av företagshälsovård inte ska tas upp för beskattning. anger i en informationsbroschyr att företags- hälsovårdens arbetsuppgifter kräver många olika kompetenser (55). Det kan handla om kunskaper i t.ex. arbetsorganisation, yrkes- hygien, beteendevetenskap, ergonomi, medicin, rehabilitering och teknik. Vidare anges att olika arbetsplatser och branscher kan ha olika behov av företagshälsovård både när det gäller utbudet av tjänster och av specifik yrkeskompetens. Branschföreningen Företagshälsor uppger på sin hem- sida att företagshälsovården i arbetar tvärvetenskapligt och består av cirka 130 företag (56). Över 4 000 personer uppges vara anställda inom branschen. Därutöver finns ytterligare ett antal per- soner som arbetar som underleverantörer och konsulter. Företagshälsor anger vidare att den största yrkesgruppen är företags- sköterskor, som utgör nästan en tredjedel av branschens alla verk- samma. Därefter kommer beteendevetare, läkare, ergonomer, arbets- miljöingenjörer och hälsovetare. Definitionen på företagshälsovård styrs bl.a. av arbetsmiljölag- stiftningen. Ur ett skatterättsligt perspektiv görs en distinktion mel- lan företagshälsovård och hälso- och sjukvård. anger att företagshälsovården är organisations- och gruppinriktad (57). Insla- get av individuellt inriktad vård är begränsat och ingår endast som Översikt över och i ett led i arbetet med att kartlägga och förbättra arbetsmiljön. För den anställda innebär därför förmånen av fri företagshälsovård inte några inbesparade levnadskostnader. Förmånen av fri företagshälsovård har därför undantagits från förmånsbeskattning. Det förekommer att företag som arbetar inom företagshälso- vården också tillhandahåller hälso- och sjukvårdstjänster samt frisk- vård. Hälso- och sjukvårdstjänster som tillhandahålls inom företags- hälsovården är skattepliktiga för den anställde. Exempel på tjänster som brukar erbjudas av företagshälsovården är bl.a. stödjande samtal, stressutredning, arbetsförmågebedömning. En genomgång som utredningen har gjort av några av de aktörer som tillhandahåller företagshälsovård visar bl.a. att metoder som mind- fulness och medicinsk yoga är återkommande i tjänsteutbudet. Sådana tjänster erbjuds även av vissa landstings egna företagshälso- vårdsorganisationer. Minst en företagshälsovårdsaktör erbjuder KBT- online, bl.a. för att hantera stress. är en aktör som uppger att de låter sin verksamhet inspireras av antroposofisk livssyn och erbjuder exempelvis en kurs i antroposofisk människosyn (58). har uppgett för utredningen att napra- pati är stort inom företagshälsovården men att naprapatin utgör en liten del av den offentligt finansierade vården. Företagshälsor uppger på sin hemsida att de genom ett vetenskapligt råd erbjuder vetenskaplig granskning av utvärderings- och bedömningsinstrument (59). Rådet uppges vara ”en del i branschens kvalitetsarbete” och syftet är att ”möjliggöra användning av metoder som har ett vetenskapligt stöd samt att uppmuntra till att metoder som saknar vetenskapligt stöd beforskas och utvärderas”. Granskningen görs av ett antal forskare. 6.8KAM i privata sjukvårdsförsäkringar •KAM brukar inte ingå i svenska försäkringsbolags privata sjuk- vårdsförsäkringar. Däremot ingår i regel naprapati och kiro- praktik. •Det finns exempel på enskilda försäkringsbolag som erbjuder exempelvis osteopati och akupunktur i sina sjukvårdsför- säkringar. Översikt över och i Den övervägande delen av hälso- och sjukvården i är offent- ligt finansierad. Därutöver finns det även privatfinansierad vård. Privat- finansierad vård erbjuds ofta genom privata sjukvårdsförsäkringar som kan tecknas av enskilda privatpersoner eller genom arbets- givaren som en skattepliktig förmån. Frågan är i vilken utsträckning privata hälso- och sjukvårdsförsäkringar även tillhandahåller KAM- metoder. Utredningen har träffat företrädare för försäkringsbolag, nap- rapater, kiropraktorer och branschföreningar som bl.a. har KAM- utövare bland sina medlemmar. Därutöver har information inhäm- tats från hemsidor m.m. De olika försäkringsbolagens vårdtjänster är snarlika till sitt inne- håll. Sjukvårdsförsäkringarna omfattar exempelvis tjänster som sjuk- vårdsrådgivning, läkarvård av specialistläkare och behandling av fysio- terapeut, kiropraktor eller naprapat55. I vården ingår bl.a. operation och sjukhusvård, eftervård och rehabilitering. ingår även behandlingar av psykolog och psykoterapeut liksom behandlingar hos logoped och dietist. Några exempel på KAM-behandlingar har utredningen inte kunnat hitta. Noterbart är att vård av kiropraktor och naprapat oftast ingår i sjukvårdsförsäkringarna. Kiropraktik och naprapati är inte att betrakta som , men är ändå mindre vanligt förekommande i den offentligt finansierade hälso- och sjukvården. De finns få exem- pel på landstingsanställda kiropraktorer och naprapater. Ett försäkringsbolag som skiljer sig från de övriga bolagen som utredningen har undersökt närmare, är Euro Accident. Bolaget erbjuder exempelvis osteopati och akupunktur i sin sjukvårdsförsäk- ring. I sammanhanget kan dock nämnas att osteopati ligger napra- patin och kiropraktiken nära. I många andra länder utgör osteopatin en del av hälso- och sjukvårdsutbudet och osteopat är då ofta också en auktoriserad titel (bl.a. i och ). Bolaget har vid möte med utredningen uppgivit att de också arbetar med en satsning på funktionsmedicin och har varit delaktiga i ett pilotprojekt om vård av personer med sköldkörtelsjukdomar. Slutsatsen är att KAM-metoder erbjuds i en mycket begränsad omfattning i de privata sjukvårdsförsäkringarna. Kroppsterapeu- ternas , som är en av de största branschföreningarna inom , bekräftar detta. De har uppgett för utredningen att de 55Försäkringsbolag som jämförts är , , , och . Översikt över och i inte har arbetat med frågan att få in metoderna i de privata sjukvårds- försäkringarna. Företrädare för både naprapaterna och kiroprak- torerna har vid möten med utredningen uppgett att få av deras utövare är anställda av landstingen, men att företagshälsovården och försäkringsbolagen är viktiga som uppdragsgivare. Kiropraktik upp- ges vidare ingå i nästan alla privata sjukvårdsförsäkringar, vilket också framgår av utredningens genomgång. Naprapaterna angav för utredningen att de har dialog och samtal med stora privata vård- aktörer som Aleris, och men att naprapaterna generellt inte är en del av deras direkta utbud, utan ingår i ”andra företagsgrupperingar”. Basmedicin motsvarande 30–60 högskolepoäng. hogskolepoang/ (hämtad ). 2.Axelssons Gymnastiska Institut. Basmedicin – Grundkurs. (hämtad ). /utbildning/utbildning-2/ (hämtad ). (hämtad ). (hämtad ). Akupunktur vid vård av personer med psykisk ohälsa och psykiatriska tillstånd 7,5 hp. /utbildning/kurs/akupunktur-vid-vard-av-personer- med-psykisk-ohalsa-och-psykiatriska-tillstand-deltid-campus- apv100/ (hämtad ). (hämtad ). Översikt över och i (hämtad ). www.friskcentralen- /terapeuter-10350461 (hämtad ). https://halsanshus- /terapeuter/ (hämtad ). Moms vid sjukvård. SKV 583 utgåva 1. /download/18.71004e4c133e23bf6db80009 3715/1359707509977/58301.pdf (hämtad ). 12.Branschrådet Svensk Massage, och . Arbeta som massör 2011. 13.1177 Vårdguiden, Region . Rehabilitering i grupp: Lära sig leva med cancer. /Ostergotland/Tema/Cancer/Hjalp-och- stod/Psykologiskt-stod/Levamedcancer/ (hämtad ). 14.1177 Vårdguiden, Region . Att få cancerbesked. /Ostergotland/Tema/Cancer/Forsta-tiden-efter- beskedet/Nar-livet-forandras/Att-fa-ett-cancerbesked/ (hämtad ). 15.Stockholms läns landsting. Att stärka patientens ställning –vägledning för patienter och personal. /globalassets/6.-om-landstinget/styrande- dokument/3-karnverksamhet/halso--och-sjukvard/halsa-vard- handbokrattighetskatalog-starka-patientens-stallning.pdf (hämtad ). 16.Regionalt cancercentrum (RCC) . Om du funderar på komplementär och alternativ medicin – information till personer med cancer. 3:e upplagan, . /stockholm-gotland/vara-uppdrag/ vardprocesser/integrativ-cancervard/ (hämtad ). Protokoll från regionfullmäktiges sammanträde . /Regionfullmäktige__protokoll.pdf (hämtad ). Översikt över och i Debattinlägg: ”Beslutet att utbilda instruk- törer i mindfulness kan äventyra vård som har gott vetenskapligt stöd.”. . //beslutet- att-utbilda-instruktorer-i-mindfulness-kan-aventyra-vard-som- har-gott-vetenskapligt-stod (hämtad ). Fakta och röster om alternativ medicin: en delrapport från . : Allmänna förlaget; 1987. 20.Al-Windi A., Elmfeldt D., Svärdsudd K. The relationship between age, gender, well-being and symptoms, and the use of pharma- ceuticals, herbal medicines and self-care products in a Swedish municipality. European journal of clinical pharmacology. 2000;56(4):311–7. Epub 2000/08/23. 21.Eklöf M., Tegern G. Stockholmare och den komplementära medicinen: Befolkningsstudie angående inställning till och användning av komplementär medicin. : HSN, 2001. 22.Messerer M., ., . Use of dietary supple- ments and natural remedies increased dramatically during the 1990s. Journal of internal medicine. 2001;250(2):160-6. Epub 2001/08/08. 23.Messerer M., ., . Sociodemographic and health behaviour factors among dietary supplement and natural remedy users. European journal of clinical nutrition. 2001;55(12):1 104–10. Epub 2002/01/10. 24.Nilsson M., Trehn G., K. Use of complementary and alternative medicine remedies in . A population-based longitudinal study within the northern . Multinational Monitoring of Trends and Determinants of Cardiovascular Disease. Journal of internal medicine. 2001;250(3):225–33. Epub 2001/09/14. Komplementär och alternativ medicin: en inventer- ingsstudie forsknings- och utvecklingsenhet; 2005. Översikt över och i 26.Statistiska centralbyrån (SCB). Ohälsa och sjukvård 1980–2005. 2006. /statistik/_publikationer/le0101_1980i05_br_ le113sa0601.pdf (hämtad ). 27.Novus-undersökning med den svenska allmänheten om deras åsikter i frågor gällande sjukvård, naturläkemedel och integrativa behandlingsformer utförd på uppdrag av Vidarkliniken. 28.Wemrell M., ., Mulinari S., Hornborg A-C., Enheten for Socialepidemiologi. Medicinska fakulteten LU. Användning av alternativ och komplementär medicin (AKM) i : Pilotstudie . Rapport 2016:1. rapport.pdf (hämtad ). 29.Wallström P., , ., ., . Usage and users of natural remedies in a middle- aged population: demographic and psychosocial characteristics. Results from the Diet and Cancer Study. Pharmaco- epidemiology and drug safety. 1996;5(5):303-14. Epub 1996/09/01. 30.Al-Windi A. Determinants of complementary alternative medicine () use. Complementary therapies in medicine. 2004;12(2-3):99–111. Epub 2004/11/25. 31.Al-Windi A. Predictors of herbal medicine use in a Swedish health practice. Pharmacoepidemiology and drug safety. 2004;13(7):489–96. Epub 2004/07/23. 32.Hardell L., ., ., . Ny studie av cancerpatienter i : alternativmedicin inget alternativ. 1998;95(18):2092–5. Epub 1998/06/11. 33.Hietala M., ., ., ., ., . Natural remedy use in a prospective cohort of breast cancer patients in . 2011;50(1):134–43. Epub 2010/05/27. 34.Klingberg E., ., , Håwi G., Forsblad-d’. The use of complementary and alternative medicine in outpatients with inflammatory rheumatic diseases in . Scandinavian journal of rheumatology. 2009;38(6):472–80. Epub 2009/11/20. Översikt över och i 35.Lövgren M., ., ., Leveälahti H., Tishelman C. Push or pull? Relationships between lung cancer patients’ perceptions of quality of care and use of complementary and alternative medicine. European journal of oncology nursing: the official journal of . 2011;15(4):311–7. Epub 2010/11/26. 36.Oxelmark L., ., ., ., ., , et al. Use of complementary and alternative medicine in Swedish patients with inflammatory bowel disease: a controlled study. European journal of gastroenterology & hepatology. 2016;28(11):1 320–8. Epub 2016/07/30. 37.Lökk J., . Frequency, type and factors associated with the use of complementary and alternative medicine in patients with Parkinson’s disease at a neurological outpatient clinic. Parkinsonism & related disorders. 2010;16(8):540–4. Epub 2010/07/27. 38.Skovgaard L., Nicolajsen PH., , ., , Verhoef M., et al. Use of Complementary and Alternative Medicine among People with Multiple Sclerosis in the Nordic Countries. 2012;2012:841085. Epub 2013/01/11. 39.Ernst E SK. harm than good? The moral maze of com- plementary and alternative medicine: ; 2018. 40.Wode K., ., L., . and . Cancer patients’ use of complementary and alternative medicine in : a crosssectional study. BMC Complement Altern Med. Den komplementära medicinens utbredning och tillämpning inom landets landsting. : Repro, ; 2001. 42.Jacobson N-O. Naturläkemedel och okonventionella behand- lingsmetoder: en socialpsykiatrisk undersökning av erfarenheter och attityder hos läkare och allmänhet. : ; 1979. Översikt över och i 44.Statens Institut for Folkesundhed. Sundheds- og sygelighedsundersøgelsen 2017. /da/sif/rapporter/2019/alternativ_behandling (hämtad ). 45.Nasjonalt forskningssenter innen komplementær og alternativ medisin (NAFKAM). NAFKAM-undersøkelsen 2016. 2016%20rapport_0.pdf (hämtad ). 46.Hanssen B., Grimsgaard S., Launsø L., Fønnebø V., T., . Use of complementary and alternative medicine in the Scandinavian countries. Scandinavian journal of primary health care. 2005;23(1):57–62. Epub 2005/07/20. 47.Linde K., Alscher A., ., Joos S., . , komplementären und alternativen Therapien in – eine systematische Übersicht bundesweiter Erhebungen. 2014;21(2):111–8. Epub 2014/05/24. 48.Molassiotis A., ., Pud D., Ozden G., ., Panteli V., et al. Use of complementary and alternative medicine in cancer patients: a European survey. Annals of oncology: official journal of Society for Oncology. 2005;16(4):655–63. Epub 2005/02/09. 49.Eardley S BFL., Prescott P. Cardini F., Brinkhaus B., , Vas J., , Hegyi G., , Uehleke B., Fønnebø V., Lewith G. A Medicine Prevalence in EU. Final Report of CAMbrella Work Package 4. 2012. : Content/get (hämtad ). 50.Jong M., , . A cross-sectional study on Swedish licensed nurses' use, practice, perception and know- ledge about complementary and alternative medicine. Scandi- navian journal of caring sciences. 2015;29(4):642–50. Epub 2015/01/28. Översikt över och i 51.Bjerså K., , Fagevik . Knowledge about complementary, alternative and integrative medicine () among registered health care providers in Swedish surgical care: a national survey among university hospitals. BMC complementary and alternative medicine. 2012;12:42. Epub 2012/04/14. 52.Novus-undersökning – Synen på komplementär vård – läkare och övrig vårdpersonal i utförd på uppdrag av . Friskvårdsaktiviteter A–Ö. /privat/skatter/arbeteochinkomst/formane r/personalvardmotionochfriskvard/friskvardsaktiviteterao.4.1553 2c7b1442f256baee714.html (hämtad ). Rättslig vägledning, Motion och annan friskvård. /rattsligvagledning/324011.html?pk_vid= eb78070269dccd4715507511120d3914 (hämtad ). Företagshälsovården behövs för jobbet. /globalassets/filer/publikationer/broschyrer/foretags halsovarden-behovs-for-jobbet-broschyr-adi543.pdf (hämtad ). /foretagshalsovard (hämtad ). Rättslig vägledning, Hälso- och sjukvård. /rattsligvagledning/324000.html#h- Foretagshalsovard (hämtad ). (hämtad ). /foretagshalsovard/vetenskapligt-rad (). •Regleringen av skiljer sig mellan olika länder, men det finns också vissa likheter mellan de olika ländernas reglering av . •En genomgående likhet är att det i de flesta av utredningen studerade länder finns begränsningar för annan än legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal att utöva på vissa patient- grupper, t.ex. cancerpatienter. •De nordiska grannländerna , och har en särskild lagstiftning inom KAM- området. I dessa tre länder finns en frivillig registerordning för KAM-utövare. •Tillgången till varierar mellan olika länder och är i olika omfattning tillgängligt inom hälso- och sjukvården. Graden av offentlig finansiering skiljer sig också åt och likaså vad sjukvårdsförsäkringen täcker. •I flera länder pågår det debatter och utredningar kring regler- ingen av . I detta kapitel beskrivs först regleringen av i de nordiska länderna. Lagstiftningen i och är av särskilt intresse för utredningens översyn av den svenska lagstiftningen, varför dessa beskrivs mer utförligt. Detta följs av korta beskrivningar av några övriga utvalda länder (, , och ). Kapitlet innehåller även kort information om tillgången till och finansiering av samt om särskilda forsknings- och informationssatsningar. Kapitlet ska ses som en bakgrund till utred- ningens överväganden och är inte en heltäckande beskrivning av lagstiftning och reglering på KAM-området. I ett avslutande avsnitt beskrivs kort två omfattande rapporter om regleringen av i och världen som utförts av CAMbrella respektive WHO. Utöver detta har WHO bl.a. utarbetat en strategi och riktlinjer för traditionell medicin åren 2014–2023. Även denna rapport beskrivs kort. Flera personer har kontaktat utredningen och lämnat förslag på modeller som används i andra länder. Bland annat har , , och lyfts som länder med intressanta modeller. Utredningen har dock begränsat sina beskrivningar av i andra länder huvudsakligen till nordiska länder och mer översiktligt till regleringarna i , , och efter- som de representerar länder med principiellt skilda regleringar av . Utredningen har i detta kapitel gjort flera översättningar av dokument från originalspråk. För originaltexter hänvisas till respek- tive referens. trädde lagen lov om alternativ behandling av sykdom mv. trädde även två föreskrifter i kraft, forskrift om frivillig registerordning for utøvere av alternativ behand- ling och forskrift om marknadsføring av alternativ behandling av sjukdom. Fram till dess gällde i i stor sett samma reglering som i , nämligen att alla fick behandla sjuka, men att denna rätt var begränsad på vissa sätt. De närmare bestämmelserna om detta fanns i lov om innskrenkning i adgangen for den som ikke er helsepersonell til å ta syke i kur, även kallad kvacksalverloven. Denna lag upphävdes i sam- band med införandet av lov om alternativ behandling av sykdom mv. Lag om alternativ behandling av sjukdom Lagen (lov om alternativ behandling av sykdom mv.) gäller alla som utövar alternativa behandlingsmetoder enligt den i lagen angivna definitionen (1). Med alternativ behandling menas i lagen hälsorela- terad behandling som utövas utanför hälso- och sjukvården och som inte utövas av legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal. Behandling som utövas i hälso- och sjukvården och omsorgen eller av legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal omfattas likaså av begreppet alternativ behandling när man använder metoder som i allt väsentligt används utanför hälso- och sjukvården och omsorgen. När alternativ behandling används i hälso- och sjukvården eller i omsorgen eller av legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal gäller dock helsepersonelloven. I lagen anges även att bestämmel- serna om tystnadsplikt i helsepersonelloven gäller i motsvarande mån, så långt det är lämpligt. I lagen fastslås att medicinska ingrepp eller behandling som kan medföra allvarlig hälsorisk för patienter endast får utövas av hälso- och sjukvårdspersonal. Vidare får behandling av sjukdomar som anses vara allmänfarligt smittsamma, och andra allvarliga sjukdomar och lidelser, endast utövas av hälso- och sjukvårdspersonal. Även annan personal får dock utöva behandling som uteslutande syftar till att lindra eller dämpa symtom eller konsekvenser av sjukdomen eller biverkningar av givna behandlingar eller vars syfte är att stärka krop- pens immunförsvar eller självläkande. Det finns dessutom ytterligare möjligheter för andra än hälso- och sjukvårdspersonal att utföra behandlingar, nämligen om behandlingen sker i samarbete eller sam- förstånd med patientens läkare och om patienten är myndig. I sådana situationer gäller inte begränsningarna om vilka som får behandla allvarliga sjukdomar. Detsamma gäller om hälso- och sjukvården inte har botande eller lindrande behandling att erbjuda patienten. Bestäm- melserna innebär således att vissa behandlingar principiellt sett är förbehållna hälso- och sjukvårdspersonal, på samma sätt som i (motsvarigheten till 5 kap. i den svenska patientsäkerhets- lagen), med skillnaden att även andra än hälso- och sjukvårds- personal i har rätt att, under vissa förutsättningar, utöva behandlingar inom det område där det annars kan vara förbjudet. I lagen finns också bestämmelser om skydd av titel och om marknadsföring. Endast den som är registrerad som utövare av alter- nativ behandling i register som utfärdats med stöd av lagen får nyttja beteckningen ”registrerad” i anknytning till sin yrkesbeteckning. Vidare anges i lagen att ingen oriktigt får använda titlar eller mark- nadsföra verksamhet på ett sådant sätt att det kan ge intryck av att vederbörande har legitimation, licens eller specialistgodkännande enligt helsepersonelloven eller är registrerad utövare av alternativ behandling. Till detta kommer att den som erbjuder alternativ behandling i sin marknadsföring endast får ge en objektiv och saklig beskrivning av verksamheten. I en särskild föreskrift finns ytterligare bestäm- melser om marknadsföring, se nedan. Lagen innehåller avslutnings- vis straffbestämmelser. Dessa innebär att den som uppsåtligen eller av grov oaktsamhet överträder eller medverkar till sådan överträdelse av bestämmelse i lagen eller som utfärdats med stöd av en bestäm- melse, straffas med böter eller fängelse . Vid allvarligare överträdelse kan personen dömas till upp till fängelse. om frivilligt register för utövare av alternativ behandling