sou · H7B368 · 2019-12-20 00:00:00 — Metoden innebär att exempelvis säkerhetskrav som produkterna måste uppfylla fastställs i rättsakter, medan de tekniska detaljerna återfinns i europeiska stan- darder som det hänvisas till i EU:s officiella tidning. Dessa standar- der är frivilliga att följa för tillverkaren, men en produkt som uppfyller en sådan standard antas uppfylla kraven i . Tillverkare som väjer att inte följa en standard måste på annat sätt visa hur kraven har uppfyllts.17 Eftersom dessa standarder kan precisera kraven på pro- dukter inom byggområdet, som exempelvis hissar och linbaneanlägg- ningar, anser vi att även i fortsättningen bör hänvisa till dessa standarder. Skillnaden vårt förslag jämfört med dagens BBR är många föreskrifter i BBR allmänt hållna, vilket skapar oför- utsägbarhet om vad som gäller för kommuner och aktörer på bygg- herresidan. är de allmänna råden många och detaljerade. Eftersom de allmänna råden har visat sig vara normerande i många fall, blir det ofta i praktiken svårt att använda andra lösningar än de som anges där eller i de standarder som de allmänna råden hänvisar till. Med vårt förslag preciseras föreskrifterna, exempelvis genom att precisera vaga ord och/eller reglera uppgifter från allmänna råd och standarder i föreskrift. tas de allmänna råden bort i största möjliga mån. Därmed blir det mer förutsägbart vad som gäller för alla tillämpare. Vi föreslår vidare att föreskrifterna så långt det är möjligt formuleras som funktionskrav för att skapa utrymme för flexibilitet och möjliggöra olika lösningar. Det innebär att bör und- vika uppgifter i föreskrifterna som begränsar olika möjliga lösningar så att det finns flexibilitet och möjlighet att uppfylla föreskrifterna på olika sätt. 17Rådets resolution 85/C 136/01 av om en ny metod för teknisk harmoni- sering och standarder. Europeiska kommissionen COM (2016) 445 av , s. 3. Proposition 2012/13:93, Anpassning av svensk rätt till EU-förordning om byggprodukter, s. 12–13, Regeringens skrivelse 2007/08:140, Standardiseringens betydelse i en globaliserad värld, s. 8. , SOU 2009:71 EU, och den inre marknaden – En översyn av horisontella bestämmelser inom varu- och tjänsteområdet, s. 410. Artikel 3.2 i och rådets beslut nr 768/2008/EG av om en gemensam ram för saluföring av produkter. Europeiska kommissionen, legislative-framework_en, besökt . Skillnaden mellan vårt förslag och utformningen av många av dagens föreskrifter och allmänna råd i BBR illustreras i figur 9.1 nedan. Vid vår översyn av avsnitt 3:2 om bostadsutformning i BBR tillämpas de ovan angivna principerna vid utformningen av bestämmelserna. 9.2.2Förslag för mer överskådliga byggregler Bedömning: byggregler (BBR), kan bli mer överskåd- liga genom minskad omfattning av och renodlat innehåll i de all- männa råden samt tydligare indelning och tydligare hänvisningar till andra myndigheters föreskrifter. Förslag: bör tydliggöra indelningen i BBR genom att: •dela in BBR i kapitel och paragrafer och så långt det är möjligt följer ordningen och terminologin i (PBL)18 och plan- och byggförordningen (PBF)19. Förslag: bör minska omfattningen av allmänna råd i BBR genom att: •i största möjliga mån minska användningen av allmänna råd enligt förslaget i 9.2.1 och renodla innehållet i de allmänna råd som behålls. Förslag: bör tydliggöra hänvisningar till andra myndig- heters föreskrifter genom att: •i så kallade upplysningsparagrafer ange vilken föreskrift som åsyftas och vad den handlar om. Förslagen bör genomföras genom ett regeringsuppdrag till Bo- verket. Enligt 29 § författningssamlingsförordningen (1976:725) får författ- ningar endast innehålla föreskrifter och allmänna råd. Författningar ska enligt 11 § författningssamlingsförordningen ha samma format och likartad typografisk utformning som () senast hade när den gavs ut i tryckt form. Om det finns särskilda skäl, får en myndighet besluta om avvikelser från kraven på format och typografisk utformning. 18Plan- och bygglagen (2010:900), PBL. 19Plan- och byggförordningen (2011:338), PBF. Enligt riktlinjerna för myndigheters föreskrifter ska omfattningen av föreskrifter och allmänna råd hållas nere. När föreskrifterna fyller ut stora delar av innehållet i en överordnad författning, kan det enligt riktlinjerna vara lämpligt att följa den ordningsföljd och rubricering som den överordnade författningen har. På så sätt underlättas en jämförelse mellan författningarna. Valet mellan den överordnade för- fattningens disposition och en egen disposition måste dock alltid göras med hänsyn till vilket innehåll författningen ska ha och hur den ska användas av tillämpare. Eftersom myndighetsföreskrifter kom- pletterar föreskrifter i lagar eller förordningar, kan de inte läsas och förstås fristående. Tillämpare måste också veta vad som står i lagen eller förordningen. Enligt riktlinjerna för myndigheters föreskrifter kan myndigheterna hänvisa till de bakomliggande reglerna i andra författningar för att underlätta för tillämparen.20 Behov av ökad överskådlighet Vi har genomgående från såväl kommuner som aktörer på bygg- herresidan fått synpunkter på att BBR är omfattande och oöverskåd- ligt. Aktörerna efterfrågar dels en minskad regelmängd, dels ett sam- manhållet regelverk där bättre överblick och helhetssyn över alla bestämmelser finns. BBR är utformat med avsnitt och underavsnitt. Underavsnitten kan vara många och sifferkombinationerna kan bli femsiffriga, exem- pelvis 3:4444. Avsnitten delas in i rubriker och underrubriker, som kan uppgå till fyra rubriknivåer. Enligt riktlinjerna för myndigheters föreskrifter bör innehållet i nya författningar delas upp i paragrafer. Om författningen är omfattande och behandlar olika sakområden, kan den delas in i kapitel. BBR följer i stort indelningen enligt PBL och PBF. Denna struktur underlättar för tillämparen att följa regler- ingen genom hela kedjan. Varje avsnitt i BBR bör bli ett kapitel. 20Statsrådsberedningen (1998), Myndigheternas föreskrifter – handbok i författningsskrivning, Ds 1998:43, s. 17, 84–85 och 88. Första avsnittet i BBR är benämnt Inledning. Avsnittet anger inledningsvis tillämpningsområde. Därefter finns ändrings- och om- byggnadsbestämmelser med allmänna råd samt bestämmelser och råd om byggprodukter. Bestämmelser om ändring finns även i de olika sakavsnitten som behandlar respektive ämne. Avsnittet avslutas med Terminologi och allmänna råd om terminologi samt Hänvisningar. Avsnitt 2 i BBR är benämnt Allmänna regler. Där finns föreskrifter och allmänna råd om byggmaterial och byggprodukter, ekonomiskt rimlig livslängd, allmänt om byggande, markarbeten samt drift- och skötselinstruktioner med mera. En författnings inledning bör ange tillämpningsområdet och definitioner. Liksom inledningarna i PBL och PBF kan inledningen i BBR renodlas så att den anger tillämp- ningsområde och definitioner. I 9.3 nedan föreslår vi att ombyggnads- bestämmelserna utgår ur PBL. En följdändring av det förslaget är att ombyggnadsbestämmelserna som finnas i avsnitt 1 i BBR utgår. Vad gäller placeringen av de ändringsbestämmelser som återstår i Av- snitt 1 bör se över om och hur de kan anges tillsammans med ändringsbestämmelserna i de olika sakavsnitten. Eftersom föreskrifterna i BBR preciserar innehållet i PBL och PBF bör terminologin följa PBL och PBF. I avsnitt 9.3 nedan lämnar viförslag om hur terminologin i avsnitt 3:2 i BBR kan anpassas efter terminologin i PBF i ett avseende. Minskad omfattning av allmänna råd och renodling av innehållet I avsnitt 9.3 nedan lämnar vi förslag på nya föreskrifter i avsnitt 3:2, där samhällets krav och vad som krävs för att uppfylla kraven fram- går av föreskrifterna, i stället för i de allmänna råden. Vi har därmed kunnat ta bort de allmänna råden i avsnittet. Genom motsvarande åtgärder i övriga avsnitt i BBR kan det finns potential att minska mäng- den allmänna råd och textmassa i de övriga kapitlen i BBR. viinte har sett över föreskrifterna och de allmänna råden i de övriga avsnitten i BBR i sak kan vi dock inte uttala oss mer precist om möj- ligheten att minska omfattningen i dessa. Renodla innehållet i allmänna råd Ovan har vi lämnat förslag om att användningen av allmänna råd bör minskas, dels för att åstadkomma ett tydligare rättsläge, dels minska omfattningen i BBR. När det gäller de allmänna råd som ändå måste vara kvar kan innehållet renodlas. Det förekommer en mängd upp- gifter i allmänna råd i BBR som inte utgör råd i författningssamlings- förordningens mening. Av den anledningen bör ur de all- männa råden ta bort återgivningar av lag- och förordningstexter, information av kunskapsspridande och vägledande karaktär och texter om att vissa krav i BBR bör tillämpas. Uppgifter som definierar begrepp i föreskrifterna och nödvändiga hänvisningar till andra föreskrifter bör i stället flyttas till föreskrift. I de råd som behåller bör ta bort uttryck som lämpligt, viktigt, bör eftersträvas, van- ligtvis kan accepteras och så vidare och ersätta dem med bör eller kan. Hänvisningar till andra myndigheters föreskrifter I BBR sker hänvisningar till andra myndigheters regelgivning i de allmänna råden i BBR genom angivande av att ger ut regler på området, exempelvis anges i det allmänna rådet till före- skriften i avsnitt 3:228 i BBR att: ger ut regler om arbetsplatsens utformning. Hur hänvisningar till andra myndigheters föreskrifter kan utformas beskrivs i statsrådsberedningens handbok , Ds 1998:43. Där anges att när myndig- hetens föreskrifter bara behandlar delar av ett ämne och det finns behov av att nämna att föreskrifter i ämnet också finns i andra för- fattningar, bör så kallade upplysningsparagrafer användas. Sådana paragrafer bör formuleras så att det klart framgår vilken föreskrift som åsyftas och vad bestämmelsen handlar om. Upplysningar om vilka bestämmelser som preciseras I BBR anger på olika sätt i inledningen till avsnitten vilka bestämmelser i och PBF som förtydligas. Det ser olika ut i olika avsnitt. Det är enligt vår mening inte helt lätt att i alla sammanhang förstå vilken i regelhierarkin ovanliggande bestämmelse som respek- tive föreskrift i BBR preciserar. Enligt riktlinjerna för myndigheters föreskrifter kan hänvisningar till ovanliggande föreskrifter ske för att underlätta för tillämparen att se hela regleringskedjan. I PBF har regeringen genomgående angett vilken föreskrift i PBL som före- skrifterna i PBF preciserar. Det är då enligt vår uppfattning lätt att förstå vilken ovanliggande bestämmelse som preciseras och att följa regelkedjan i hierarkin. Regelreformeringen bör genomföras genom ett regeringsuppdrag till Förslagen för regelreformering bör genomföras genom ett reger- ingsuppdrag till . Det är en kärnuppgift för myndigheter med föreskriftsrätt att på ett tydligt sätt fastställa samhällets lägsta accepterade kravnivåer i föreskrifter. Ett sådant viktigt arbete måste enligt vår mening ha högsta prioritet. Lösningar som uppfyller kraven kan däremot med fördel utvecklas av bransch, akademi och företag. För en mer förutsägbar, flexibel och förenklad tillämpning av BBR måste därför i sitt reformarbete både arbeta med före- skrifternas utformning och dess innehåll i sak. Vi menar att regel- reformering av detta slag är ett resurskrävande arbete. Uppgiften innebär en genomgång av åtminstone de 170 föreskrifter som vi identifierat som allmänt hållna i avsnitt 5.1.5. och som vi redogör för att de innebär ett problem i kapitel 8. reformeringsarbete innebär ett ställningstagande till hur de föreskrifterna kan preciseras, så att tolkningsproblem inte uppstår och undvika att pre- ciseringen låser lösningar. kommer vidare behöva ta ställ- ning till om vissa preciserande uppgifter, som finns i allmänna råd eller standarder, bör införas i föreskrifterna eller om nya preci- seringar är lämpligare. Slutligen behöver undersöka möjlig- heten att på motsvarande sätt som använda central informa- tion från standarder direkt i föreskrift. –2011 hade i uppdrag från regeringen att utveckla verifierbara funktionskrav i föreskrifter och allmänna råd. Vi uppskattar att det regelreformeringsarbete som vi föreslår kan inne- bära motsvarande tidsåtgång. Fokus i regelreformerings- arbete och i regeringens styrning av myndigheten bör nu och det närmaste decenniet vara utformning av myndighetens föreskrifter. Vi bedömer att arbetet bör ske etappvis och börja med avsnitt 3 om tillgänglighet och bostadsutformning i BBR, där det är mest ange- läget att genomföra ändringar. Därmed kommer resultatet av regel- reformeringen att visa sig succesivt. bör också i sitt regel- reformeringsarbete löpande uppmärksamma regeringen på behov av förändringar i andra bestämmelser föranledda av reformarbetet i BBR. Förslag: Förordningen (2012:546) med instruktion för bör ändras från att ska utveckla verifierbara funktions- krav i byggreglerna till att så långt det är möjligt ska utforma föreskrifterna som verifierbara funktionskrav. Enligt 3 § tionde punkten i förordningen (2012:546) med instruk- tion för ska utveckla verifierbara funktionskrav i byggreglerna. Gällande inriktning för författningsarbete bestämdes . Regeringen uttalade då att föreskrifterna så långt som möjligt skulle uttryckas som funktionskrav och att skulle ta fram de allmänna råd som var oundgängligen nödvändiga för för- ståelsen av föreskrifterna eller för att främja en enhetlig tillämpning i kommunerna. Dagens instruktion till är att myndigheten ska utveckla verifierbara funktionskrav i byggreglerna. Enligt vår uppfattning verkar det inte ha varit regeringens avsikt 1987 att före- skrifterna skulle få en så pass allmänt hållen utformning som vissa föreskrifter har och att föreskrifterna skulle kompletteras med den mängd, detaljerade allmänna råd som det är där det i princip finns ett råd för varje föreskrift. Det vi vill åstadkomma med en ändring i instruktion är för det första är att föreskrifterna i sig blir verifierbara, i stället för att verifierbarheten uttrycks i föreskrift i kombination med allmänt råd som . Det andra vi vill åstadkomma är att tydliggöra att föreskrifterna så långt det är möjligt ska uttryckas som funktionskrav, men när det inte är möjligt eller lämpligt kan föreskrifter i stället ange specifikt vilka åtgärder som ska genomföras. Genom att instruktion ändras från att ska utveckla verifierbara funk- tionskrav i byggreglerna till att så långt det är möjligt ska utforma föreskrifterna som verifierbara funktionskrav läggs fokus på föreskrif- terna. Detta förslag säkerställer det reformbehov som vi har identi- fierat och beskrivit i förslagen ovan samt tydliggör det skifte i statens styrning av som vi menar krävs, där fokus är på föreskrifts- arbete i stället för vägledning.21 21Sedan 2007 har genom regleringsbrev och särskilda uppdrag fått i uppdrag att ta fram ett trettiotal vägledningar i olika specifika frågor. förekom endast något enstaka uppdrag om att skulle utarbeta vägledning. Regeringsbeslut , Regleringsbrev för avseende , diarienummer N2018/05841/SUBT, N2018/05793/KLS (delvis), N2018/01427/SUBT. Regeringsbeslut , Regleringsbrev för avseende , diarienummer N2017/07683/SUBT, N2017/07265/KLS, N2017/01453/SUBT. Regeringsbeslut , Regleringsbrev för avseende , diarienummer N2016/07802/SUBT, N2016/07505/KLS (delvis), N2016/01717/PBB m.fl. Regeringsbeslut , Regleringsbrev för avseende , diarienummer N2015/08892/SUBT, N2015/08630/KLS (delvis), N2015/01953/PUB. Reger- ingsbeslut , Regleringsbrev för avseende , diarienummer S2014/8774/(delvis). Regeringsbeslut , Regleringsbrev för avseende , diarienummer S2013/8937/(delvis). Regeringsbeslut , Regleringsbrev för avseende , diarienummer S2012/8390/(slutligt). Regeringsbeslut , Regleringsbrev för avseende , diarie- nummer S2011/223/PBB, S2011/5545/PBB, S2011/5550/PBB m.fl. Regeringsbeslut , Regleringsbrev för avseende , diarienummer M2010/4959/A (slutligt). Regeringsbeslut , Regleringsbrev för avseende , diarienum- mer M2009/4802/A (delvis). Regeringsbeslut , Regleringsbrev för avseende , diarienummer M2008/4791/A (delvis). Regeringsbeslut , Regler- ingsbrev för avseende , diarienummer M2007/5487/A (delvis). Reger- ingsbeslut , Regleringsbrev för avseende , diarienummer M2006/5959/A (slutligt). 9.3Mer förutsägbarhet, flexibilitet och diversitet med nya föreskrifter för bostäders lämplighet Bedömning: Kraven på bostäders lämplighet för sitt ändamål kan i högre grad preciseras i plan- och byggförordningen (PBF). Vilka utrymmen som ska vara avskilda, avskiljbara och kunna överlappa varandra samt vilka utrymmen som ska ha fönster ger uttryck för ett politiskt ställningstagande. Dessa bestämmelser bör därför regleras i PBF i stället för i byggregler (BBR). Kraven i avsnitt 3:2 i BBR, behöver i ökad utsträckning möj- liggöra ett diversifierat bostadsutbud samt vara kostnadseffektiva och resurseffektiva. Vidare kan förutsägbarheten och flexibiliteten i avsnitt 3:2 i BBR förbättras genom användning av preciserade föreskrifter som formuleras som funktionskrav samt utan använd- ning av allmänna råd och utan hänvisning till standard. Slutligen kan överskådligheten i avsnitt 3:2 i BBR förbättras genom en minskad omfattning och tydligare indelning. Förslag: 3 kap. PBF bör innehålla föreskrifter om vilka utrym- men som ska vara avskilda, avskiljbara och kunna överlappa var- andra och vilka utrymmen som ska ha fönster. Förslag: Avsnitt 3:2 om bostadsutformning i BBR bör innehålla preciserade föreskrifter om: •vilka ytor som krävs för utrymmen för sömn och vila, samvaro och fritid, matlagning, måltider, personhygien och förvaring, dörröppningar och passager samt balkonger, terrasser och ute- platser, •vilken inredning och utrustning som krävs för matlagning och personhygien, •vad som ska finnas på entréplan i bostäder i flera plan, •bostäder med gemensamma utrymmen, och Bestämmelserna i (2010:900), PBL, syftar enligt 1 kap. 1 § till att, med hänsyn till den enskilda människans frihet, främja en samhällsutveckling med jämlika och goda sociala levnads- förhållanden och en god och långsiktigt hållbar livsmiljö för män- niskorna i dagens samhälle och för kommande generationer. Lämplighet, tillgänglighet och användbarhet i PBL och PBF Enligt utformningskraven i 8 kap. 1 § och de tekniska egenskaps- kraven i 4 § PBL ska byggnader utformas så att de är lämpliga för sitt ändamål och ha de tekniska egenskaper som är väsentliga i fråga om lämplighet för det avsedda ändamålet. Enligt utformningskravet i 3 kap. 1 § plan- och byggförordningen (2011:338), PBF, ska en byggnad som innehåller bostäder vara ut- förd på ett sådant sätt att bostäderna i skälig utsträckning har avskilj- bara utrymmen för sömn och vila, samvaro, matlagning, måltider, hygien och förvaring. Vidare ska bostäderna ha inredning och utrust- ning för matlagning och hygien med hänsyn till användningen. Det- samma gäller enligt det tekniska egenskapskravet i 3 kap. 17 § PBF med tillägget att byggnaden också ska vara projekterad i dessa avseenden. Enligt utformningskraven i 8 kap. 1 § och de tekniska egenskaps- kraven i 4 § PBL ska en byggnad vara tillgänglig och användbar för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga och ha de tekniska egenskaper som är väsentliga i fråga om tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- eller orienterings- förmåga. Enligt 3 kap. 18 § första stycket PBF ska en byggnad vara projek- terad och utförd på ett sådant sätt att byggnaden är tillgänglig och användbar för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga. Enligt 10 kap. 1 och 3 §§ PBF får meddela de föreskrifter som behövs för tillämpningen av bestämmelserna om utformnings- krav och tekniska egenskapskrav avseende lämplighet i 3 kap. 1 och 17 §§ PBF samt utformningskrav och tekniska egenskapskrav avse- ende tillgänglighet och användbarhet i 8 kap. 1 och 4 §§ PBL samt 3 kap. 18 § PBF. Avsnitt 3:2 Bostadsutformning i byggregler Avsnitt 3:2 Bostadsutformning i byggregler – föreskrifter och allmänna råd (BFS 2011:6), BBR, innehåller föreskrifter och all- männa råd föreskrifter och allmänna råd till 3 kap. 1 och 17 §§ PBF om bostäders lämplighet för sitt ändamål. Avsnittet inleds i 3:211 med upplysningar om vilka delar i före- skrifterna som är utformningskrav respektive tekniska egenskaps- krav. I 3:212 finns en definition av matlagning. I 3:22 finns generella bestämmelser och allmänna råd om utform- ning av bostäder. 3:221 innehåller bestämmelser och allmänna råd om bostäder i flera plan. I 3:222 till 3:228 finns föreskrifter och all- männa råd för följande sorters bostäder: •bostäder större än , •bostäder större än och högst , •bostäder om högst , •bostäder med gemensamma utrymmen, och •särskilda boendeformer för äldre. Avsnittet avslutas i 3:23 med föreskrifter och allmänna råd om bostadskomplement. Avsnitt 3:1 Tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga Avsnitt 3:1 i BBR innehåller föreskrifter och allmänna råd bland annat om tillgänglighet i bostäder. Avsnitt 3:113 innehåller föreskrifter och allmänna råd om dimen- sionerande mått för rullstol i enskilda bostadslägenheter. Enligt det allmänna rådet är lämpliga dimensionerande vändmått vid bedöm- ning av tillgängligheten och användbarheten för en inomhusrullstol en cirkel med diametern . 3:143 innehåller föreskrifter och allmänna råd om passagemått för dörrar i bostäder och till bostadskomplement. I det allmänna rådet anges lämpliga passagemått för dörrar till bostadskomplement. För dörrar i bostäder hänvisar i det allmänna rådet till passagemått och mått på betjäningsareor i standarden SS 91 42 21 (normalnivån). Avsnitt 3:146 omfattar enskilda bostäder i ett plan. Avsnittet inne- håller föreskrifter och allmänna råd om tillgänglighet och använd- barhet avseende rum, balkonger, terrasser och uteplatser, dörr till huvudentrén och dörrar till rum i bostäder. För dimensionerande mått för tillgänglighet och användbarhet i rum hänvisar i det allmänna rådet till standarden SS 91 42 21 (normalnivån). Avsnitt 3:147 omfattar bostäder i flera plan och anger att kraven i avsnitt 3:146 ska uppfyllas på hela entréplanet. Avsnitt 3:148 anger att bostadskomplement ska vara tillgängliga och användbara. Bindande föreskrifter och icke bindande rekommendationer Avsnitt 3:1 och 3:2 i BBR innehåller både föreskrifter och allmänna råd. Som vi har redogjort för i kapitel 5 har de allmänna råden fått stor betydelse i den praktiska tillämpningen och att det uppstår diskussioner om uppgifter i de allmänna råden är bindande eller inte. När vi redogör för de nuvarande reglerna om bostadsutformning i 3:2 samt tillgänglighet och användbarhet i 3:1 i BBR beskriver vi vad som anges i föreskrift och därmed är bindande samt vad som anges i allmänna råd och därmed är icke bindande rekommendationer. 9.3.1Delar av 3:2 i BBR bör i stället regleras i PBF Trots att bostadsbyggandet har varit högt har det inte kunnat matcha bostadsbehoven till följd av befolkningstill- växten. En ökande befolkning, etablering av ungdomskullar på arbets- och bostadsmarknaderna, en åldrande befolkning samt att det är fler som invandrar än utvandrar bidrar till att behovet av bostäder sannolikt fortsatt kommer att vara större än utbudet . En stor framtida utmaning är att skapa förutsättningar för personer med låga inkomster att efterfråga en bra bostad. En utgångspunkt för våra förslag är att de bestämmelser vi föreslår ska vara nödvändiga och kostnadseffektiva. De krav vi föreslår kommer att påverka nybygg- nationer och ändringar i befintligt bestånd. En rimlig tidshorisont för dessa krav är 20–, utifrån de behov som finns. Vid fram- tida översyner ska bestämmelserna anpassas efter de behov som då finns. I PBF ställs de grundläggande kraven på utrymmen för sömn och vila, samvaro, matlagning, måltider, hygien och förvaring i bostäder samt viss inredning och utrustning. Regeringen har uttalat att det, bortsett från rena tillgänglighetsaspekter, inte ligger i statens intresse att detaljreglera utformningen av utrymmen i bostäder, eftersom boendes behov kan vara olika.