sou · H7B368 · 2019-12-20 00:00:00 — Hållbar samhällsutveckling ska enligt handlingsplanen inkludera funktionshinders-, jämställdhets-, äldre- och barnrättsperspektiven.178 Enligt FN:s konvention om barnets rättigheter har varje barn rätt till den levnadsstandard som krävs för barnets fysiska, psykiska, andliga, moraliska och sociala utveckling 175Agenda 2030-delegationen, , besökt . 176Agenda 2030-delegationen, agendan/mal-11/,besökt . 177Regeringen, /pressmeddelanden/2018/06/regeringen-har-beslutat-om- sveriges-handlingsplan-for-agenda-2030, besökt . 178Regeringen, Handlingsplan Agenda 2030, 2018–2020, s. 45. samt rätt till vila och fritid respektive till lek och rekreation anpassad till barnets ålder.179 Agenda 2030-delegationen menar att det finns ett behov av att bygga fler bostäder och att dessa behöver byggas på ett långsiktigt hållbart sätt, med val av lokalt och förnybart byggmaterial och med effektiv uppvärmning. Framtida planer, processer och strukturer bör anpassas till nya samhällsomvälvningar genom tillåtande av en mer flexibel bebyggelse, flerfunktionell markanvändning, täthet baserad på flera centrum samt kultur- och funktionsblandning. I dokumentet påpekas även att det finns kritik mot att den sociala dimensionen av hållbar utveckling har varit underordnad de andra i olika satsningar och att PBL inte tillräckligt väl lyfter fram sociala aspekter av håll- barhet.180 3.4.1Agenda 2030 omhändertas i God bebyggd miljö Flera av de ekologiska aspekterna av de globala hållbarhetsmålen i Agenda omhändertas i det svenska miljömålssystemet som bland annat omfattar målet God bebyggd miljö.181 Regeringen har fastställt tio preciseringar av miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö, varav vi har bedömt att följande sex preciseringar särskilt rör byggnadsverk: •kulturvärden i bebyggd miljö, •hälsa och säkerhet, •hushållning med energi och naturresurser, och 179Artikel 27 och 31 i FN:s konvention om barnets rättigheter, /49d199/globalassets/regeringen/dokument//barnets -rattigheter/konventionen-om-barnets-rattigheter-svenska-2018.pdf, besökt . 180Agenda 2030-deligationen (2017), I riktning mot en hållbar välfärd, s. 92–93. 181Naturvårdsverket, /miljomalen, besökt . redovisning av uppdrag till statliga myndigheter att bidra med underlag för genom- förande av Agenda 2030, bilaga 2. 182Naturvårdsverket, /miljomalen, besökt . I årliga uppföljning av nationella miljö- mål konstateras att många kommuner har fortsatt bostadsbrist vilket leder till hög efterfrågan på mark och att det ökade bostadsbehovet kan medföra risk för att den byggda miljöns alla värden inte kan tas om hand och utvecklas. Miljöpåverkan från bygg- och fastighets- sektorn bedöms minska något, men det stora behovet av många nya bostäder innebär en stor utmaning för byggsektorn.183 Det befintliga bostadsbeståndet kommer att vara dominerande i sam- hället även vid ett kraftigt ökat bostadsbyggande.184 En långsiktigt hållbar bebyggelsestruktur behöver säkerställas både vid nylokaliser- ing av byggnader, anläggningar och verksamheter och vid använd- ning, förvaltning och omvandling av befintlig bebyggelse som byggnader är hållbart utformade.185 Drivkrafter som stödjer en hållbar bebyggelsestruktur är prioritering av cykel och kollektivtrafik framför bilen, vilket i sig skapar behov av en förtätad och funk- tionsblandad stad.186 Förtätning av befintliga städer kan till exempel handla om påbyggnader och vindsinredningar i befintliga byggnader, respektive riva och bygga nytt. Vid nyproduktion och förtätning kan även nya höjdskalor tillkomma i staden.187 Ökning av bebyggd yta i relation till befintlig mark kan se olika ut, ha olika konsekvenser och skapa målkonflikter. Utmaningar och risker som identifieras med ökad täthet avser försämringar för grönytor, luftkvalitet, biologisk mångfald, hälsa och mikroklimat.188 I en förtätad stad blir andelen människor och byggnader fler som mängden gröna ytor är eller minskar. När fler ska samsas om offentliga ytor och friytor kan det orsaka trängsel och ökat slitage.189 När mindre yta ska tillgodose allt fler människors behov kan tillgången till lättillgängliga 183Naturvårdsverket (2018), Miljömålen – årlig uppföljning av nationella miljömål 2018 – Med fokus på statliga insatser. (2019), Uppdrag att analysera hur myndigheten ska verka för att nå miljömålen. 184Boverket (2019), Fördjupad utvärdering av God Bebyggd Miljö 2019, rapport 2019:2, s. 43. 185Naturvårdsverket, /Miljoarbete-i-samhallet/Sveriges-miljomal/ Miljokvalitetsmalen/God-bebyggd-miljo/Precisering-av-God-bebyggd-miljo/, 186Boverket (2019), Fördjupad utvärdering av God Bebyggd Miljö 2019, rapport 2019:2, s. 43–46. 187Boverket (2016), Rätt tätt – en idéskrift om förtätning av städer och orter, s. 6, 12–17 och 19–23. 188IVA (2017), Den utvecklingens drivkrafter och konsekvenser, s. 25–27. 189Boverket (2019), Fördjupad utvärdering av God Bebyggd Miljö 2019, rapport 2019:2, s. 43–46. områden för lek och vardagsrekreation påverkas. I allt tätare städer riskerar barns utemiljö att begränsas.190 framhåller vikten av att vid förtätning bibehålla grön- och vattenområden som är viktiga för ekosystemtjänster, genom att de hjälper till att reglera lokalklimatet, fördröja dagvatten, bidra till rekreation samt har andra sociala värden. beskriver att utmaningen är att hitta en balans i den täthet som är hållbar, vilket kan variera på grund av lokala förutsättningar.191 En tät stad behöver fortsatt erbjuda sociala, utvecklande och rekreativa ytor för alla och bidra till ekosystemtjänster och biologisk mångfald.192 Kulturvärden i bebyggd miljö Kulturvärden i bebyggd miljö handlar om det kulturella, historiska och arkitektoniska arvet i form av värdefulla byggnader och bebyg- gelsemiljöer samt att platser och landskap bevaras, används och utvecklas.193 Byggnader och bebyggelsemiljöer är en viktig del av vårt kulturarv genom att de synliggör vår historia, berikar vår livsmiljö och är betydelsefulla resurser.194 Den statliga utredningen livsmiljö konstaterar att ny- produktionens omfattande resursförbrukning gör det viktigt med bevarande och vidareutveckling av det befintliga beståndet. Utred- ningen menar att det är klok resurshushållning att förvalta den existe- rande bebyggelsen med respekt för kulturvärden.195 En vardagsmiljö som stödjer människans behov En god vardagsmiljö är att den byggda miljön ger möjligheter till ett gott liv och inte orsakar problem för människans hälsa utan stödjer människans behov, ger skönhetsupplevelser och trevnad samt erbjuder 190Gestaltad livsmiljö, SOU 2015:88, Gestaltad livsmiljö – en ny politik för arkitektur, form och design, s. 77 och 80–81. 191Boverket (2019), Fördjupad utvärdering av God Bebyggd Miljö 2019, rapport 2019:2, s. 44. 192Boverket (2016), Rätt tätt – en idéskrift om förtätning av städer och orter, s. 6, 12–17, 19–23. 193Naturvårdsverket, /Miljoarbete-i-samhallet/Sveriges- miljomal/Miljokvalitetsmalen/God-bebyggd-miljo/Precisering-av-God-bebyggd-miljo/, besökt . 194Boverket (2019), Fördjupad utvärdering av God Bebyggd Miljö 2019, rapport 2019:2, s. 22–23. 195Gestaltad livsmiljö, SOU 2015:88, Gestaltad livsmiljö – en ny politik för arkitektur, form och design, s. 72. ett varierat utbud av bostäder, arbetsplatser, service och kultur.196 Utformningen av livsmiljön bör ske med människan i centrum och med hänsyn till människans möjligheter, behov och preferenser och till både den befintliga och den framtida gestaltade livsmiljön.197 Bostadsgårdar, lekplatser, parker, naturområden och skolvägar bildar tillsammans med skolans och förskolans utemiljö en infra- struktur för barns och ungas kontakt med natur och vardagsrör- lighet. Barn är särskilt känsliga för hur den byggda miljön och friytor fungerar utifrån lärande och utveckling och för påverkan av negativa och positiva miljöfaktorer.198 har fått i uppdrag av regeringen att undersöka till- lämpningen av i kommuner och länsstyrelser uti- från att barns livsvillkor påverkas av hur den byggda miljön planeras och ser ut. fick även i uppdrag att se över hur tas hänsyn till barns rättigheter och i beslut och åtgärder.199 Målet om hälsa och säkerhet omfattar att människor inte utsätts för skadliga luftföroreningar, kemiska ämnen, ljudnivåer och radonhal- ter eller andra oacceptabla hälso- eller säkerhetsrisker.200 Sedan 2017 års förändringar av trafikförordningen om buller201 har möjligheterna att förtäta bebyggelsen i attraktiva, centralt belägna och kollektivtrafiknära lägen ökat, liksom möjligheterna att bygga små lägenheter. Enligt kan en ökad acceptans för mer buller- exponering vid nybyggda bostäder dock innebära att måluppfyllelsen av God bebyggd miljö försvåras. bedömer att problem med 196Naturvårdsverket, /Miljoarbete-i-samhallet/Sveriges- miljomal/Miljokvalitetsmalen/God-bebyggd-miljo/Precisering-av-God-bebyggd-miljo/, . 197Gestaltad livsmiljö, SOU 2015:88, Gestaltad livsmiljö – en ny politik för arkitektur, form och design, s. 65–66. 198Boverket och Movium (2015), Gör plats för barn och unga! En vägledning för planering, utformning och förvaltning av skolans och förskolans utemiljö, s. 12–16. 199Regeringen, /pressmeddelanden/2019/09/barnperspektivet-blir-nytt- moment-i-samhallsplaneringen/, besökt . 200Naturvårdsverket, /Miljoarbete-i-samhallet/Sveriges- miljomal/Miljokvalitetsmalen/God-bebyggd-miljo/Precisering-av-God-bebyggd-miljo/, besökt . 201Förordning 2015:216 om trafikbuller vid bostadsbyggnader. bullerexponering i inomhus- och utomhusmiljö finns kvar och inte kommer att åtgärdas fram till 2020.202 menar att när städer förtätas ställer det högre krav på utformningen av byggnader för att skapa en önskad ljudmiljö och dags- och solljus.203 Andra hälsoproblem med fukt, mögel och radon i inomhusmiljön är fortfarande aktuella, enligt Boverket.204 Enligt Folkhälsomyndig- heten är kemikaliehalterna ofta höga i nya eller nyrenoverade bygg- nader och domineras av emissioner från byggnads- och inrednings- material.205 Hushållning med energi och naturresurser Med hushållning av energi och naturresurser menas att användningen av energi, mark, vatten och andra naturresurser sker på ett effektivt, resursbesparande och miljöanpassat sätt med ett mål om att främst förnybara energikällor ska används på sikt.206 Den totala energianvändningen i inom sektorn bostäder och service har varit relativt stabil . har förändrade energislag lett till minskade utsläpp av växthusgaser. Vidare har en effektivare energianvändning vid uppvärmning och varmvattenanvändning inneburit en kontinuerlig minskning av energi- användning per kvadratmeter i bostäder och lokaler. Däremot ökar elanvändningen till annat än uppvärmning i bostäder och lokaler.207 Den totala elanvändningen förväntas också öka i takt med att det byggs fler bostäder och lokaler.208 Det finns en utmaning i att klara av ytterligare energieffektivi- sering och bibehålla en god inomhusmiljö. Erfarenheter visar att det finns risk för dålig ventilation och fuktproblem.209 Om minskad energianvändning leder till lägre ventilationsflöde i bygg- nader kan de medföra att föroreningar från inomhuskällor ökar i 202Boverket (2019), Fördjupad utvärdering av God Bebyggd Miljö 2019, rapport 2019:2, s. 55. 203Boverket (2016), Rätt tätt – en idéskrift om förtätning av städer och orter, s. 24–27. 204Boverket (2019), Fördjupad utvärdering av God Bebyggd Miljö 2019, rapport 2019:2, s. 51. 205Folkhälsomyndigheten, Folkhälsorapport , s. 86. 206Naturvårdsverket, /Miljoarbete-i-samhallet/Sveriges- miljomal/Miljokvalitetsmalen/God-bebyggd-miljo/Precisering-av-God-bebyggd-miljo/ besökt . 207Boverket (2019), Fördjupad utvärdering av God Bebyggd Miljö 2019, rapport 2019:2, s. 22–23 och 54. 208Energimyndigheten (2019), Scenarier över energisystem 2018, ER 2019:07, s. 23. 209Boverket (2019), Fördjupad utvärdering av God Bebyggd Miljö 2019, rapport 2019:2, s. 45. koncentration, vilket medför ökad exponering för till exempel emis- sioner från matlagning, tobaksrök, radon och kemiska utsläpp från byggnadsmaterial.210 Enligt anger BBR framför allt hur byggnader ska utfor- mas för att trygga människors säkerhet, hälsa, tillgänglighet och komfort samt byggnadens energiprestanda. BBR omfattar i mindre utsträckning byggnadens miljöpåverkan i ett livscykelperspektiv, miljö- påverkan på den närmaste omgivningen samt hushållningen med natur- resurser.211 Hållbar avfallshantering är effektiv för samhället och enkel att använda för konsumenterna. Avfallet förebyggs som resurserna i det avfall som uppstår tas till vara i så hög grad som möjligt varpå avfallets påverkan på hälsa och miljö minimeras.212 3.4.2Våra slutsatser om agenda 2030 och hållbarhet befolkningstillväxt är störst i städer. har byg- gandet i hög grad fokuserat på förtätning av stadskärnor, vilket skiljer sig från tidigare tradition med att bygga nytt på bredden. Detta skapar nya förutsättningar för byggandet. Ett antal målkonflikter kan uppstå vid förtätning i dagens boendemiljöer och vid höga exploateringsnivåer i miljöer kring markens funktioner som social och ekologisk resurs som den utgör en ekonomisk resurs för byggande och för fler bostäder. Förtätning påverkar även förutsättningarna att uppfylla kraven i BBR och målen i Agenda . I en tätare stad behöver fortsatt den goda vardagsmiljön värnas, med hänsyn till människors hälsa och särskilt barnperspektivet. Bestäm- melserna i BBR behöver formuleras utifrån ett helhetstänk där ut- maningar vid utformning av byggnadsverk i den täta och hållbara bebyggelsen är identifierade. 210Folkhälsomyndigheten (2018), Värmestress i inomhusmiljöer – förekomst och åtgärder i befintlig bebyggelse, s. 19. 211Boverket (2019), Fördjupad utvärdering av God Bebyggd Miljö 2019, rapport 2019:2, s. 53. 212Naturvårdsverket, /Miljoarbete-i-samhallet/Sveriges- miljomal/Miljokvalitetsmalen/God-bebyggd-miljo/Precisering-av-God-bebyggd-miljo/, besökt . De befintliga bostäderna, som fortsatt kommer att utgöra majori- teten av beståndet, är en betydelsefull resurs som behöver vidare- utvecklas med hänsyn till dess befintliga värden. Bestämmelser i lag, förordning och BBR behöver främja förutsättningar för ett hållbart förvaltande av den befintliga bebyggelsen. Klimatkonventionen213 fattade 2015 beslut om ett nytt globalt och rättsligt bindande klimatavtal i . Enligt ska den globala medeltemperaturen hållas väl med ansträng- ningar att hålla temperaturökningen mot förindu- striell nivå. Analyser tyder på att klimatåtagandena som anges i län- dernas klimatplaner inte är tillräckliga för att nå avtalets mål.214 Den globala uppvärmningen är ojämnt fördelad och kommer att bli mest tydlig i områden närmast , varför temperatur- ökning förväntas ligga på 2–vid en genomsnittlig global upp- värmning på . Även inom förväntas lokala skillnader där till exempel förväntas få en nästan dubbelt så stor temperaturökning som . I klimatscenarier utförda av () syns störst tem- peraturökning . Varierande klimateffekter förväntas i . Exempelvis torrare mark till följd av högre temperaturer som nederbörden ökar och bidrar till kraftigare slagregn och ökade extrema flöden i vattendrag. Klimatförändringar till följd av global uppvärmning förväntas påverka förutsättningarna för befintliga byggnadsbestånd och nybyggnad och människors livsmiljö och livsförutsättningar.216 Riskerna är flera. Nya byggnader, anläggningar och infrastruktur måste enligt lokaliseras så att de inte hamnar inom riskområden 213Klimatkonventionen är ett ramverk för åtgärder för att förhindra klimatförändringarna. 214Boverket (2019), Fördjupad utvärdering av God Bebyggd Miljö 2019, rapport 2019:2, s. 22–23. , /Miljoarbete-i-samhallet/EU-och- internationellt/Internationellt-miljoarbete/miljokonventioner/ Klimatkonventionen///, besökt . 215SP , Byggande för ett framtida ändrat klimat – fokus fuktsäkerhet, SP rapport 2016:86, s. 11 och 15–20. 216SP , Byggande för ett framtida ändrat klimat – fokus fuktsäkerhet, SP Rapport 2016:86. (2018), Värmestress i inom- husmiljöer – förekomst och åtgärder i befintlig bebyggelse. för översvämning, ras, skred eller erosion. Den befintliga bebyggel- sen måste också anpassas till de nya förutsättningarna.217 Andra rele- vanta aspekter av klimatpåverkan för byggnadsverk är ökade vind- laster, laster av snö, ökad temperatur, ökad brandrisk under torra perioder och sjunkande grundvattennivåer (med risk för sättningar och sprickor i byggnaders konstruktioner). Klimatförändringarna kan i sin tur påverka vattenkvalitet och sjukdomsspridning. Exempel- vis finns vid översvämning risk att avloppsvatten tränger in i bygg- nader via golvbrunnar och toaletter, med risk för direkta och framtida inomhusmiljöproblem.218 3.5.1Konsekvenser av kraftigare nederbörd Klimatförändringarna kan komma att kräva att hanteringen av dag- vatten och dränvatten förbättras, exempelvis genom gröna tak, andra markmaterial på tomter, öppna dagvattenkanaler, dagvattenmagasin och dammar.219 Dagvattenhantering är ofta ett problem i städer då den höga andelen hårdgjord yta minskar infiltrationsgraden av dag- vatten, vilket i sin tur ökar risken för översvämningar.220 Med kraftigare nederbörd, som exempelvis slagregn, finns även större risk för fuktinträngning i klimatskalet221.222 Extremare väder, med exempelvis fler och intensivare slagregn skapar sannolikt ett behov av förändrade konstruktioner. Intensivare nederbörd kan annars innebära inträngning av vatten vid slagregn i otätheter i anslutningar mellan byggdelar och fasaddelar, med risk för fuktskador och mögel- påväxt. Högre temperaturer och ökat fuktinnehåll kan även leda till ökade angrepp av insekter, svampar och bakterier på byggnadskon- struktioner och material.223 217Boverket (2019), Fördjupad utvärdering av God Bebyggd Miljö 2019, rapport 2019:2, s. 45. 218SP , Byggande för ett framtida ändrat klimat – fokus fuktsäkerhet, SP rapport 2016:86, s. 9, 22. 219SP , Byggande för ett framtida ändrat klimat – fokus fuktsäkerhet, SP rapport 2016:86, s. 21–33. 220Malmö stad (2016), BEST rapporten – och ekosystemtjänsterna, s. 8. 221Klimatskal är ytterväggar, fönster, tak, dörrar och grund enligt (2007), Byggnader i förändrat klimat: Bebyggelsens sårbarhet för klimatförändringars och extrema väders påverkan, s. 35. 222Boverket (2018), byggregler och klimatanpassning, rapport 2018:10, s. 13–16. 223SP , Byggande för ett framtida ändrat klimat – fokus fuktsäkerhet, SP rapport 2016:86, s. 21–33. Om klimatförändringarna leder till brist på kallt dricksvatten kan vatten som inte uppfyller den önskvärda kvaliteten i stället användas till uppvärmning, kylning, toalettspolning, maskintvätt med mera. Det kan i sin tur leda till ett ökat behov av återanvändning av regn- vatten och gråvatten.224 3.5.2Byggnads- och markutformning för att hantera värmestress Klimatförändringarna bidrar till att högre temperaturer bibehålls mellan . Det finns risk för ökad död- lighet när temperatursänkningen uteblir i rad under en värmebölja på grund av utebliven återhämtning, särskilt för känsliga personer. Ju tätare bebyggelse med högre andel hård- gjorda ytor och mindre mängd vegetation desto högre värmeeffekt. En tät stad med byggnader som skuggar mark och andra byggnader sänker temperaturer , men stänger in värmeenergin . Riktningen på byggnader, andelen solbelysta ytor på byggnader och materialegenskaper hos dessa ytor har stor effekt på hur mycket värme som reflekteras bort eller hålls kvar. Materialens förmåga att släppa igenom och hålla kvar vatten har betydelse för att sänka temperaturerna i staden, varför ytor som gräsmattor, parker, grus- planer och träd, gröna tak och väggar är av vikt i den täta staden.225 Förebyggande åtgärder på byggnadsnivå är klimatanpassad utform- ning, konstruktion, design och tekniska åtgärder anpassade till området och klimatet. Klimatanpassad utformning består av strategier för att maximera ventilationen och minimera värme från solinstrålning. Det kan ske genom orientering av byggnaden, fönstrens antal, storlek och placering, solavskärmning samt byggmaterialets egenskaper som exempelvis byggnadsstommens kapacitet att utjämna temperatur- variationer och hålla nere temperaturen. Vid temperaturskillnader mellan dag och natt kan byggnadsstommen kylas genom vädring.226 224Boverket (2018), byggregler och klimatanpassning, rapport 2018:10, s. 13–16. 225Folkhälsomyndigheten (2018), Värmestress i utomhusmiljöer – förekomst och åtgärder i befintlig bebyggelse, s. 10–17, 26 och 29. 226Folkhälsomyndigheten (2018), Värmestress i inomhusmiljöer – förekomst och åtgärder i befintlig bebyggelse, s. 30–33. Då bostäder i i regel är utformade utifrån vinterförut- sättningar finns det utmaningar i att utforma byggnader som kan hantera det svala skandinaviska klimatet och klara av mer frekventa och kraftiga värmeböljor.227 skriver i en genom- gång av BBR att ett ändrat klimat kan leda till behov i form av för- ändringar av byggnadsutformning och teknikutrustning. Om klimatet exempelvis blir varmare kan det behövas större kylkapacitet och kyleffekter som värmekomfort kommer att bli lättare att uppfylla.228 3.5.3Våra slutsatser om klimatförändringar och anpassningar Klimatförändringarna skapar nya förutsättningar för krav på bygg- nader som att kunna kombinera konstruktion, personsäkerhet, brand och hälsa med de nya risker och utmaningar som kommer av värme- böljor och torka, ökad nederbörd och översvämningsrisker. Det är av vikt ur hälsosynpunkt att bebyggelsen utformas för att klara ökade och långvariga höga temperaturer och bibehålla hälsosamma temperaturer inomhus. Integration av grönska är en viktig aspekt både med tanke på hållbarhetsmål samt som en möjlig balan- serande faktor vid klimatförändringarna. Det ställer dock nya krav på byggnaders tak och fasader. Sammantaget behöver utformningen av bestämmelserna i ta höjd för och möjliggöra nuvarande och kommande samhällsutmaningar. 227SP , Byggande för ett framtida ändrat klimat – fokus fuktsäkerhet, SP rapport 2016:86, s. 21–33. 228Boverket (2018), byggregler och klimatanpassning, rapport 2018:10, s. 13–16. 4Boverkets och andra myndigheters bemyndiganden Vi har i uppdrag att överväga om den nuvarande ordningen med subdelegation av normgivningsmakt när det gäller föreskrifter på bygg- området i alla delar är ändamålsenlig, och vid behov föreslå författnings- förändringar. Vi ska dels överväga om avgränsningen av bemyndigan- den mellan de myndigheter som utfärdar föreskrifter på byggområdet är lämplig, dels överväga om den nuvarande ordningen med subdele- gation från och regeringen till i alla delar är ända- målsenlig. Vi ska överväga om systematiken i något avseende bör för- ändras så att normgivningen tydligare avspeglar i vilken mån en viss regel ger uttryck för ett politiskt ställningstagande, som det är lämp- ligare att eller regeringen meddelar föreskrifter om, eller i stället utgör detaljföreskrifter som med fördel meddelas av en för- valtningsmyndighet. Vi har också i uppdrag att belysa om det svenska regelverket har en ändamålsenlig omfattning i jämförelse med regel- verkets omfattning i andra jämförbara länder.1 I detta kapitel beskriver vi först rätten att meddela föreskrifter generellt och sedan myndighetsföreskrifter specifikt inom bygg- området, dels vilka myndigheter som har sådan rätt och dels bemyndiganden mer specifikt. Urvalet av myndigheter beskrivs i avsnitt 2.2. Därefter följer en redogörelse för omfattningen av regel- verket i andra länder. Vidare redogör vi för tillämparens syn på omfatt- ningen av regelverket. Urvalet av länder och beskrivning av vilka möten och enkäter som vi har genomfört och metodik för dessa finns i avsnitt 2.4. Kapitlet avslutas med våra slutsatser. 1Regeringsbeslut , Genomgripande översyn av byggregler m.m., direktiv 2017:22, s. 10–11. och andra myndigheters bemyndiganden 4.1Rätten att meddela föreskrifter Föreskrifter är bestämmelser som är bindande för myndigheter och enskilda. Rätten att meddela föreskrifter och delegera denna rätt regle- ras i regeringsformen2. Där anges att endast riksdag och regering har rätt att meddela föreskrifter.