sou · H7B327 · 2019-05-29 00:00:00 — gjorde gällande att tyrrunan har en stark koppling till den nationalsocialistiska rörelsen men presenterade inte något material till stöd för det. härtill och till att hovrätten inte ansåg att tyrrunans närmare koppling till den nationalsocialistiska rörelsen är allmänt känd kunde bilderna på tyr- runan inte ge stöd för åtalet för HMF (inte heller tingsrätten fällde i denna del). inte heller att texterna eller bilden på en knuten hand i anslutning till tyrrunan i sig var sådana att de utgör HMF. Härutöver ansåg hovrätten att enbart en bild på i sig normalt inte bör innebära att missaktning uttrycks. bedömdes en överkorsad regnbågsflagga med viss text, sedd tillsammans med bl.a. en bild på , som hets mot homosexuella. visas närmare i kapitel 4. Den tilltalade hade på en personbil haft ett klistermärke utvisande angivna symboler. rättens domskäl är korta och av dessa framgår i huvudsak endast att märket innefattar missakt- ning för andra folkgrupper. Den tilltalade åtalades och dömdes för att ha Domskälen är mycket kort- fattade och i dem anges i huvudsak att den tilltalade haft insikt om att hakkorset är en symbol som uttrycker missaktning. Den tilltalades hade på sin garageport haft hak- och utan text, kors med viss text, på sin brevlåda haft hakkors samt på ett fordon haft hakkors och viss text. hade han på sin garage- port haft viss text samt vid ytterligare ett senare tillfälle på sin brevlåda haft en bild på SS-gene- ralen och viss text, ett järnkors och Tingsrätten ansåg att texterna, symbolerna och bilderna måste uppfattas som en hyllning till och nationalsocialis- men och att de därmed uttrycker missaktning för bl.a. judar och romer med anspelning på ras, etniskt ursprung och trosbekännelse. fastställde tingsrättens dom. Den tilltalade hade på sin jacka haft en pin med en dödskalle, under vilken det fanns en symbol följt av ”18”. På jackans krage fanns en död- skalle, på en bakgrund i form av en röd kvadrat som åklagaren påstod utgjorde ett hakkors, och ”28”. Tingsrätten angav att hakkors är ett sådant meddelande som är förbjudet att sprida enligt bestämmelsen om HMF, men att den aktuella symbolen inte med tillräcklig tydlighet kunde anses utgöra en avbildning av ett hak- Frågan var då om de två dödskallarna med siffror otvetydigt gav en koppling till en viss Det vore enligt tingsrättens bedömning att gå för långt att anse att siffer- kombinationerna som sådana är otvetydigt kopplade till en viss åsiktsriktning. vid en sammantagen bedömning av symbolerna och tilltalads klädsel i övrigt ansågs en sådan Den tilltalade åtalades för att ha målat symboler som solhjul, hakkors och järnkors på sin hund och därefter gått omkring med hunden. som fann det styrkt att hakkors och järnkors var målade på hunden (inget sägs uttryckligen om solhjul), angav att hakkors och järnkors var fre- kvent använda i och har en tydlig koppling till Tredje riket. Dessa symboler, sedda tillsammans, anses vara starkt sammankopplade med tankar om rasöverlägsenhet och förföljelse och utrotning av bl.a. människor med judisk här- Gärningen bedömdes som ringa brott p.g.a. att symbolerna inte fått någon större spridning. Den tilltalade hade, under en intervju med Nord- front Media, burit en dödskalle (en s.k. Totenkopf) Tingsrätten uttalade att dödskallar är urgamla symboler som används i andra sam- manhang men att denna variant är en specifik, särskilt utformad, symbol för SS. för sig själv, och satt i samband med intervjun, där den till- talade bl.a. talar om ”överlagt mord på national- staten” och ”det egna folket och rasen”, utgör märket en klar och otvetydig hänsyftning till Tredje riket och specifikt SS, som i det allmänna medvetandet är oupplösligt förknippat med mass- utrotning av främst människor av judisk härkomst. Brottet bedömdes som ringa eftersom det inte visats att meddelandet fått någon större sprid- Hovrätten fastställde tingsrättens dom. Den tilltalade hade på ett socialt nätverk lagt upp en bild av sig själv med en t-shirt med hak- Av domskälen framgår att hakkorset fanns i en krans som bärs upp av en örn. uttalade att bilden med en örn tillsammans med hakkorset förknippas starkt med Tredje riket och samt att bilden i sig ger uttryck för missaktning mot folkgrupper med syftning på deras ras, hudfärg och trosbekännelse. ”KKK” (även Den tilltalade hade på sin bil haft två klister- märken med texterna ”Arbeit macht frei” respek- tive ”The KKK wants you”. är kortfattade och av dem framgår i huvudsak att klistermärkena uttrycker missaktning för andra folkgrupper med anspelning på bl.a. ras, etniskt ursprung och/eller trosbekännelse. Den tilltalade hade ritat hakkors i en skola. gav att det hon ritat har ursprung i religiösa sym- Tingsrätten anförde att hakkorset användes som symbol av nationalsocialisterna i Det får anses vara allmänt veterligt att symbolen hos nazismen var högervänd och förekom både lutad och rakt uppställd. uttalades att ”hakkorset och solkorset har en nära I övrigt hänvisades till NJA 1996 s. 577 och bl.a. att HD angett att hakkorset får anses vara starkt förknippat med inte bara nazismen utan även med idéer om rasöverlägsenhet och ras- hat samt att det numera även förknippas med en allmän nedvärdering av andra folkgrupper än den Den tilltalade ansågs ha insett att hon spridit sådant budskap och vad hon anfört om förekomsten av en liknande symbol inom hinduismen ändrade inte den bedömningen. som ringa p.g.a. att symbolen tagits bort efter kort tid och gärningen inte innefattat något hot. (och texter) Den tilltalade hade klottrat hakkors och texter. Han fälldes i hovrätten för texterna men friades avseende hakkorset. Att klottra nazistiska sym- boler ansågs kunna utgöra HMF, men en bedöm- ning måste göras till det sammanhang där sym- bolen förekommer. Hovrätten bedömde att hak- korset bör ses som en förstärkning av påståendet om att en rektor skulle vara nazist, än som en fristående nazistisk symbol ägnad att sprida hot och missaktning mot vissa folk- grupper. I sitt sammanhang ansågs hakkorset därför inte utgöra HMF. (Tingsrätten hade ogillat åtalet för HMF i sin helhet eftersom det inte ansågs visat att den tilltalade haft avsikt att sprida uttryck för missaktning för en skyddad grupp.) Den tilltalade hade ritat hakkors. anförde att även om symbolen i vissa kulturer har andra betydelser, är den i vårt samhälle starkt förknippad med nazismen och detta kan inte ha undgått den tilltalade. uttryckt missaktning för den judiska folk- Brottet bedömdes som ringa bl.a. eftersom symbolen ritats med krita som inte synts särskilt starkt. Ordet ”neger” Den tilltalade hade via Snapchat skickat ordet ”neger” och tre apor. även om det nämnda ordet inte i sig är tillräck- ligt för att utgöra brott så är ordet i förening med ap-symbolerna tillräckligt för att ge uttryck Den tilltalade friades eftersom det var osäkert hur många personer som med- delandet skickats till och det därför inte var visat att kravet på spridning var uppfyllt. Den tilltalade, som var , hade lagt upp bilder på Instagram på en person med hakkors i Hovrätten uttalade att hakkorset är starkt förknippat med den nationalsocialistiska ideologin och att publicering av hakkors under vissa förhållanden kan utgöra sådant uttryck för missaktning som är straffbart. friades eftersom det inte ansågs visat att han hade uppsåt att uttrycka missaktning för någon folkgrupp, varvid beaktades att bilderna varit publicerade , att syftet med publiceringen varit att kränka annan person och att det inte framkommit att han hade national- (Vid tingsrätten hade den tilltalade dömts för HMF.) Den tilltalade åtalades för att han i ett stort antal inlägg på Twitter gett uttryck bl.a. för att judarna bör utrotas och att afrikanska folk- grupper och judar inte har rätt att leva samt för att ha publicerat dels hakkors och andra sym- boler med anknytning till förintelsen och nazis- men, dels nidbilder föreställande judar och innehåller endast ett kort konstaterade om att den tilltalades erkännande stöds av den bevis- ning som åklagaren åberopat samt att åtalet därmed är styrkt. Den tilltalade åtalades för att ha burit angivna symboler samt för Hitlerhälsningar och rasistiska Tingsrätten ansåg inte att det var visat att den tilltalade burit symbolerna synligt och åtalet ogillades därför i den delen. dömdes för HMF för Hitlerhälsningar och HMF var inte uppe till prövning i hovrätten. ”sieg heil”) B 3204-15 (, , B 601-15) De tilltalade åtalades för att ha uttalat ”sieg heil” och ritat hakkors. Tingsrätten ansåg att det inte var visat att de tilltalade hade ritat hakkors, varför de frikändes i den delen. De dömdes för att ha uttalat ”sieg heil”. Endast en av de till- talade överklagade och åtalet såvitt det avsåg hakkors kom inte att prövas av hovrätten. Hov- rätten frikände den tilltalade som överklagat även för uttalandet eftersom det inte ansågs visat att det spritts på sätt krävs för ansvar. Åklagaren gjorde gällande att den tilltalade klottrat nazistiska symboler såsom hakkors och SS-märke och därför skulle dömas för HMF. rätten fann att det inte var styrkt att den till- talade klottrat symbolerna. hade frikänt den tilltalade i denna del.) Den tilltalade hade tillhandahållit ett stort antal föremål för försäljning på en marknad och åtalades för vissa av föremålen. hördes ett sakkunnigt vittne om hakkorsets bety- delse och nationalsocialismens ideologi. rätten bedömde att vissa av de föremål som omfattades av åtalet uppenbart saknade anknyt- ning till Tredje riket eller den nationalsocia- listiska ideologin (t.ex. en skylt från ett piano tillverkat i tiden innan Tredje riket existerade). Några få av föremålen hade dock en sådan koppling, då dessa bl.a. innehöll hakkors och SS- märkning. Det ansågs klart att hakkorset som symbol – i vart fall i västerlandet och i vart fall ställt på högkant – är så intimt förbundet med nämnda ideologi att ett exponerande av det i sig kan utgöra spridning av ett budskap som kan föranleda ansvar för HMF. Den tilltalade hade dock inte någon nazistisk övertygelse och som det får förstås bedömde tingsrätten att han inte haft direkt eller indirekt uppsåt att sprida nazistiska Inte heller ansågs han ha varit likgiltig till spridande av sådant budskap eftersom han inte på ett iögonfallande eller påträngande sätt Rätten angav att han därför inte hade spritt någon ideologisk uppfattning som träffas av straffbestämmelsen för HMF. Den tilltalade åtalades för att på Twitter ha lagt ut angiven symbol och viss text. som fann åtalet styrkt, angav att symbolen (även text) anknyter till nazistiska idéer om förakt och hat mot judar såsom ondskefulla personer som infiltrerar samhället och som utgör ett hot mot den egna nationaliteten samt att symbolen uppmuntrar till hotfullhet mot den judiska Hovrätten ogillade åtalet eftersom det inte ansågs bevisat att det var den tilltalade som hade lagt ut bilden och skrivit texten. Den tilltalade hade redigerat sin profilbild på Skype genom att lägga till angivna symboler. Tingsrätten uttalade att hakkors och Hitler- mustasch är symboler som är starkt förknippade med nazismen och de illdåd som utfördes under Tingsrätten fann även att den tilltalade varit väl införstådd med symbolernas värdeladdning och att dessa spridits på sätt som krävs för ansvar. ringa bl.a. eftersom det varit fråga om begränsad spridning och handlandet delvis kunde förklaras av ungdomligt oförstånd. (även texter) B 1113-14 m.fl. (, , B 1130-14, , B 3031-14 och , B 6579-14) Två tilltalade åtalades för flera bilder och texter på skyltar, affischer, bloggar och tavlor. En tilltalad fälldes för en bild på en affisch och tavla med foton av huvudena på tre namngivna mörkhyade män i snaror, avbildade som ”streckgubbar” samt texten ”Hang-on” och ”Afrofobians”. Hovrätten fann, i likhet med tingsrätten, att bilden med dess skrift är klart förnedrande för mörkhyade som folkgrupp och att bilden anknyter till lynchningar som ägt rum i vart fall i historisk tid och uttrycker miss- aktning för mörkhyade personer. Den tilltalades förklaring, att bilden avsåg kritik mot en av personerna, ansågs svårförståelig och inte något som skulle kunna uppfattas av en utomstående betraktare utan föregående kunskaper om syftet Han friades för samma bild som hade publicerats på en blogg eftersom hovrätten godtog att han velat redovisa vad som hänt honom och att det inte var visat att avsikten varit att sprida missaktning. för en bild av ett stiliserat svart ansikte (Fazers tidigare logotype för lakrits) med en lakritspipa i munnen och texten ”This is not a cracknigger or is it?”. Hovrätten ansåg inte att de kränkande meddelandena skyddades av yttrandefriheten, eftersom en förutsättning för sådant skydd angavs vara att meddelandet bidrar till att skapa en saklig debatt som kan leda till fram- steg i umgänget mellan människor. talade friades för en bild av en chokladboll med ögon och ledsen mun med texten ”Sluta kränk mej jag ingen neger”, då den kunde syfta på den debatt som förts om bakverkets namn. Den tilltalade hade ritat hakkors på sopskjul. Tingsrätten uttalade det av praxis framgår att spridandet av hakkors i sig utgör HMF. hakkors är väl förknippat med nazism och till de med nazismen förbundna idéerna om rashat och förakt för vissa folkgrupper och detta ansågs den tilltalade ha insett. ringa eftersom handlandet skett utan närmare planering och symbolen varit synlig . Hovrätten fastställde tingsrättens dom. Den tilltalade åtalades för att ha klottrat hak- Tingsrätten fann att det inte var styrkt att det var hon som hade klottrat symbolen. Den tilltalade åtalades för att ha visat ”SS- tatueringar” på armarna, som han höll en svensk flagga. Tingsrätten angav att tatuer- ingarna varit synliga på väg till en manifesta- tion, men inte under manifestationen. bära kroppstatueringar – vilka i detta fall är in- timt förknippade med nazismen och Tredje riket – synliga för andra under en helt kort sekvens kan i sig inte anses vara exempel på ”annat med- delande” i lagens mening. ytterligare omständigheter, och som sådana kan inte räknas att bära en svensk fana. beaktades att den tilltalade hade täckt tatue- ringarna under manifestationen och det kunde inte anses styrkt att han agerat med uppsåt. Några yngre personer hade eldat bensin i marken så att det blivit brännmärken i form av hakkors. Tingsrätten uttalade att det av fast rättspraxis framgår att hakkorset är en symbol som inne- håller ett sådant meddelande som avses i bestämmelsen om HMF. eftersom de inte förstått att det skulle bli märken som skulle sitta kvar och det ansågs därmed inte visat att de haft uppsåt att sprida nämnda Den tilltalade hade burit en armbindel med hakkors på en maskerad. att hakkorset måste anses vara den främsta symbolen för den nazistiska ideologin. hakkorset inte har burits tillsammans med uniform får den anses förknippad med nämnda De objektiva rekvisiten i bestämmelsen om HMF ansågs uppfyllda. kändes eftersom det inte var visat att han haft uppsåt att sprida hot eller missaktning. del beaktades att den tilltalade fått rollen som ”nazist” tilldelad, att han inte sympatiserar med nämnda ideologi, att syftet var att klä ut sig inför varandra och att han undvek att bära arm- bindeln på väg till maskeraden. Den tilltalade hade ritat hakkors på elevskåp. Tingsrätten uttalade att hakkorset är en symbol som användes i Tredje riket, vars ideologi för- härligade den ariska rasen och föraktade andra Den tilltalade ansågs ha spridit med- delande som uttrycker missaktning för män- niskor av andra raser och med annat ursprung än det nordiska. I uppsåtsfrågan ansågs det utrett att den tilltalade insett vad symbolen innebär och står för. 14/88, Den tilltalade hade burit ett märke med 14/88 tillsammans med järnkors och livsruna samt ett märke med texten ”Good night left side” där en person med kelterkors utövar våld mot en person Tingsrätten angav att det inte råder någon tvekan om att märket 14/88 har en tydlig nazistisk prägel samt att vid detta förhål- lande får märkena tillsammans anses symboli- sera en våldsinriktad ideologi som innefattar idéer om rasöverlägsenhet och rashat. tillsammans kan alltså i och för sig föranleda ansvar för HMF. Den tilltalade friades eftersom det inte ansågs styrkt att meddelandet hade nått Hovrätten fann det klarlagt att den tilltalade hade ritat hakkors på en biljardduk och att han hade kännedom om symbolens historiska ur- Spridandet av hakkors, som är en sym- bol som är starkt förknippad med nazismens ideologi, utgör ett sådant uttryck för missaktning av folkgrupp som kan medföra straffansvar för Vid en sammantagen bedömning av om- ständigheterna kring gärningen och tillväga- gångsättet fann dock hovrätten inte annat visat än att den tilltalades agerande utgjort ett spon- tant infall föranlett av frustration och präglat av Kravet på uppsåt för HMF var därmed inte uppfyllt (däremot dömdes han för skadegörelse). (Tingsrätten hade dömt den tilltalade för HMF.) Den tilltalade, som var , hade burit en tröja (och viss text) med bild på och texten ” en bild på har ett starkt symbolvärde och att synligt bära en sådan tröja med angiven text måste anses vara ett sätt att uttrycka missakt- ning för de folkgrupper som utsattes för Hitler- regimens förföljelse, i första hand judar men också andra persongrupper. som ringa med hänsyn bl.a. till begränsad sprid- ning och att den tilltalade inte tycktes ha haft direkt avsikt att ge uttryck för nazistsympatier De tilltalade hade hällt ut krut i form av ett bakvänt hakkors (av domstolarna kallat solkors) och sedan tänt på. Enligt hovrätten måste sym- bolen för en förbipasserande ha framstått som ett hakkors och de närvarande associerade tecknet med ett hakkors. hållanden ansågs det sakna betydelse om korset var bakvänt eller inte. att hakkorset är en symbol som starkt förknippas med nazismens ideologi och antändande av ett hakkors utgör därför ett sådant uttryck av miss- aktning för folkgrupp som kan medföra straff- ansvar för HMF. Brottet bedömdes som ringa p.g.a. begränsad spridning och att det inte funnits något direkt syfte att uttrycka miss- (Vid tingsrätten hade åtalet ogillats eftersom symbolen ensam inte kunde anses ha spritt ett meddelande som gav uttryck för miss- aktning för folkgrupp.) Den tilltalade hade under en festival burit en militärmössa på vilken fanns en örn och ett hak- kors. Tingsrätten uttalade att örnen och hak- korset är symboler som användes frekvent av nationalsocialistiska rörelser i i tiden före och under och får anses vara starkt förknippade med idéer om rasöverlägsenhet och en allmän nedvärdering av andra folkgrupper än den nordiska. Att sym- bolerna burits på en grön militärmössa ansågs ha förstärkt deras budskap. Även kraven på spridning och uppsåt ansågs uppfyllda. De tilltalade hade klottrat bl.a. angivna sym- Tingsrättens domskäl är korta och i huvudsak anges att de tilltalade objektivt gjort sig skyldiga till HMF genom att spraya rasistiska symboler och att ”ett par” av dem insett att symbolerna skulle uppfattas som rasistiska. Den tilltalade hade utanför en restaurang burit en uniformsmössa med hakkors, örn och död- Av tingsrättens korta skäl framgår i huvudsak att genom erkännande och övrig utredning är åtalet styrkt. Den tilltalade hade burit en jacka med ett märke med örn och hakkors samt ett pinsmärke med dödskalle och SS-tecken. skäl framgår i huvudsak att fråga är om två kända nazistsymboler, att symbolerna varit framträdande och inte kan ha undgått den tilltalade (denne hade gjort gällande att han lånat jackan och inte tänkt på symbolerna) samt att han, genom att bära dem på allmän plats bland andra personer, gjort sig skyldig till HMF. Den tilltalade hade klottrat ”nazistsymboler” (det framgår inte närmare vilka symboler). Tingsrätten uttalade kort att den tilltalade därigenom uttryckt missaktning för sådan grupp som avses i bestämmelsen om HMF. fastställde tingsrättens dom i fråga om skuld. Den tilltalade hade på väg till den årliga mani- festationen i på sin jacka burit märken i form av en sydstatsflagga och ett järnkors. Tingsrätten angav att det aktuella järnkorset påminner om en tysk medalj omgjord av till en nazistisk utmärkelse i krig. har kommit att framstå som en symbol för Den som väl synligt bär ett järnkors av det slaget ska fällas till ansvar för HMF. ansågs dock inte visat att sydstatsflaggan kommit att framstå som en symbol för rasism eller i övrigt uttrycker missaktning, varför åtalet ogillades i den delen. Den tilltalade hade på sin jacka haft ett märke örn (även text) med ett kelterkors och ett märke med en örn och Tingsrätten uttalade att örnen är utformad på liknande sätt som den örn som i användes som symbol för Tredje riket och att denna symbol förknippas med idéer om rasöverlägsenhet och rashat samt en allmän nedvärdering av andra folkgrupper än den nor- Det budskapet förstärks i viss mån av orden ”Skrewdriver” och ”Hail ”, vilka syftar på ett popband som förknippas med vit Kelterkorset, med dess anknytning till nazistiska rörelser, förknippas med vit makt- Däremot bedömde tingsrätten att de två märkena var för sig inte kunde anses sprida ett meddelande som uttrycker missaktning. sammantagen bedömning av den tilltalades klädsel i övrigt (bl.a. bomberjacka) ansåg dock rätten att den tilltalade, genom att bära märkena, spridit ett meddelande som hotar eller uttrycker missaktning för andra folkgrupper än den nor- Brottet bedömdes som ringa p.g.a. Den tilltalade hade, iförd en armbindel med hakkors, hållit ett tal framför en stor hak- korsflagga på en middag anordnad av dömde den tilltalade för HMF, uttalade att den symbol som fanns på armbindeln är den tyd- ligaste av alla symboler som kan kopplas till ideologin i och Tredje riket. Hovrätten fastställde tingsrättens dom. Den tilltalade hade i ett band runt halsen burit ett järnkors, på vilket det fanns ett hakkors. Tingsrätten uttalade att symbolerna har en klar koppling till den nazistiska rörelsens ideologi. Genom att bära symbolerna får den tilltalade anses ha gett uttryck för sympati för denna rörelse. Eftersom han hade fått halsbandet av en person med nazistiska åsikter och även deltagit i en tillställning med nazistisk anknytning måste han ha förstått att nazismen står för en allmän nedvärdering av vissa folkgrupper. Fälld Den tilltalade hade vid en allmän sammankomst, anordnad av honom, gjort vissa uttalanden om Andra deltagare, men inte den tilltalade, hade klädsel med vasakärve. rätten frikände den tilltalade eftersom han inte ansågs ha pekat ut invandrare i allmänhet som Två ledamöter var skiljaktiga. ansåg att den tilltalades uttryck var ägnade att utpeka invandrare i allmänhet och som grupp som brottsliga och klandervärda, varvid de beaktade att uttalandena gjorts under en gemensam manifestation vid vilken övriga mötesdeltagare synligt burit vasakärven – som i det här fallet starkt kan förknippas med idéer om en allmän nedvärdering av andra folkgrupper än den nordiska – och att det kunde antas att även den tilltalade ställde sig bakom de värderingar övriga mötesdeltagare fick anses ha gett uttryck för, även om han inte själv burit vasakärven. Hovrätten instämde med de skiljaktiga vid tings- rätten att det inte kunde råda någon tvekan om att den tilltalades uttalanden måste ha uppfat- tats som ett utpekande av invandrare i allmän- het och dömde den tilltalade för HMF. uttalade sig inte uttryckligen om vasakärven. Den tilltalade hade burit en tröja med ”88” och Han hade även haft en webbplats med (även text) bl.a. en bild på och texten ”De 88 föreskrifterna”. tingsrätten att oavsett om 88 står för ”De 88 föreskrifterna” eller är en förkortning av ”Heil ” är siffran ägnad att förstärka det antisemitiska budskap som framgår av tröjans Genom att bära tröjan ansågs den tilltalade ha spridit ett sådant meddelande som Vidare ansåg tingsrätten att webb- platsens innehåll gav ett otvetydigt uttryck för ett förhärligande av den nordiska rasen. på ansågs ge en klar koppling till nazis- men och de därmed förenade idéerna om rashat