sou · H7B359d4 · 2019-12-12 00:00:00 — Det finns också ett behov av ett myndighetsövergripande ansvar för frågan. görs till exempel i princip inga myndighetsövergripande riskanalyser för felaktiga utbetalningar. Detta skulle även underlätta möjligheten att utveckla riskanalyser av felaktiga utbetalningar som täcker flera myndigheters verksamheter. Ett tydligare övergripande ansvar på myndigheterna skulle kunna öka möjligheterna till ett långsiktigt strategiskt arbete som även inkluderar samverkan mellan myndigheter på detta område. Sammanfattande slutsatser och framtida arbete Det är viktigt att myndigheterna har rätt förutsättningar när det gäller regelverk och teknik samt att beslutsunderlagen håller en hög kvalitet. Ny och ändrad lagstiftning behöver alltid föregås av konsekvensanalyser vad gäller risken för felaktiga utbetalningar och bidragsbrott samt möjligheten att kunna utföra kontroller i handläggningen. Perspektiven felaktiga utbetalningar och bidragsbrott bör vara en del i de konsekvensanalyser som görs inom och utredningsväsendet. I den offentliga förvaltningen finns det en strävan efter att handläggningen ska ha hög automatiseringsgrad. Det är viktigt att regelverkens utformning och möjligheten till digitalisering och automatisering harmoniseras. En viktig del i arbetet med att motverka felaktiga utbetalningar handlar också om att bygga upp ett informationsutbyte med andra aktörer för att få korrekta uppgifter. Arbetet med att bygga upp informationsutbytet behöver göras myndighetsöverskridande eftersom många olika verksamheter berörs. Vi kan utifrån kartläggningen konstatera att den övergripande styrningen utgår från enskilda myndigheters verksamheter och att det därmed saknas ett välfärdssystemperspektiv på arbetet med att säkerställa korrekta utbetalningar och motverka bidragsbrott. Vi kan också konstatera att det saknas ett tydligt övergripande ansvar för frågan. Vi anser därför att det behöver inrättas en funktion med ett tydlig samlat ansvar för frågan. Vi kommer i vårt betänkande att presentera mer detaljerade förslag på detta område som syftar till att förbättra möjligheterna att motverka felaktiga utbetalningar och bidragsbrott. Propositioner, betänkanden m.m. betänkande 2017/18:AU2, Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. betänkande 2018/19:AU1, Utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering. betänkande 2018/19:AU2, Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. betänkande 2018/19:FiU2, Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning. betänkande 2018/19:JuU1, Utgiftsområde 4 Rättsväsendet. 2016/17:1, Budgetpropositionen . 2017/18:1, Budgetpropositionen . 2018/19:1, Budgetpropositionen . Regeringen (2019): Ett starkare skydd för välfärdssystemen. betänkande 2017/18:SkU1, Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution. betänkande 2018/19:SkU1, Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution. betänkande 2016/17:SfU1, Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning. betänkande 2017/18:SfU1, Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning. betänkande 2018/19:SfU1, Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning. betänkande 2018/19:SfU15, Socialavgifter. betänkande 2018/19:SfU2, Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom. betänkande 2018/19:SfU3, Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn. betänkande 2016/17:SoU1, Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. betänkande 2018/19:SoU1, Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. SOU 2008:74: Rätt och riktigt – Åtgärder mot felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen. Betänkande av Delegationen mot felaktiga utbetalningar. SOU 2015:76: Ett tandvårdsstöd för alla – fler och starkare patienter. Betänkande av Utredningen om ett förbättrat tandvårdsstöd. SOU 2017:37: Kvalificerad välfärdsbrottslighet – förebygga, förhindra, upptäcka och beivra. Betänkande av Utredningen om organiserad och systematisk ekonomisk brottslighet mot välfärden. SOU 2018:14: Bidragsbrott och underrättelseskyldighet vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen – en utvärdering. Betänkande av Utredningen om utvärdering av bidragsbrottslagen. betänkande 2016/17:UbU2, Utgiftsområde 15 Studiestöd. betänkande 2017/18:UbU2, Utgiftsområde 15 Studiestöd. betänkande 2018/19:UbU2, Utgiftsområde 15 Studiestöd. Bidragsbrottslag (2007:612). Budgetlag (2011:203). Förordning (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. Förordning (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen. Förordning (2007:1235) med instruktion för . Förordning (2007:603) om intern styrning och kontroll. Förordning (2007:996) med instruktion för . Förordning (2009:1173) med instruktion för . Förordning (2009:1174) med instruktion för . Förordning (2017:1114) med instruktion för . Förvaltningslag (2017:900). Internrevisionsförordning (2006:1228). Lag (1997:1024) om brottsbekämpande verksamhet. Lag (2002:1022) om revision av statlig verksamhet mm. Lag (2008:206) om underrättelseskyldighet vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen. Myndighetsförordning (2007:515). Offentlighets- och sekretesslag (2009:400). Regeringsformen (1974:152). Riksdagsordning (2014:801). Styrdokument, vägledningar m.m. Arbetsförmedlingen (2014): Arbetsförmedlingens handläggarstöd – misstanke om felaktig utbetalning. Dnr Af-2014/387639. Arbetsförmedlingen (2015): Policy för arbetsförmedlingens kontrollarbete. Dnr Af-2015/466034. Arbetsförmedlingen (2017): Arbetsförmedlingens arbete mot felaktiga utbetalningar, Översikt strukturer, system och rutiner för intern styrning och kontroll. Dnr Af-2017/00322253. Arbetsförmedlingen (2017): Intern styrning och kontroll och riskhantering. Dnr Af-2017/0024 5685, ver. Arbetsförmedlingen (2017): Självskattning – intern styrning och kontroll. Arbetsförmedlingen (2018): Arbetsförmedlingens myndighetsindikatorer för god förvaltning. Arbetsförmedlingen (2018): Generaldirektörens arbetsordning för Arbetsförmedlingen. Dnr Af-2017/00162679. Arbetsförmedlingen (2018): Intern styrning och kontroll och risk- och kontinuitetshantering. Dnr Af-2018/0031 9407, ver. Arbetsförmedlingen (2018): Verksamhetsplan 2018. DnrAF- 2017/00166626. Arbetsförmedlingen (2019): Verksamhetsplan 2019. Dnr Af- 2018/0007 2716. Arbetsförmedlingen (2019): Våra erbjudanden. (2007: Riktlinjer för riskhantering inom CSN. Dnr ADM/2007:288. (2016): Studiestödets kontrollplan 2017. (2017): CSN 2025. (2017): Kvalitetsuppföljning på CSN (2018): Arbetsordning för . (2018): Ledning, styrning och uppföljning. (2018): Riskhantering vid CSN. Vägledning för avdelningarnas riskhantering. (2018): Verksamhetsplan 2018–2020. Dnr 2017-102-8615, ver. (2018): Vår verksamhet och uppdrag. (2019): Verksamhetsplan 2019–2021. (2016): Anvisning för arbetet med regleringsbrev. (2016): Vägledning för statliga myndighetsstyrelser. (2009): Intern försäkringskontroll, riktlinje 2009:10. (2017): Arbetet med systematisk kvalitetsutveckling i handläggningen. Dnr , ver. (2017): Intern styrning och kontroll. Dnr 038411- 2017, ver. (2017): Riskhantering. Dnr , ver. (2017): Styrelsens arbetsordning för . Dnr , ver. (2018): 2017–2021. (2018): Generaldirektörens arbetsordning för . Dnr 0697-2018, ver. (2019): Allmänna ombudet för socialförsäkringen. (2019): verksamhetsplan 2019. (2019): Generaldirektörens arbetsordning. Dnr 1-2019, ver. (2019): Vägledningar. (2017): Chefen för ekonomiavdelningens instruktion om intern styrning och kontroll. (2017): guide för intern styrning och kontroll. (2017): Rättschefens administrativa beslut angående metodbeskrivning och stödmaterial för tematisk kvalitetsuppföljning. (2018): Anvisningar för uppföljning av verksamhetsplan och centrala risker – tertial 2 2018. (2018): Arbetsordning för 2018. Dnr 1.2.2.1, 2018-31. (2018): Avrapportering av GDU-17/2018, Handlingsplan för genomförande av riskanalys av betalningsverksamheten och införande av kontrollåtgärder. (2018): Budgetunderlag 2019–2022, Dnr 1.1.3- 2018-8411. (2018): Deluppföljning 2 2018 inför årsredovisning – rapportmall. (2018): Generaldirektörens uppdrag om genomförande av riskanalys av betalningsverksamheten och införande av kontrollåtgärder. (2018): Utvecklad ledning och styrning vid Migrationsverke. (2018): Vår organisation. (2019): Rättschefens uppdrag om kvalitetsuppföljningar 2019. Dnr U-01/2019. (2019): Verksamhetsplan 2019. Dnr 1.1.3-2019- 3239. (2010): Intern styrning och kontroll vid . Dnr VER2010-168, ver. (2010): Riskhantering – anvisningar., Dnr VER2010-229. (2010): Riskhantering. Dnr VER2010-229, daterad . (2015): Ny kvalitetsmodell – slutrapport. (2016): Slutrapport organisationsförändring. Dnr VER 2016-305, ver 1.2. (2017): Kvalitetsuppföljningsplan 2017. Dnr VER 2016-393. (2017): Plan för att minska felaktiga utbetalningar . Dnr VER 2016-392. (2017): Strategisk plan med planeringsinriktning och korta mål –2020. (2017): Systematiskt arbetssätt för att minska felaktiga utbetalningar. Dnr VER 2017-151. (2018): Arbetsordning för Dnr VER 2012-55. (2018): Organisation och vårt uppdrag. (2018): Plan för att minska felaktiga utbetalningar . Dnr VER 2017-350. (2018): Slutrapport organisationsförändring. Dnr VER 2016-305. (2018): Verksamhetsplan och budget 2019. (2019): Lagar och regler. Regeringen (2016): Budgetarbetet 2017. Cirkulär Fi 2017:1. Regeringen (2019): Myndigheter och bolag med statligt ägande. Arbetsförmedlingen (2018): Årsredovisning 2017. Arbetsförmedlingen (2019): Årsredovisning 2018. (2018): Årsredovisning 2017. (2019): Årsredovisning 2018. (2018): Årsredovisning 2017. (2019): Årsredovisning 2018. (2018): Årsredovisning 2017. (2019): Årsredovisning 2018. (2018): Årsredovisning 2017. (2019): Årsredovisning 2018. Publikationer från myndigheter och organisationer Delegationen för korrekta utbetalningar från välfärdssystemen (2018): Risker för felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen. Delegationen för korrekta utbetalningar från välfärdssystemen (2019): Bidragsmoralen i samhället – En aktuell lägesbild av inställningen till felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen. Delegationen för korrekta utbetalningar från välfärdssystemen (2019): Läckaget i välfärdssystemen, del 1 – Omfattningsstudier och bedömningar av felaktiga utbetalningar från vissa välfärdssystem. (2019): Samverkan mot organiserad brottslighet. (2007): Kloka avvägningar – hur kontroll av utbetalningar från trygghetssystemen styr. (2011): Samverkansuppdrag mot felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen 2010. (2014): Att få rätt saker att hända. Inspektionen för socialförsäkringen (2018): Profilering som urvalsmetod för riktade kontroller. (2019): Myndigheter i samverkan mot den organiserade brottsligheten 2018. (2016): Felaktiga utbetalningar inom socialförsäkringen – kontrollverksamhet. Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Under utgiftsområde 2 ligger flera verksamheter. Här redovisas målen som beslutat för den statliga förvaltningspolitiken. Målet för förvaltningspolitiken har varit detsamma –2019. Målet för den statliga förvaltningspolitiken ska vara en innovativ och samverkande statsförvaltning som är rättssäker och effektiv, har väl utvecklad kvalitet, service och tillgänglighet och som därigenom bidrar till utveckling och ett effektivt EU- arbete (prop. 2009/10:175, bet. 2009/10:FiU38, rskr. Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Målet för utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution var att säkerställa finansieringen av den offentliga sektorn och bidra till ett väl fungerande samhälle för medborgare och näringsliv samt motverka brottslighet (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:SkU1, rskr. 2008/09:87).289 föreslår regeringen att begreppen medborgare och näringsliv ersätts av allmänhet och företag för att i målet inkludera och tydliggöra de som berörs av utgiftsområdet.290 Denna målformulering gäller även år 2019.291 Under utgiftsområde tre ligger flera verksamheter. I denna rapport redovisas målen som beslutat för området skatt. Målet har ändrats mellan åren. Målet för skatt för är att uppnår målet för utgiftsområdet genom att 2016/17:1, Budgetpropositionen , Utgiftsområde 2, s. 53 och Prop. 2018/19:1, Budgetpropositionen , Utgiftsområde 2, s. 43. 2016/17:1, Budgetpropositionen , Utgiftsområde 3, s. 11. 2017/18:1, Budgetpropositionen , Utgiftsområde 3. s. 11. 2018/19:1, Budgetpropositionen , Utgiftsområde 3, s. 11. •eftersträvade skatte- och avgiftsintäkter säkerställs rättssäkert och på ett för samhället ekonomiskt effektivt sätt samt på ett sätt som är kostnadseffektivt och enkelt för medborgare och företag, •brottslighet inom skatteområdet förebyggs och bekämpas, och •medborgare och företag har förtroende för verksamhet och att kvinnor och män ges samma möjligheter och villkor vid kontakter med myndigheten. –2019 är målet för skatt att ska bidra till att målet för utgiftsområdet uppnås genom att •fastställa skatte- och avgiftsintäkter rättssäkert, kostnadseffektivt och på ett sätt som är enkelt för såväl allmänhet och före-tag som , och •förebygga och motverka ekonomisk brottslighet. ska arbeta på ett sådant sätt att allmänhet och företag har förtroende för verksamhet och att kvinnor och män ges samma möjligheter och villkor vid kontakter med myndigheten.292 Målet för kriminalpolitiken har varit detsamma –2019. Målet för kriminalpolitiken är att minska brottsligheten och att öka människors trygghet. Målet för rättsväsendet är den enskildes rättssäkerhet och rättstrygghet. Rättssäkerhet innebär att rättsskipning och annan myndighetsutövning ska vara förutsebar och enhetlig samt bedrivas med hög kvalitet. Med rättstrygghet avses att enskilda personer och andra rättssubjekt ska vara skyddade mot brottsliga angrepp på liv, hälsa, frihet, integritet och egendom. Målen är beslutade av (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:JuU1, rskr. 1997/98:87).293 2017/18:1, Budgetpropositionen , Utgiftsområde 3. s. 15 och Prop. 2018/19:1, Budgetpropositionen , Utgiftsområde 3, s. 13. 2016/17:1, Budgetpropositionen , Utgiftsområde 4, s. 13 och Prop. 2018/19:1, Budgetpropositionen , Utgiftsområde 4, s. 14. Målet för migrationspolitiken har varit detsamma –2019. Målet som har fastslagit för utgiftsområdet är att säkerställa en långsiktigt hållbar migrationspolitik som värnar asylrätten och som inom ramen för den reglerade invandringen underlättar rörlighet över gränser, främjar en behovsstyrd arbetskraftsinvandring och tillvaratar och beaktar migrationens utvecklingseffekter samt fördjupar det europeiska och internationella samarbetet (prop. 2009/10:1, utg.omr. 08, bet. 2009/10: SfU2, rskr. 2009/10:132).294 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Utgiftsområde nio innefattar bland annat områdena statliga tandvårdsförmåner och funktionshinderpolitiken. Statliga tandvårdsförmåner ligger under området hälso- och sjukvårdspolitik. Målet för hälso- och sjukvårdspolitiken har varit detsamma –2019. Målet är att befolkningen ska erbjudas en behovsanpassad och effektiv hälso- och sjukvård av god kvalitet. En sådan vård ska vara jämlik, jämställd och tillgänglig (prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:SoU1, rskr. 2015/16:102).295 Mål för funktionshinderpolitiken var –2018 omfattade följande av beslutade mål (prop. 2012/13:1): •en samhällsgemenskap med mångfald som grund, •att samhället utformas så att människor med funktionsnedsättning i alla åldrar blir fullt delaktiga i samhällslivet, •jämlikhet i levnadsvillkor för flickor och pojkar, kvinnor och män med funktionsnedsättning.296 Målet för funktionshinderpolitiken ändras i budgetpropositionen . Målet omfattar det mål som anges i propositionen 2016/17:1, Budgetpropositionen , Utgiftsområde 8, s. 10 och Prop. 2018/19:1, Budgetpropositionen , Utgiftsområde 8, s. 11. 2016/17:1, Budgetpropositionen , Utgiftsområde 9, s. 23, Prop. 2017/18:1, Budgetpropositionen , Utgiftsområde 9, s. 20 och Prop. 2018/19:1, Budgetpropositionen , Utgiftsområde 9, s. 20. 2016/17:1, Budgetpropositionen , Utgiftsområde 9, s. 108 och Prop. 2017/18:1, Budgetpropositionen , Utgiftsområde 9. s. 96. Nationellt mål och inriktning för funktionshinderspolitiken (prop. 2016/17:188, bet. 2017/18:SoU5, rskr. 2017/18:86). Det nationella målet för funktionshinderspolitiken är att, med FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning som utgångspunkt, uppnå jämlikhet i levnadsvillkor och full delaktighet för personer med funktionsnedsättning i ett samhälle med mångfald som grund. Målet ska bidra till ökad jämställdhet och till att barnrättsperspektivet ska beaktas (prop. 2016/17:188, bet. 2017/18:SoU5, rskr. 2017/18:86). Genomförandet av funktionshinderspolitiken ska inriktas mot de fyra områdena: •principen om universell utformning, •befintliga brister i tillgängligheten, •individuella stöd och lösningar för individens självständighet och •att förebygga och motverka diskriminering.297 Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Målet för utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning har varit detsamma –2019. Målet för utgiftsområdet är att frånvaron från arbete på grund av sjukdom ska ligga på en långsiktigt stabil och låg nivå (prop. 2008/09:1 utg.omr. 10 avsnitt 2.3, bet. 2008/09:SfU1, rskr. 2008/09:138). Målet innebär mer specifikt att: •sjukfrånvaron inte ska variera mer än inom ramen för normala säsongsvariationer, •osakliga regionala skillnader i sjukfrånvaron inte ska förekomma, •nivån på sjukfrånvaron ska vara i linje med motsvarande system och förmåner inom EU och OECD.298 2018/19:1, Budgetpropositionen , Utgiftsområde 9, s. 82. 2016/17:1, Budgetpropositionen , Utgiftsområde 10, s. 18, Prop. 2017/18:1, Budgetpropositionen , Utgiftsområde 10, s. 20 och Prop. 2018/19:1, Budgetpropositionen , Utgiftsområde 10, s. 12. Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Målet för utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom har varit detsamma –2019. Målet är att kvinnor och män med låg eller ingen inkomstrelaterad pension ska garanteras ett värdesäkrat grundskydd. Efterlevande make ska ges ett rimligt ekonomiskt stöd för att klara omställningen efter ett dödsfall. Administration och förvaltning av ålderspensionssystemet ska bedrivas kostnadseffektivt och till nytta för pensionärer och pensionssparare. Informationsgivningen ska ge pensionsspararna goda möjligheter att bedöma sin samlade framtida pension och vad som påverkar den. Kunskapen om livsinkomstens betydelse för den framtida pensionen ska öka för kvinnor och män. 2014/15:1 utg.omr. 11, bet. 2014/15:SfU2, rskr. 2014/15:47).299 Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Målet för utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn har varit detsamma –2019. Målet för utgiftsområdet är att den ekonomiska familjepolitiken ska bidra till en god ekonomisk levnadsstandard för alla barnfamiljer samt minska skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan hushåll med och utan barn. Den ekonomiska familjepolitiken ska även bidra till ett jämställt föräldraskap. 2015/16:1 utg.omr. 12, bet. 2015/16:SfU3, rskr. 2015/16: 88).300 Utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Målet för utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering har varit detsamma –2019. 2016/17:1, Budgetpropositionen , Utgiftsområde 11, s. 10, Prop. 2017/18:1, Budgetpropositionen , Utgiftsområde 11, s. 12 och Prop. 2018/19:1, Budgetpropositionen , Utgiftsområde 11, s. 11. 2016/17:1, Budgetpropositionen , Utgiftsområde 12, s. 17, Prop. 2017/18:1, Budgetpropositionen , Utgiftsområde 12, s. 13 och Prop. 2018/19:1, Budgetpropositionen , Utgiftsområde 12, s. 12. integrationspolitiken är lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund (prop. 2008/09:1, utg.omr. 2008/09:AU1, rskr. 2008/09:115).301 Målet förtydligas för åren 2017–2018 med att ”inriktningen för utgiftsområdet är att verksamhet och insatser som finansieras inom utgiftsområdet ska bidra till att ge nyanlända förutsättningar att etablera sig och bli delaktiga i samhälls- och arbetslivet.”302 ändras skrivningen ”ge nyanställda förutsättningar” till ”förbättra nyanställdas förutsättningar”.303 –2019 förtydligas också att målet främst ska uppnås ”genom generella åtgärder för hela samhället. För att nå målet behöver de generella åtgärderna kompletteras med riktade åtgärder som bl.a. finansieras på utgiftsområde 13.”304 tillkommer ett förtydligande om att detta ”innefattar åtgärder inom områden som arbetsmarknad, utbildning, hälsa och sjukvård och bostadsbyggande.”305 ändras ”bostadsbyggande” till ”bostäder”.306 Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Utgiftsområde 14 innefattar arbetsmarknad och arbetsliv. Målet för arbetsmarknadspolitiken har varit desamma –2019. Målet är att insatserna ska bidra till en väl fungerande arbetsmarknad (prop. 2011/12:1 utg.omr. 14 avsnitt 3.3, bet 2011/12:AU2, rskr. 2011/12:88).307 klargör regeringen att arbetsmarknadspolitiken därmed ”kan bidra till regeringens mål för den ekonomiska politiken om att antalet personer som arbetar och antalet arbetade timmar i ekonomin ska öka så att når målet om lägst arbetslöshet i EU 2020. Arbetsmarknadspolitiken ska bidra till en förbättrad 2016/17:1, Budgetpropositionen , Utgiftsområde 13, s. 12ff, Prop. 2017/18:1, Budgetpropositionen , Utgiftsområde 13, s. 12ff och Prop. 2018/19:1, Budgetpropositionen , Utgiftsområde 13, s. 2016/17:1, Budgetpropositionen , Utgiftsområde 13, s. 12ff och Prop. 2017/18:1, Budgetpropositionen , Utgiftsområde 13, s. 2018/19:1, Budgetpropositionen , Utgiftsområde 13, s. 2016/17:1, Budgetpropositionen , Utgiftsområde 13, s. 2017/18:1, Budgetpropositionen , Utgiftsområde 13, s. 2018/19:1, Budgetpropositionen , Utgiftsområde 13, s. 2016/17:1, Budgetpropositionen , Utgiftsområde 14, s. 22, Prop. 2017/18:1, Budgetpropositionen , Utgiftsområde 14, s. 12 och Prop. 2018/19:1, Budgetpropositionen , Utgiftsområde 14, s. matchning mellan dem som söker arbete och dem som söker arbetskraft. Arbetsmarknadspolitiken ska också främja mångfald och jämställdhet samt motverka diskriminering i arbetslivet och en könsuppdelning på arbetsmarknaden. Målet för arbetsmarknadspolitiken är att insatserna ska bidra till en väl fungerande arbetsmarknad. Därmed kan arbetsmarknadspolitiken bidra till regeringens mål för den ekonomiska politiken om att antalet personer som arbetar och antalet arbetade timmar i ekonomin ska öka så att når målet om lägst arbetslöshet i EU 2020.308 Målet för arbetslivspolitiken har varit desamma –2019. Målet är goda arbetsvillkor och möjlighet till utveckling i arbetet för både kvinnor och män (prop. 2011/12:1 utg.omr. 14 avsnitt 4.3, bet 2011/12:AU2, rskr. 2011/12:88). Målet är indelat i tre delområden: •Arbetsmiljö: En arbetsmiljö som förebygger ohälsa, olycksfall och motverkar att människor utestängs från arbetet och tar hänsyn till människors olika förutsättningar och bidrar till utvecklingen av både individer och verksamhet. •Arbetsrätt: En arbetsrätt som skapar förutsättningar för ett arbetsliv som tillgodoser både arbetstagarnas och arbetsgivarnas behov av flexibilitet, trygghet och inflytande. •Lönebildning: En lönebildning i samhällsekonomisk balans och arbetsfred.309 Målet för studiestöd har varit desamma –2019. Målet ”är att studiestödet i form av bidrag och lån är en del av utbildningspolitiken. Studiestödet ska verka rekryterande för både kvinnor och män och därmed bidra till ett högt deltagande i utbildning. Det ska vidare utjämna skillnader mellan individer och grupper i befolkningen och i och med det bidra till ökad social rättvisa. Studiestödet ska även ha en god effekt på samhällsekonomin 2017/18:1, Budgetpropositionen , Utgiftsområde 14, s. 16. 2016/17:1, Budgetpropositionen , Utgiftsområde 14, s. 72, Prop. 2017/18:1, Budgetpropositionen , Utgiftsområde 14, s. 64 och Prop. 2018/19:1, Budgetpropositionen , Utgiftsområde 14, s. över tiden.310 Målen för studiestödet slogs fast i samband med studiestödsreformen (prop. 1999/2000:10, bet. 1999/2000:UbU7, rskr.