sou · H7B34 · 2019-01-28 00:00:00 — dels att 2 kap. 29 och 30 §§, 3 kap. §, 10 kap. 4 och 5 §§, 11 kap. 6 och 7 §§, 12 kap. 4 och 5 §§, 20 kap. 10 a och 30 §§ och 21 kap. 10 a §, och rubriken närmast före 2 kap. 29 §, 10 kap. 4 §, 11 kap. 6 §, 12 kap. 4 §, 20 kap. 10 a och 30 §§ och 21 kap. 10 a § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas nio nya paragrafer, 2 kap. 29 a och 29 b §§, 10 kap. 8 b §, 11 kap. 11 a §, 12 kap. 8 b §, 15 kap. 20 a §, 17 kap. 14 b och 14 c §§ och 18 kap. 20 a §, och närmast före 2 kap. 29 b §, 10 kap. 8 b §, 11 kap. 11 a §, 12 kap. 8 b §, 15 kap. 20 a §, 17 kap. 14 b § och 18 kap. 20 a § nya rubriker av följande lydelse. Elever i alla skolformer utom förskolan och förskoleklassen ska ha tillgång till personal med sådan kompetens att deras behov av vägledning inför val av fram- tida utbildnings- och yrkesverk- samhet kan tillgodoses. Även den som avser att påbörja en utbildning ska ha tillgång till vägledning. Med individuell karriärväg- ledning avses den vägledning som ges i form av vägledningssamtal. Omfattningen av den individuella karriärvägledningen ska anpassas efter elevens behov och förutsätt- ningar. Individuell karriärväg- ledning ska erbjudas vid vissa till- fällen som framgår av särskilda föreskrifter i denna lag eller andra författningar. Med generell karriärvägledning avses den verksamhet som, utöver individuell karriärvägledning, bi- drar till att ge eleverna kunskap och kompetens inför val av fram- tida utbildnings- och yrkesverk- samhet. Huvudmannen ska se till att det upprättas en plan för karriär- vägledning. Planen ska innehålla en redogörelse för hur elevernas behov av karriärvägledning ska tillgodoses och hur arbetet med karriärvägledningen ska samord- nas. Av planen ska det även fram- gå hur samverkan med det om- givande samhället ska ske. Individuell karriärvägledning ska utföras av en karriärvägledare. I , grundsärskolan och specialskolan ska den generella vägledning som ges i form av 11 kap. 6 § genomföras av en karriärväg- För att få anställas utan tids- För att få anställas utan tids- begränsning för studie- och yrkes- vägledning ska den sökande ha en ska den sökande ha en utbildning utbildning avsedd för sådan avsedd för sådan verksamhet. Den som inte uppfyller kravet Den som inte uppfyller kravet enligt första stycket får anställas enligt första stycket får anställas som karriärvägledare för högst för studie- och yrkesvägledning för högst i sänder. För en nyanländ elev som har tagits emot inom skolväsendet i högstadiet i eller specialskolan och vars kunskaper har bedömts enligt 12 c §, ska en individuell studieplan upprättas senast från mottagandet. Studieplanen ska vara långsiktig och beskriva hur eleven ska uppnå behörighet till gymnasieskolans nationella program utifrån elevens mål. Den ska innehålla uppgifter om utbildningens huvudsakliga innehåll och planerade stödåtgärder. Studieplanen ska revideras löpande utifrån de bedömningar som görs av elevens ämneskunskaper. Inför upprättandet av den in- dividuella studieplanen ska eleven erbjudas individuell karriärväg- ledning. 1Senaste lydelse 2018:1303. undervisning i följande ämnen: – hem- och konsumentkun- – hem- och konsumentkun- – idrott och hälsa, – idrott och hälsa, biologi, fysik och kemi, biologi, fysik och kemi, – samhällsorienterande ämnen: – samhällsorienterande ämnen: geografi, historia, geografi, historia, skap och samhällskunskap, skap och samhällskunskap, Härutöver ska det som ämnen finnas moderna språk som ska erbjudas varje elev inom ramen för språkval och, för elever som ska erbjudas modersmålsundervisning, modersmål. Vidare ska det finnas elevens Vidare ska det finnas elevens val och skolans val. val, skolans val och framtidsval. ningen i elevens val ska syfta till Undervisningen i elevens val ska att fördjupa och bredda elevens syfta till att fördjupa och bredda kunskaper i ett eller flera ämnen. elevens kunskaper i ett eller flera Skolans val får omfatta ett lokalt Skolans val får omfatta tillval, om har ett lokalt tillval, om Statens godkänt en plan för undervis- skolverk har godkänt en plan för syfta till att utveckla och bredda elevens kunskaper om arbetslivet och samhället inför kommande studie- och yrkesval. 2Senaste lydelse 2017:620. Regeringen eller den myndig- het som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om fram- tidsval. Sådana föreskrifter får innebära att framtidsval endast ska finnas i vissa årskurser. tiden för varje elev i tiden för varje elev i ska vara minst . ingår tid för undervisning i ämnen För en nyanländ elev och för en elev som avses i 3 kap. 12 c § andra stycket 2 ska den totala undervisningstiden efter ett beslut om placering i årskurs enligt 3 kap. 12 e § motsvara minst den tid som återstår för övriga elever i den årskursen under den kvarvarande skoltiden. Regeringen får meddela föreskrifter om fördelning av under- visningstiden (timplan). Karriärvägledning inför val till gymnasieskolan Varje elev i ska erbjudas individuell karriärväg- ledning inför val till gymnasie- skolan. 3Senaste lydelse 2017:620. följande ämnen eller ämnes- – hem- och konsumentkun- – idrott och hälsa, – idrott och hälsa, – naturorienterande ämnen, – naturorienterande ämnen, – samhällsorienterande ämnen, – samhällsorienterande ämnen, – svenska eller svenska som – svenska eller svenska som – estetisk verksamhet, – estetisk verksamhet, – vardagsaktiviteter, och – vardagsaktiviteter, och Utöver de ämnen och ämnesområden som anges i första stycket ska det som ämne finnas modersmål för de elever som ska erbjudas modersmålsundervisning. Vidare ska det finnas elevens val och skolans val. Under- visningen i elevens val ska syfta till att fördjupa och bredda elevens kunskaper i ett eller flera ämnen eller ämnesområden. För elever som kan tillgodo- göra sig hela eller delar av utbildningen i ämnen ska det dessutom finnas framtidsval. Fram- tidsval ska syfta till att utveckla och bredda elevens kunskaper om kommande studie- och yrkesval. Regeringen eller den myndig- meddelar föreskrifter om fram- ska finnas i vissa årskurser. för varje elev i grundsärskolan ska för varje elev i grundsärskolan ska elev i inriktningen träningsskolan totala undervisningstiden ingår tid ska den totala undervisningstiden för undervisning i ämnen och fram- dock vara minst . tidsval eller ämnesområden. en elev i inriktningen tränings- skolan ska den totala under- För en nyanländ elev och för en elev som avses i 3 kap. 12 c § andra stycket 2 ska den totala undervisningstiden efter ett beslut om placering i årskurs enligt 3 kap. 12 e § motsvara minst den tid som återstår för övriga elever i den årskursen under den kvarvarande skoltiden. Regeringen får meddela föreskrifter om fördelning av under- visningstiden (timplan). Karriärvägledning inför val till gymnasiesärskolan Varje elev i grundsärskolan ska erbjudas individuell karriärväg- ledning inför val till gymnasie- särskolan. 4Senaste lydelse 2017:620. undervisning i följande ämnen: – hem- och konsumentkun- – hem- och konsumentkun- – idrott och hälsa, – idrott och hälsa, biologi, fysik och kemi, biologi, fysik och kemi, – samhällsorienterande ämnen: – samhällsorienterande ämnen: geografi, historia, geografi, historia, skap och samhällskunskap, skap och samhällskunskap, – teckenspråk, och – teckenspråk, och För hörande elever gäller att ämnet musik ersätter ämnet rörelse och drama. För elever som tagits emot enligt 7 kap. 6 § första stycket 1 och 3 gäller att ämnet svenska ersätter ämnet teckenspråk, om dessa elever inte har behov av teckenspråk. Härutöver ska det som ämnen finnas moderna språk som ska erbjudas varje elev inom ramen för språkval och, för elever som ska erbjudas modersmålsundervisning, modersmål. Vidare ska det finnas elevens Vidare ska det finnas elevens val och skolans val. val, skolans val och framtidsval. visningen i elevens val ska syfta Undervisningen i elevens val ska till att fördjupa och bredda syfta till att fördjupa och bredda elevens kunskaper i ett eller flera elevens kunskaper i ett eller flera Framtidsval ska syfta till att utveckla och bredda elevens 5Senaste lydelse 2017:620. kunskaper om arbetslivet och sam- hället inför kommande studie- och Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer med- delar föreskrifter om framtidsval. Sådana föreskrifter får innebära att framtidsval endast ska finnas i tiden för varje elev i specialskolan tiden för varje elev i specialskolan ska vara minst . ingår tid för undervisning i ämnen För en nyanländ elev och för en elev som avses i 3 kap. 12 c § andra stycket 2 ska den totala undervisningstiden efter ett beslut om placering i årskurs enligt 3 kap. 12 e § motsvara minst den tid som återstår för övriga elever i den årskursen under den kvar- varande skoltiden. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om fördelning av undervisningstiden (timplan). Karriärvägledning inför val till gymnasieskolan Varje elev i specialskolan ska erbjudas individuell karriärväg- ledning inför val till gymnasie- skolan. 6Senaste lydelse 2017:620. Elever som avser att avsluta sin gymnasieutbildning eller riskerar att inte erhålla en gym- nasieexamen ska erbjudas indivi- duell karriärvägledning. När en nyanländ elev tas emot på språkintroduktion ska eleven erbjudas individuell karriärväg- ledning inför upprättandet av den individuella studieplanen. För elever på språkintroduktion som har fullföljt sin utbildning och som på grund av sin ålder enligt 15 kap. 5 § inte kan påbörja en annan utbildning i gymnasieskolan ska individuell karriärvägledning om fortsatta utbildningsmöjligheter erbjudas. Elever som avser att avsluta sin gymnasiesärskoleutbildning ska erbjudas individuell karriär- vägledning. Hemkommunen är skyldig att se till att den som avser att påbörja utbildning i svenska för invandrare erbjuds individuell karriärvägledning. att se till att den som avser att att se till att den som avser att påbörja utbildning på grund- påbörja utbildning på grund- läggande nivå erbjuds studie- och läggande nivå erbjuds individuell Hemkommunen är skyldig att se till att den som avser att påbörja utbildning i svenska för invandrare erbjuds studie- och yrkesvägledning. att se till att den som avser att att se till att den som avser att påbörja utbildning på grund- påbörja utbildning på grund- läggande nivå erbjuds studie- och läggande nivå erbjuds individuell 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelserna i 10 kap. 4 och 5 §§, 11 kap. 6 och 7 §§ och 12 kap. 4 och 5 §§ ska tillämpas från . iden äldre lydelsen ska dock tillämpas för elever som påbörjar årskurs 8 eller en högre årskurs i eller grundsärskolan eller årskurs 9 eller högre årskurs i specialskolan. 3.Övriga bestämmelser ska tillämpas från . 1.2Förslag till förordning om ändring i högskoleförordning (1993:100) Härigenom föreskrivs att bilaga 2 till högskoleförordningen (1993:100)1 ska ha följande lydelse. 1.Denna förordning träder i kraft . 2.Bestämmelserna i den nya lydelsen ska tillämpas i fråga om karriärvägledarexamen, grundlärarexamen och ämneslärarexamen som utfärdas efter utgången av . 3.Den äldre lydelsen av bestämmelserna ska tillämpas i fråga om studie- och yrkesvägledarexamen, grundlärarexamen och ämnes- lärarexamen som utfärdas före . 1Förordningen omtryckt 1998:1003. Studie- och yrkesvägledarexamen Karriärvägledarexamen Studie- och yrkesvägledarexamen Karriärvägledarexamen Studie- och yrkesvägledar- examen uppnås efter att studen- ten fullgjort kursfordringar om 180 högskolepoäng. För studie- och yrkesvägledar- examen ska studenten visa sådan kunskap och förmåga som krävs för att självständigt arbeta som studie- och yrkesvägledare inom skolväsendet. nås efter att studenten fullgjort kursfordringar om 180 högskole- poäng. För karriärvägledarexamen ska studenten visa sådan kunskap och förmåga som krävs för att självständigt arbeta som karriär- vägledare inom skolväsendet. För studie- och yrkesvägledar- –visa kunskap om områdets vetenskapliga grund, kännedom om aktuellt forsknings- och utvecklingsarbete samt kunskap om sambandet mellan vetenskap och beprövad erfarenhet och sam- bandets betydelse för yrkesutövningen, 2Senaste lydelse 2018:1135. –visa insikt i barns, ungdomars och vuxnas utveckling och lärande samt om individers och gruppers val och socialisation i ett perspektiv av livslångt lärande, –visa kunskap om utbildning, arbetsliv och samhällsutveckling såväl nationellt som internationellt, och –visa insikt om betydelsen av ett jämställdhetsperspektiv i studie- och yrkesvalssituationen samt på arbetsmarknaden. För studie- och yrkesvägledar- –visa förmåga att bidra till att förverkliga målen för skolväsendet, –visa förmåga att analysera och förstå individers och gruppers studie- och yrkesval samt utifrån denna förmåga identifiera deras behov av stöd och utveckling, –visa förmåga att tillämpa olika teorier och metoder för väg- ledning utifrån individers och gruppers behov, –visa förmåga att inom sitt verksamhetsområde stödja övrig personal i deras studie- och yrkesorienterande insatser, –visa förmåga att i samarbete med andra planera och utveckla stödinsatser för människor med särskilda svårigheter och behov för att underlätta inträde till studier och arbetsmarknad, –visa förmåga att samla och kritiskt tolka information för att informera och vägleda ungdomar och vuxna inför framtida studier och arbete, –visa förmåga att skapa och utveckla kontakter med olika intressenter i samhället av betydelse för verksamheten, och – visa förmåga att såväl munt- – visa förmåga att såväl munt- ligt som skriftligt diskutera nya ligt som skriftligt diskutera nya fakta inom studie- och yrkes- området med olika grupper och grupper och därmed bidra till därmed bidra till utveckling av utveckling av yrket och verk- yrket och verksamheten. För studie- och yrkesvägledar- –visa självkännedom och empatisk förmåga, –visa förmåga att inom området studie- och yrkesvägledning göra bedömningar med hänsyn till relevanta vetenskapliga, sam- hälleliga och etiska aspekter med särskilt beaktande av de mänskliga rättigheterna, –visa insikt om betydelsen av lagarbete och samverkan med andra yrkesgrupper, och –visa förmåga att identifiera sitt behov av ytterligare kunskap och att fortlöpande utveckla sin kompetens. Självständigt arbete (examens- Självständigt arbete (examens- För studie- och yrkesvägledar- examen ska studenten inom ramen studenten inom ramen för kurs- för kursfordringarna ha fullgjort fordringarna ha fullgjort ett själv- ett självständigt arbete (examens- ständigt arbete (examensarbete) arbete) om minst 15 högskole- om minst 15 högskolepoäng. För studie- och yrkesvägledar- examen ska studenten ha full- studenten ha fullgjort handledd gjort handledd praktik. För studie- och yrkesvägledar- examen ska också de preciserade också de preciserade krav gälla krav gälla som varje högskola som varje högskola själv bestäm- själv bestämmer inom ramen för mer inom ramen för kraven i kraven i denna examensbeskriv- EXAMINA PÅ GRUNDNIVÅ ELLER AVANCERAD NIVÅ För grundlärarexamen ska studenten visa sådan kunskap och för- måga som krävs för att självständigt arbeta som grundlärare i den verksamhet som utbildningen avser. Studenten ska även visa kunskap och förmåga för annan under- visning för vilken examen enligt gällande föreskrifter kan ge behörighet. För grundlärarexamen med inriktning mot arbete i fritidshem ska studenten –visa sådana kunskaper inom det fritidspedagogiska området och sådana ämneskunskaper, inbegripet kännedom om aktuellt forsk- nings- och utvecklingsarbete, som krävs för yrkesutövningen, –visa sådana kunskaper i didaktik och ämnesdidaktik inklusive metodik som krävs för undervisning och lärande inom det fritids- pedagogiska området och inom det eller de ämnen som utbildningen avser och för yrkesutövningen i övrigt, –visa kunskap om barns kommunikation och språkutveckling samt visa kännedom om grundläggande läs-, skriv- och matematik- inlärning, –visa kunskap om praktiska och estetiska läroprocesser, –visa kännedom om vetenskapsteori och kvalitativa och kvanti- tativa forskningsmetoder samt om relationen mellan vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet och dess betydelse för yrkes- utövningen, och –visa kunskap om bedömning av elevers lärande och utveckling. För grundlärarexamen med inriktning mot arbete i förskoleklass och årskurs 1–3 ska studenten –visa sådana ämneskunskaper, inbegripet insikt i aktuellt forsk- nings- och utvecklingsarbete, som krävs för yrkesutövningen, –visa sådana kunskaper i didaktik och ämnesdidaktik inklusive metodik som krävs för undervisning och lärande inom det eller de ämnen som utbildningen avser och för yrkesutövningen i övrigt, – visa fördjupad kunskap om grundläggande läs-, skriv- och mate- matikinlärning och om barns kommunikation och språkutveckling,– visa kännedom om praktiska och estetiska läroprocesser,– visa kunskap om vetenskapsteori och kvalitativa och kvanti- tativa forskningsmetoder samt om relationen mellan vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet och dess betydelse för yrkesutöv- ningen, och– visa fördjupad kunskap om bedömning av elevers lärande och utveckling.För grundlärarexamen med inriktning mot arbete i årskurs 4–6 ska studenten– visa sådana ämneskunskaper, inbegripet insikt i aktuellt forsk- nings- och utvecklingsarbete, som krävs för yrkesutövningen,– visa sådana kunskaper i didaktik och ämnesdidaktik inklusive metodik som krävs för undervisning och lärande inom det eller de ämnen som utbildningen avser och för yrkesutövningen i övrigt,– visa fördjupad kunskap om läs-, skriv- och matematikutveckling,– visa kännedom om praktiska och estetiska läroprocesser,– visa kunskap om vetenskapsteori och kvalitativa och kvanti- tativa forskningsmetoder samt om relationen mellan vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet och dess betydelse för yrkes- utövningen, och– visa fördjupad kunskap i bedömning och betygssättning.För grundlärarexamen ska studenten också– visa sådan kunskap om barns utveckling, lärande, behov och förutsättningar som krävs för yrkesutövningen,– visa kunskap om och förståelse för sociala relationer, kon- flikthantering och ledarskap, och– visa kunskap om skolväsen- – visa kunskap om skolväsen- dets organisation, relevanta styr- dets organisation, relevanta styr- dokument, läroplansteori och dokument, läroplansteori, ämnes- olika pedagogisk-didaktiska per- specifika perspektiv på karriärväg- spektiv samt visa kännedom om ledning i undervisningen och olikaskolväsendets historia. pedagogisk-didaktiska perspektiv samt visa kännedom om skol- väsendets historia.47 För ämneslärarexamen ska studenten visa sådan kunskap och för- måga som krävs för att självständigt arbeta som ämneslärare i den verksamhet som utbildningen avser. Studenten ska även visa kunskap och förmåga för annan under- visning för vilken examen enligt gällande föreskrifter kan ge behörighet. För ämneslärarexamen med inriktning mot arbete i årskurs 7–9 ska studenten –visa sådana ämneskunskaper som krävs för yrkesutövningen, inbegripet såväl överblick över ämnesstudiernas huvudområde som fördjupade kunskaper inom vissa delar av detta område och insikt i aktuellt forsknings- och utvecklingsarbete. För ämneslärarexamen med inriktning mot arbete i gymnasieskolan ska studenten –visa sådana ämneskunskaper som krävs för yrkesutövningen, inbegripet såväl brett kunnande inom ämnesstudiernas huvudområde som väsentligt fördjupade kunskaper inom vissa delar av detta område och fördjupad insikt i aktuellt forsknings- och utvecklingsarbete. För ämneslärarexamen ska studenten också –visa sådana kunskaper i didaktik och ämnesdidaktik inklusive metodik som krävs för undervisning och lärande inom det eller de ämnen som utbildningen avser och för den verksamhet i övrigt som utbildningen avser samt visa kännedom om vuxnas lärande, –visa fördjupad kunskap om vetenskapsteori samt kvalitativa och kvantitativa forskningsmetoder, och visa kunskap om relationen mellan vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet och dess bety- delse för yrkesutövningen, –visa sådan kunskap om barns och ungdomars utveckling, lärande, behov och förutsättningar som krävs för den verksamhet som utbildningen avser, –visa kunskap om och förståelse för sociala relationer, konflikt- hantering och ledarskap, – visa kunskap om skolväsen- – visa kunskap om skolväsen- dets organisation, relevanta styr- dets organisation, relevanta styr- dokument, läroplansteori och dokument, läroplansteori, ämnes- specifika perspektiv på karriär- spektiv samt visa kännedom om vägledning i undervisningen och skolväsendets historia, och spektiv samt visa kännedom om skolväsendets historia, och – visa fördjupad kunskap om bedömning och betygssättning. 1.3Förslag till förordning om ändring i förordning (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen Härigenom föreskrivs i fråga om förordning (2007:1030) med instruk- tion för Arbetsförmedlingen att det ska införas en ny paragraf, 15 a § av följande lydelse. Denna förordning träder i kraft . 1.4Förslag till förordning om ändring i gymnasieförordning (2010:2039) Härigenom föreskrivs i fråga om gymnasieförordningen (2010:2039) att 6 kap. 5, 6 och 8 §§ ska ha följande lydelse. Yrkesintroduktion ska i huvudsak innehålla yrkesinriktad utbild- ning. Den får innehålla hela eller delar av kurser i karaktärsämnen och i gymnasiegemensamma ämnen som ingår i gymnasieskolans nationella yrkesprogram eller annan yrkesinriktad utbildning. Utbildningen ska innehålla arbetsplatsförlagt lärande enligt 4 kap. 12–14 §§ eller praktik. Arbetsplatsförlagt lärande behöver dock inte förekomma i den omfattning som anges där. Hela utbildningen får skolförläggas om huvudmannen bedömer att detta uppenbart bäst gynnar eleven. eleven saknar godkända betyg i. eleven saknar godkända betyg i Även andra insatser som är gynnsamma för elevens kun- insatser som är gynnsamma för skapsutveckling får ingå i utbild- ingå i utbildningen. Individuellt alternativ ska utformas utifrån elevens behov och saknar godkända betyg i. saknar godkända betyg i samt även innehålla hela eller delar av Den får även inne- kurser i gymnasieämnen. hålla hela eller delar av kurser i eleven har förutsättningar för att läsa hela eller delar av förutsättningar för att läsa hela 1Senaste lydelse 2018:1328. eller delar av kurser i gymnasie- också innehålla sådana. ämnen ska utbildningen också Även andra insatser som är gynnsamma för elevens kunskaps- utveckling får ingå i utbildningen. Språkintroduktion ska innehålla undervisning i grundskole- ämnena svenska eller svenska som andraspråk. Undervisning i enbart dessa Undervisning i enbart dessa ämnen kan bedrivas under en ämnen kan bedrivas under en kort inledande period. kort inledande period. utifrån de bedömningar som ska utifrån de bedömningar som ska göras enligt 7 § och innehålla de göras enligt 7 § och innehålla de ämnen och kurser som eleven ämnen och kurser som eleven behöver för sin fortsatta utbild- inte har godkända betyg i och eleven inte har godkända betyg i, kurser i gymnasieämnen. Språkintroduktion får kombineras med vuxenutbild- ning i svenska för invandrare och motsvarande utbildning vid folk- högskola enligt 24 kap. skollagen (2010:800). Även andra insatser som är gynnsamma för elevens kunskapsutveckling får ingå i utbildningen. Denna förordning träder i kraft och ska tillämpas på utbildning som påbörjas efter . 2Senaste lydelse 2018:1328. Slutbetyget ska innehålla upp- gifter om den högsta årskurs som eleven genomgått och om de senaste besluten om elevens betyg samt uppgift om att eleven deltagit i framtidsval. Betyg som satts innan ett ämne har avslutats ska inte ingå i slutbetyget.53Terminsbetyget ska i före- kommande fall innehålla uppgifter om att eleven deltagit i framtids- val och uppgift om omfattningen av den frånvaro som eleven har haft utan giltigt skäl under terminen. 1.5Förslag till förordning om ändring i skolförordningen (2011:185)