sou · H7B314 · 2019-03-27 00:00:00 — Bestämmelsen motsvarar i huvudsak, så vitt gäller de fysiska id- korten, 8 § IdL och 14 § förordningen om nationellt identitetskort. I 6–12 §§ regleras vad som gäller för behandlingen i id-kortsregistret. Bestämmelserna gäller alltså endast för den behandling som sker i id- kortsregistret och inte sådan behandling som i övrigt sker i den ut- färdande myndighetens ärendehanteringssystem. Personuppgifter som ska eller får behandlas 6 § Personuppgifter som avses i artikel 9.1 i EU:s dataskyddsförord- ning (känsliga personuppgifter) får behandlas i registret endast om upp- gifterna har lämnats i ett ärende eller är nödvändiga för handläggningen av det. I paragrafen regleras när känsliga personuppgifter får behandlas i id- kortsregistret. Övervägandena finns i avsnitt 10.3.3. Med känsliga personuppgifter avses sådana särskilda kategorier av personuppgifter som anges i artikel 9.1 i dataskyddsförordningen, dvs. personuppgifter som avslöjar ras eller etniskt ursprung, politiska åsikter, religiös eller filosofisk övertygelse eller medlemskap i fack- förening och behandling av genetiska uppgifter, biometriska upp- gifter för att entydigt identifiera en fysisk person, uppgifter om hälsa eller uppgifter om en fysisk persons sexualliv eller sexuella läggning. Hänvisningen till dataskyddsförordningen är dynamisk, dvs. avser förordningen i dess gällande lydelse. Bestämmel- sen motsvarar i huvudsak 13 § IdL. Känsliga personuppgifter får be- handlas om de har lämnats i ett ärende eller om de är nödvändiga för ärendets handläggning. Den utfärdande myndigheten behöver bl.a. behandla uppgifter om sökandens namn och medborgarskap. Vid ansökan tas också en ansiktsbild på sökanden. Sådana uppgifter kan i vissa fall avslöja en persons ras eller etniska ursprung. Vidare behöver biometriska upp- gifter som tas fram ur ansiktsbilder behandlas. Behandlingen av dessa uppgifter är tillåten enligt bestämmelsen. 7 § Registret ska innehålla en kopia av vid ansökningstillfället tagen ansiktsbild eller inlämnat fotografi enligt 3 kap. 8–9 §§ och de biomet- riska uppgifter som tas fram ur dessa. Registret får inte innehålla fingeravtryck eller de biometriska upp- gifter som kan tas fram ur dessa. I paragrafen regleras vilka uppgifter som enligt lagen ska tas in i regist- ret och vilka som inte får tas in. Övervägandena finns i avsnitt 11.4.4. Bestämmelsen i första stycket motsvarar delvis 14 § IdL och 16 § 3 förordningen om nationellt identitetskort som anger att ansikts- bilden får sparas. Genom bestämmelsen införs även ett krav på att lagra biomet- riska uppgifter som tas fram ur ansiktsbilder och fotografier i id- kortsregistret. Med biometriska uppgifter avses enligt definitionen i artikel 4.14 i dataskyddsförordningen personuppgifter som erhållits genom en särskild teknisk behandling som rör en fysisk persons fysiska, fysiologiska eller beteendemässiga kännetecken och som möjliggör eller bekräftar identifieringen av denna fysiska person, så- som ansiktsbilder eller fingeravtrycksuppgifter. Behandling av foton anses dock inte utgöra behandling av biometriska uppgifter annat än när de behandlas med särskild teknik som möjliggör identifiering eller autentisering av en fysisk person, exempelvis i ett ansiktsigen- känningsprogram. Genom införandet av bestämmelsen om att bio- metriska uppgifter som kan tas fram ur ansiktsbilden ska sparas i id- kortsregistret möjliggörs sökning på de ansiktsbilder som finns i registret. Enligt andra stycket är det förbjudet att i registret föra in de fingeravtryck som tas vid ansökan och som finns på id-korten. Det- samma gäller de biometriska uppgifter som tas fram ur fingerav- trycken. Dessa uppgifter får bara behandlas tillfälligt. Se vidare kom- mentaren till 13 §. 8 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om vilka uppgifter registret ska eller får innehålla. Paragrafen innehåller ett bemyndigande för regeringen eller den myn- dighet regeringen bestämmer att föreskriva vilka uppgifter id-korts- registret ska eller får innehålla. Övervägandena finns i avsnitt 10.3.4. 9 § Känsliga personuppgifter som avses i 6 § och uppgifter om lag- överträdelser som innefattar brott, domar i brottmål, straffprocessuella tvångsmedel eller administrativa frihetsberövanden får inte användas som sökbegrepp i registret om inte annat följer av 10 § andra stycket. I paragrafen föreskrivs begränsningar för användning av känsliga personuppgifter och vissa uppgifter kopplade till lagöverträdelser och liknande som sökbegrepp i id-kortsregistret. Övervägandena finns i avsnitt 10.3.1. Bestämmelsen innebär ett förbud mot att använda känsliga per- sonuppgifter och uppgifter om lagöverträdelser som innefattar brott, domar i brottmål, straffprocessuella tvångsmedel eller administrativa frihetsberövanden som sökbegrepp vid sökning i registret. Bestäm- melsen motsvarar 17 § andra stycket IdL. I 10 § andra stycket finns ett undantag som medger viss sökning på känsliga personuppgifter i form av biometriska uppgifter. 10 § Ansiktsbilder och fotografier får inte användas som sökbegrepp om inte annat följer av andra stycket. Vid ansökan om statligt identitetskort eller om pass får den ansikts- bild som tas eller det fotografi som lämnas in samt de biometriska upp- gifter som tas fram ur dessa användas som sökbegrepp vid sökning i registret om det är nödvändigt för att kontrollera om ansiktsbilden eller fotografiet motsvarar någon ansiktsbild som finns i registret. Paragrafen reglerar användning av ansiktsbilder och fotografier samt de biometriska uppgifter som tas fram ur dessa som sökbegrepp i id- kortsregistret. Bestämmelsen motsvarar i huvudsak 17 § första stycket IdL och 18 § första stycket förordningen om nationellt identitets- kort. Övervägandena finns i avsnitt 11.4.4. Bestämmelsen i första stycket innebär att ansiktsbilder och foto- grafier inte får användas som sökbegrepp vid sökning med hjälp av automatiserad behandling i id-kortsregistret. De biometriska upp- gifter som tas fram ur ansiktsbild eller fotografi är sådana känsliga uppgifter som det är förbjudet att använda som sökbegrepp redan på grund av bestämmelsen i 9 §. Någon motsvarande sökbegränsning för fingeravtryck krävs inte eftersom den följer direkt av att finger- avtryck överhuvudtaget inte får behandlas i registret. När det gäller sökbegränsning för fingeravtryck vid annan behandling, se kommen- taren till 14 §. I andra stycket finns ett undantag som vid viss sökning medger att ansiktsbilden, fotografiet och de biometriska uppgifter som kan tas fram ur dessa får användas som sökbegrepp. Det gäller vid ansök- ningstillfället och då endast om det är nödvändigt för att kontrollera om sökandens ansiktsbild finns i registret, dvs. om den förekommit i en annan ansökan om identitetskort. Sökning får göras inte bara i samband med ansökan om statligt identitetskort, utan även i sam- band med ansökan om pass. Sökningen får på motsvarande sätt göras även i passregistret med stöd av 37 § andra stycket passlagen. Genom att sökandens ansikte jämförs med samtliga ansiktsbilder i registret kan det förhindras att samma person kan skaffa sig flera identitets- handlingar i olika identiteter. Automatiska ansiktsigenkänningspro- gram kan användas som ett hjälpmedel vid identitetskontrollen, men ersätter inte den kontroll som handläggaren gör. Angående begreppet nödvändigt, jämför vad som sägs i kommentaren till 6 kap. 3 §. Utlämnande av uppgift om identitetskorts giltighet 11 § Uppgift om giltigheten av ett statligt identitetskort får lämnas ut genom direktåtkomst. Paragrafen medger att uppgifter om det statliga identitetskortets giltighet får lämnas ut genom direktåtkomst. Övervägandena finns i avsnitt 10.3.1. Bestämmelsen motsvarar 16 § IdL. Längsta tid som personuppgifter får behandlas 12 § Personuppgifter och handlingar i registret får inte behandlas än vad som är nödvändigt med hänsyn till ändamålet med behandlingen, dock längst efter utgången av det kalenderår då 1.giltighetstiden för ett identitetskort gått ut, 2.en ansökan om identitetskort avslagits, eller 3.en ansökan återkallats. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om att personuppgifter och handlingar får behandlas för arkiv- ändamål av allmänt intresse, vetenskapliga eller historiska forsknings- ändamål eller statistiska ändamål än vad som anges i första stycket. I paragrafen regleras den längsta tid som personuppgifter och hand- lingar i id-kortsregistret får behandlas. Övervägandena finns i av- snitt 10.3.5. I första stycket anges att uppgifter och handlingar i id-kortsregistret inte får behandlas längre än vad som är nödvändigt för de ändamål de behandlas för. Detta följer redan av de allmänna principerna i artikel 5 i dataskyddsförordningen. För att ytterligare avgränsa den behandling som är tillåten har en yttersta tidsfrist införts. Flera uppgifter som finns i registret kan behöva sparas . Uppgifterna behövs för att det ska vara möjligt att göra olika kontroller i samband med att en person söker om ett nytt id- kort. Härigenom möjliggörs kontroll av att den sökande inte innehar flera kort med olika identiteter eller ansöker om att få ett kort med en annan persons identitet. Bestämmelsen är utformad så att den yttersta tidsfristen går ut efter utgången av det kalenderår då id-kortets giltighetstid gått ut eller ansökan avslagits eller återkallats. Det innebär att tidpunkten för när uppgifterna inte längre får be- handlas alltid kommer att infalla i samband med ett årsskifte. Att bestämmelsen anger en yttersta tidsgräns innebär inte att alla upp- gifter i registret ska behandlas . En bedömning av hur länge de olika typerna av uppgifter behöver behandlas måste göras av den personuppgiftsansvariga. Angående begreppet nödvändigt, jämför vad som sägs i kommentaren till 6 kap. 3 §. Andra stycket innehåller ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer att föreskriva för behandling än vad som anges i första stycket. Föreskrifterna får avse behandling för arkivändamål av allmänt intresse, vetenskapliga eller historiska forskningsändamål eller statistiska ändamål. Bestämmelsen är utformad i enlighet med dataskyddsförordningens terminologi. Tillfällig behandling av fingeravtryck, ansiktsbilder och biometriska uppgifter i samband med utfärdandet 13 § De fingeravtryck som tas vid ansökan och de biometriska upp- gifter som kan tas fram ur dessa får behandlas ärendet med anledning av ansökan om ett statligt identitetskort pågår. I paragrafen regleras tillfällig behandling av fingeravtryck. Överväg- andena finns i avsnitt 11.4.4. De fingeravtryck som ska tas vid ansökan om statligt identitets- kort för att lagras i lagringsmediet på id-kortet och de biometriska uppgifter som kan tas fram ur dessa får endast behandlas av den utfär- dande myndigheten handläggningen av sökandens an- sökan pågår. Av 17 § framgår att de därefter ska tas bort. Syftet med den tillfälliga lagringen är att den utfärdande myndigheten ska kunna göra en kvalitetskontroll av uppgifterna på id-kortet i samband med att id-kortet lämnas ut. Fingeravtrycken får inte sparas i id-korts- registret utan endast lagras tillfälligt i den utfärdande myndighetens ärendehanteringssystem. 14 § Fingeravtryck och biometriska uppgifter som kan tas fram ur dessa får inte användas som sökbegrepp. Av paragrafen framgår att fingeravtryck och de biometriska upp- gifter som kan tas fram ur dessa inte får användas som sökbegrepp. Övervägandena finns i avsnitt 11.4.4. Fingeravtryck som tas av den utfärdande myndigheten får inte i något sammanhang användas som sökbegrepp vid sökning med hjälp av automatiserad behandling. De fingeravtryck som tas vid ansökan och som lagras tillfälligt hos den utfärdande myndigheten omfattas alltså, till skillnad från de ansiktsbilder som lagras i id-kortsregistret, av ett undantagslöst sökförbud. Längsta tid som personuppgifterna tillfälligt får behandlas 15 § När en kontroll har genomförts vid ansökningstillfället enligt 3 kap. 11 eller 12 § ska de fingeravtryck och den ansiktsbild som då har tagits fram ur den handling som sökanden har lämnat över och de bio- metriska uppgifter som tagits fram ur dessa förstöras. Paragrafen anger den längsta tid som behandling får ske av fingerav- tryck, ansiktsbilder och biometriska uppgifter som tagits fram vid kontroll av uppgifterna i den handling sökanden identifierar sig med i samband med ansökan. Övervägandena finns i avsnitt 11.6.1. Om en sökande styrker sin identitet med en identitetshandling som innehåller ett lagringsmedium där fingeravtryck eller ansikts- bild är sparade får den utfärdande myndigheten enligt 3 kap. 11 § kontrollera att dessa motsvarar de fingeravtryck och den ansiktsbild som tas vid ansökan. Kontrollen kan göras mot en statlig identitets- handling eller någon annan handling som sökanden identifierar sig med. Om det rör sig om en sökande som har beviljats uppehållstill- stånd och som styrker sin identitet på annat sätt än med en identi- tetshandling som innehåller ett lagringsmedium där fingeravtryck eller ansiktsbild är sparade får en kontroll enligt 3 kap. 12 § i stället göras mot de fingeravtryck och den ansiktsbild som finns lagrade i sökan- dens uppehållstillståndskort. I den nu aktuella bestämmelsen före- skrivs att de fingeravtryck, ansiktsbilder och biometriska uppgifter som tagits fram ur identitetshandlingen eller uppehållstillståndskortet som sökanden lämnar över ska förstöras när kontrollen är klar. De uppgifter som tagits fram ur sökandens handling ska endast användas vid jämförelsen mellan dessa uppgifter och de som sökan- den lämnar på plats. Någon lagring av kontrollunderlaget får alltså inte ske. 16 § När en kontroll har genomförts vid utlämnandet enligt 4 kap. 3 § andra stycket ska de fingeravtryck och den ansiktsbild som då har tagits och de biometriska uppgifter som tagits fram förstöras. Paragrafen anger den längsta tid som fingeravtryck, ansiktsbilder och biometriska uppgifter som tas vid utlämnande får behandlas. Övervägandena finns i avsnitt 11.6.1. Innan det statliga identitetskortet lämnas ut är sökanden enligt 4 kap. 3 § andra stycket skyldig att på begäran lämna fingeravtryck och låta en bild i digitalt format tas av ansiktet för kontroll av om dessa motsvarar de fingeravtryck och den ansiktsbild som finns lag- rade i det identitetskort som ska lämnas ut. I bestämmelsen före- skrivs att de fingeravtryck och ansiktsbilder som tas vid utlämnandet och de biometriska uppgifter som tas fram ska förstöras när kontrollen är klar. Det får alltså inte ske någon lagring av kon- trollunderlaget. 17 § De fingeravtryck som tas vid ansökningstillfället och de biomet- riska uppgifter som tas fram ur dessa ska förstöras när iden- titetskortet har lämnats ut eller ansökan har återkallats eller avslagits. I paragrafen regleras den längsta tid som de fingeravtryck som tas vid ansökan får behandlas. Överväganden finns i avsnitt 11.4.4. De fingeravtryck som tas vid ansökan om statligt identitetskort ska sparas i lagringsmediet på id-kortet. Fingeravtrycken och de bio- metriska uppgifter som kan tas fram ur dessa får enligt 13 § behand- las av den utfärdande myndigheten handläggningen av sökandens ansökan pågår. Så snart id-kortet har lämnats ut ska de fingeravtryck som sparas tillfälligt i den utfärdande myndighetens ärendehanteringssystem och de biometriska uppgifter som tagits fram ur dessa förstöras. Detsamma gäller om ansökan om id-kort har återkallats eller avslagits. Syftet med den tillfälliga lagringen är att den utfärdande myndigheten ska kunna göra en kvalitetskontroll av uppgifterna på id-kortet i samband med att id-kortet lämnas ut. Till skillnad från vad som gäller ansiktsbilden får fingeravtrycken alltså efter att id-kortet lämnats ut inte sparas någon annanstans än i id- kortets lagringsmedium. Det är således inte möjligt att bygga upp ett register som innehåller de fingeravtryck som tas vid ansökan om id- kort. 1 § Beslut enligt denna lag får överklagas till allmän förvaltnings- domstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. I paragrafen föreskrivs att beslut enligt lagen får överklagas till all- män förvaltningsdomstol och att det krävs prövningstillstånd vid över- klagande till kammarrätten. Övervägandena finns i avsnitt 10.2.11. Paragrafen motsvarar 19 § IdL och ersätter 22 § förordningen om nationellt identitetskort, i vilken det hänvisas till bestämmelsen om överklagande i 40 § förvaltningslagen. 2 § Beslut enligt denna lag gäller , om inte något annat anges i beslutet. Paragrafen motsvarar 20 § IdL och i huvudsak 23 § förordningen om nationellt identitetskort. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Genom lagen upphävs lagen (2015:899) om identitetskort för folk- bokförda i . 3.Vid tillämpningen av 3 kap. 6 § och 4 kap. 3 § första stycket ska med statlig fysisk identitetshandling jämställas nationellt identitetskort och identitetskort för folkbokförda i samt, om ansökan görs före , svenskt körkort och SIS-märkt identitetskort. 4.Vid tillämpningen av 4 kap. 4 § ska med statligt identitetskort jämställas nationellt identitetskort och identitetskort för folkbokförda i . 5.Ärenden om utfärdande av identitetskort som har inletts hos pass- myndighet eller före ikraftträdandet men som ännu inte har avgjorts handläggs enligt äldre föreskrifter. 6.Uppgifter och handlingar i registret över nationella identitetskort och databasen med uppgifter om identitetskort för folkbokförda i ska i och med ikraftträdandet föras över till registret över statliga iden- titetskort. 7.Skatteverket får behandla uppgifter och handlingar i databasen med uppgifter om identitetskort för folkbokförda i längst till och med . Uppgifter och handlingar som avser ansökningar om identitetskort som avslutats hos ska föras över till registret över statliga identitetskort. 8.Bestämmelserna om återkallelse gäller även nationella identitets- kort och identitetskort för folkbokförda i som utfärdats av pass- myndighet eller . Övervägandena finns i kapitel 14. Punkten 1 föreskriver när lagen ska träda i kraft och punkten 2 att IdL då ska upphöra att gälla. Av punkten 3 följer att nationella identitetskort och identitets- kort för folkbokförda i ska jämställas med statliga fysiska identitetshandlingar under kortens hela giltighetstid. Korten kan alltså användas för att identifiera sökanden i samband med en ansö- kan om statligt identitetskort och när id-kortet lämnas ut. Av punk- ten framgår också att även körkort och SIS-märkta identitetskort kan användas, dock endast från ikraftträdandet. Regleringen i punkten 4 innebär att ett nationellt identitetskort eller ett identitetskort för folkbokförda i som tidigare utfär- dats för sökanden ska lämnas in för makulering i samband med att det statliga identitetskortet lämnas ut. En och samma person kan alltså endast inneha ett statligt utfärdat id-kort . I punkten 5 föreskrivs att ärenden om utfärdande av identitets- kort som har inletts hos passmyndighet eller före ikraft- trädandet men som ännu inte har avgjorts när lagen träder i kraft ska handläggas enligt de äldre föreskrifterna. Det innebär alltså att Skatte- verket kommer att fortsätta handlägga de inneliggande ärendena enligt IdL medan passmyndigheterna handlägger ärendena enligt förordningen om nationella identitetskort. Av punkten 6 följer att de uppgifter som finns i registret över nationella identitetskort och databasen med uppgifter om identitets- kort för folkbokförda i i och med ikraftträdandet ska ingå i det nya id-kortsregistret. Det innebär att bestämmelserna om be- handling av personuppgifter i det nya id-kortsregistret och bestäm- melser om sekretess för uppgifter i registret kommer att omfatta även de uppgifter som ursprungligen registrerades i de gamla registren. Eftersom kommer att handlägga de ärenden som kommit in före ikraftträdandet får myndigheten enligt punkten 7 ha tillgång till uppgifterna om identitetskort för folkbokförda i . Uppgifter och handlingar som avser de ansökningar om id-kort som avslutar under övergångs- tiden måste även de föras in i id-kortsregistret. Punkten 8 föreskriver att bestämmelserna om återkallelse även ska gälla nationella identitetskort och identitetskort för folkbokför- da i som utfärdats av passmyndighet och . Skatte- verket ska alltså inte hantera frågor om återkallelse även om det rör sig om ett identitetskort som den myndigheten har utfärdat. Bestäm- melsen innebär att de nya grunderna för återkallelse tillämpas även beträffande id-kort som utfärdats enligt den gamla lagstiftningen. 16.2Förslaget till lag om ändring i passlagen (1978:302) 5 § En svensk medborgare får inte resa ut ur riket utan att medföra giltigt pass. Första stycket gäller inte 1.mönstrat sjöfolk på fartyg under tjänstgöring ombord på far- tyget eller fiskare under yrkesutövning, 2.medlem av besättning på luftfartyg under tjänstgöring ombord på luftfartyget, om han eller hon har flygcertifikat eller därmed jäm- förlig handling, 3.den som är medborgare även i en annan stat än och som medför legitimationshandling som gäller som pass och är utfärdad av en myndighet i den staten, 4.den som reser till någon av de stater mot vilka gränskontroll inte genomförs enligt och rådets förordning (EU) 2016/399 av om en unionskodex om gräns- passage för personer (kodex om Schengengränserna), eller 5.den som reser till en annan stat inom Europeiska unionen än en sådan stat som avses i 4 och som medför ett giltigt statligt identi- tetskort med funktion som resehandling som avses i 1 kap. 2 § andra stycket lagen (20xx:xx) om statliga identitetshandlingar. En svensk medborgare ska vid inresa från en annan stat medföra giltigt pass. Detta gäller dock inte 1.om det svenska medborgarskapet kan styrkas på annat sätt, exempelvis genom uppvisande av ett giltigt statligt identitetskort med funktion som resehandling som avses i 1 kap. 2 § andra stycket lagen om statliga identitetshandlingar, eller 2.vid inresa från en stat mot vilken gränskontroll inte genomförs enligt kodexen om Schengengränserna. I paragrafen regleras skyldigheten för svenska medborgare att med- föra pass vid resa till och från och undantag från detta krav. Ändringarna är en konsekvens av att ett nytt statligt identitetskort med funktion som resehandling införs och ersätter det nationella identitetskortet. I andra stycket 5 regleras ett undantag från passkravet vid resa från till en annan stat inom EU än en stat som anslutit sig till Schengen. I stället för pass kan den resande medföra ett statligt iden- titetskort med funktion som resehandling som i detta hänseende er- satt det tidigare nationella identitetskortet. Tredje stycket 1 reglerar ett undantag från passkravet vid inresa till . Även i detta fall kan det statliga identitetskortet med funk- tion som resehandling ersätta passet. 5 a § ska övervaka att bestämmelserna i 5 § följs. Den som enligt 5 § ska medföra pass eller statligt identitetskort med funktion som resehandling ska på begäran 1.överlämna passet eller identitetskortet till en polisman, en särskilt förordnad passkontrollant eller en tjänsteman vid , eller , och 2.låta en befattningshavare enligt 1 ta fingeravtryck och en bild i digitalt format av hans eller hennes ansikte för kontroll av att dessa motsvarar de fingeravtryck och den ansiktsbild som finns sparade i passet eller identitetskortet. När en kontroll enligt andra stycket 2 har genomförts, ska finger- avtrycken och ansiktsbilden samt de biometriska uppgifter som då har tagits fram förstöras. I paragrafen regleras skyldigheten att lämna över en resehandling till behörig gränskontrolltjänsteman för kontroll av de fingeravtryck och den ansiktsbild som finns lagrade där samt att lämna fingerav- tryck och låta sig fotograferas i syfte att jämföra med uppgifterna i handlingen. Övervägandena finns i avsnitt 11.6.2. Ändringarna i andra stycket sker mot bakgrund av de nya bestäm- melserna om lagring av fingeravtryck i statliga identitetskort.