sou · H7B318 · 2019-05-03 00:00:00 — Elever som påbörjar och fullföljer studier i ämnet modersmål *Omfattar elevpopulationen, uppdelad på berättigade och deltagande, som /13 var i årskurs 6, och som /14 var i årskurs 7, /15 i årskurs 8 och 2015/16 i årskurs 9. **Omfattar elevpopulationen, uppdelad på berättigade och deltagande, som /14 var i årskurs 6, och som /15 var i årskurs 7, /16 i årskurs 8 och 2016/17 i årskurs 9. ***Omfattar elevpopulationen, uppdelad på berättigade och deltagande, som läsåret 20 14/15 var i årskurs 6, och som /16 var i årskurs 7, /17 i årskurs 8 och 2017/18 i årskurs 9. ^I underlag är uppgift om 1–4 elever sekretessprickad (--) för att undvika röjande av enskilda elever. Utmärkande för albanska är att antalet deltagande elever i samtliga kohorter ökar inför årskurs 9, trots att antalet berättigade ibland faktiskt sjunker från årskurs 8 till 9 (kohort 3). Huruvida det handlar om det som tidigare i betänkandet benämndes som strategiska val, varvid eleverna som haft modersmålsundervisning och hoppat av, återvänder för betygets skull i årskurs 9, är ingenting som utred- ningen utifrån det tillgängliga materialet kan slå fast. Med tanke på att av de deltagande i årskurs 9, /18 inte får betyg i ämnet, kan man fundera om strategin är framgångsrik. Bland de 437 som får betyg får endast ett fåtal F. Den övergripande slutsatsen gällande förändringar i elevpopula- tionen och deltagandefrekvensen i albanska, med hänsyn till begränsningen att vi inte vet om det är samma elever som är kvar , är att den är ganska stabil, med undantag för övergången mellan årskurserna 6 och 7 för kohorterna 1 och 2. Elever som påbörjar och fullföljer studier i ämnet modersmål Spanska är ett populärt språk att läsa inom ramen för språkvalet, som alla elever kan välja från årskurs 6. Men deltagandefrekvensen i modersmålsundervisningen för de elever som har spanska som modersmål ligger /18 på relativt låga i hela . *Omfattar elevpopulationen, uppdelad på berättigade och deltagande, som /13 var i årskurs 6, och som /14 var i årskurs 7, /15 i årskurs 8 och 2015/16 i årskurs 9. **Omfattar elevpopulationen, uppdelad på berättigade och deltagande, som /14 var i årskurs 6, och som /15 var i årskurs 7, /16 i årskurs 8 och 2016/17 i årskurs 9. ***Omfattar elevpopulationen, uppdelad på berättigade och deltagande, som /15 var i årskurs 6, och som /16 var i årskurs 7, /17 i årskurs 8 och 2017/18 i årskurs 9. ^I underlag är uppgift om 1–4 elever sekretessprickad (--) för att undvika röjande av enskilda elever. Det kan noteras att elevpopulationen i modersmålsämnet spanska, dvs. antalet berättigade och deltagande elever som börjar i årskurs 6, ökar . Även andelen deltagare ökar. Således, var /13 1 090 elever berättigade till modersmålsundervisning i span- ska i årskurs 6. /14 var 1 285 elever i årskurs 6 berättigade (deltog) och det påföljande /15, 1 337 elever (deltog). Förändringarna i elevpopu- lationen inom kohorterna mellan årskurserna 6 och 9 är antingen viss ökning (84 elever i kohort 1) eller viss minskning (65 elever i kohort 2 och 75 elever i kohort 3). Det utmärkande för modersmålsunder- visning i spanska är dock att både antalet och andelen deltagande elever minskar (med undantag av mindre avvikelser mellan års- Elever som påbörjar och fullföljer studier i ämnet modersmål kurserna 7 och 8 i den första kohorten och 8 och 9 i den andra kohor- ten). Deltagandefrekvensen, alltså andelen deltagande av de berät- tigade för den tredje kohorten minskar mellan årskurserna 6 () och 9 (). I den första kohor- ten, som sett till det totala elevunderlaget ökar, minskar deltagande- frekvensen , från i årskurs i årskurs 9. Minskningen för den andra kohorten är på . Det stora bortfallet sker mellan årskurserna 6 och 7 och sedan mellan årskurserna 7 och 8. Deltagandefrekvensen i årskurserna 8 och 9 är ganska stabil. Det finns dessutom ett antal elever som inte får betyg i årskurs 9. Däremot, finns det ett fåtal (kohorterna 1 och 2) eller inga (kohort 3) elever med betyget F. Sammanfattningsvis är den övergripande slutsatsen att elevpopu- lationen i spanska som modersmål uppvisar svaga förändringar, men deltagandefrekvensen försvagas under högstadiet, vilket leder till att lite drygt en tredjedel av alla berättigade elever deltar i undervis- ningen i årskurs 9. Ännu färre får betyg i ämnet. Bosniska har i statistik en egen unik språkkod, men redovisas inte sällan, bland annat också i föreliggande betänkandets andra kapitel, som en del av språket bosniska/kroatiska/serbiska. Även serbiska och kroatiska redovisas ibland som unika språk. Ser- biska är förresten det trettonde största modersmålet i svensk grund- skola, sett till antalet elever i årskurs 9 /18. Bosniska är det åttonde största. Bosniska/kroatiska/serbiska är det fjärde största språket, sett till antalet berättigade elever i samtliga årskurser. Elever som påbörjar och fullföljer studier i ämnet modersmål *Omfattar elevpopulationen, uppdelad på berättigade och deltagande, som /13 var i årskurs 6, och som /14 var i årskurs 7, /15 i årskurs 8 och 2015/16 i årskurs 9. **Omfattar elevpopulationen, uppdelad på berättigade och deltagande, som /14 var i årskurs 6, och som /15 var i årskurs 7, /16 i årskurs 8 och 2016/17 i årskurs 9. ***Omfattar elevpopulationen, uppdelad på berättigade och deltagande, som /15 var i årskurs 6, och som /16 var i årskurs 7, /17 i årskurs 8 och 2017/18 i årskurs 9. ^I underlag är uppgift om 1–4 elever sekretessprickad (--) för att undvika röjande av enskilda elever. Det vi kan se i tabellen är att bosniska, sett till elevunderlaget, är ett svagt växande språk. Andelen elever som deltar i undervisningen i årskurserna 6 till 9 rör sig i intervallen mellan 49 (som minst) och (som mest). Genomsnittet för alla årskurser (1–9) under /18 är . Det kan konstateras att antalet berättigade elever i samtliga kohorter ökar mellan årskurserna 6 och 9.Antalet deltagande elever ökar i kohort 1, men här har också antalet berättigade ökat mest. Antalet deltagande elever minskar något i kohorterna 2 och 3, som antalet berättigade elever ökar med 43 respektive med 48 elever. Procentuellt har deltagande- frekvensen försvagats i samtliga tre kohorter, , mellan årskurserna 6 och 9. Återigen vet vi inte i vilken utsträckning det rör sig om samma elever. Det som dock utmärker sig i materialet för bosniska är att de elever som deltagit i årskurs 9 också fullföljer studier i ämnet och får betyg. I två kohorter är de faktiskt fler än inskrivna , vilket tyder på att nya elever har registrerat sig efter läsårets början och fått betyg i slutet av årskurs 9. Elever som påbörjar och fullföljer studier i ämnet modersmål Polska uppvisar ett ganska samstämmigt mönster gällande elevpopu- lationens storlek i kohorterna 1 och 2 och något avvikande gällande den tredje kohorten. *Omfattar elevpopulationen, uppdelad på berättigade och deltagande, som /13 var i årskurs 6, och som /14 var i årskurs 7, /15 i årskurs 8 och 2015/16 i årskurs 9. **Omfattar elevpopulationen, uppdelad på berättigade och deltagande, som /14 var i årskurs 6, och som /15 var i årskurs 7, /16 i årskurs 8 och 2016/17 i årskurs 9. ***Omfattar elevpopulationen, uppdelad på berättigade och deltagande, som /15 var i årskurs 6, och som /16 var i årskurs 7, /17 i årskurs 8 och 2017/18 i årskurs 9. ^I underlag är uppgift om 1–4 elever sekretessprickad (--) för att undvika röjande av enskilda elever. Antalet berättigade elever i kohort 1 och 2 ökar mellan årskurserna 6 och 9 med 121 respektive 71 elever. Kohort 3 ökar med blygsamma 4 elever. Antalet deltagande elever minskar i kohorterna 1 och 3, mellan årskurserna 6 och 7, men det ökar i kohort 2. Till årskurs 9 ökar dock deltagande i kohorterna 1 och 3, men det minskar i ko- hort 2. Det gemensamma för samtliga kohorter är att andelen elever som deltar i relation till berättigade, minskar mellan årskurs 6 och 9. Minskningen varierar mellan . Vi vet dock inte om det rör sig om samma elever som deltar i undervisningen från läsår till läsår. Den övergripande slutsatsen är att polska uppvisar relativt små förändringar i den generella elevpopulationen. Deltagandefrekven- sen bromsas något, men bortfallet förefaller inte vara särskilt stort. Slutsatsen stärks av antalet elever som i årskurs 9 får betyg i ämnet i samtliga kohorter. Ett fåtal eller inga får F. Elever som påbörjar och fullföljer studier i ämnet modersmål Tigrinja tillhör inte de tio största språken, sett över hela grund- skolan, men /18 är det tionde största bland eleverna i årskurs 9. *Omfattar elevpopulationen, uppdelad på berättigade och deltagande, som /1 3 var i årskurs 6, och som /14 var i årskurs 7, /15 i årskurs 8 och 2015/16 i årskurs 9. **Omfattar elevpopulationen, uppdelad på berättigade och deltagande, som /14 var i årskurs 6, och som /15 var i årskurs 7, /16 i årskurs 8 och 2016/17 i årskurs 9. ***Omfattar elevpopulationen, uppdelad på berättigade och deltagande, som /15 var i årskurs 6, och som /16 var i årskurs 7, /17 i årskurs 8 och 2017/18 i årskurs 9. ^I underlag är uppgift om 1–4 elever sekretessprickad (--) för att undvika röjande av enskilda elever. Tigrinja är ett stadigt växande språk. Elevpopulationen i kohort 1 har nästan fördubblats till årskurs 9. De två andra kohorterna har inte riktigt vuxit så snabbt, men de har å andra sidan börjat från högre nivåer i årskurs 6. Ökningen av antalet deltagande elever har varit konsistent, men har inte riktigt hängt med ökningen av antalet berättigade. Konsekvensen är att deltagandefrekvensen har fallit i samtliga kohorter med 4, , mellan årskurserna 6 och 9. Bland elever med betyg har endast ett fåtal fått F. Finska intar femtonde plats på listan över de största språken i modersmålsundervisningen i svensk grundskola /18, sett till antalet berättigade elever i årskurs 9. Utredningen har ändå valt Elever som påbörjar och fullföljer studier i ämnet modersmål att inkludera språket då det är ett minoritetsspråk med starkare skydd och därmed bredare tillgång för de berättigade eleverna (inga krav om fem elever, grundläggande kunskaper i språket eller sju läsår gäller här). I betänkandets kapitel 6 visade utredningen dock att det finns ett ganska stort gap mellan antalet berättigade och deltagande elever i finska över hela /18. Kan vi se något mönster gällande elevpopulationen och deltagandefrekvensen med utgångspunkt i material? *Omfattar elevpopulationen, uppdelad på berättigade och deltagande, som /13 var i årskurs 6, och som /14 var i årskurs 7, /15 i årskurs 8 och 2015/16 i årskurs 9. **Omfattar elevpopulationen, uppdelad på berättigade och deltagande, som /14 var i årskurs 6, och som /15 var i årskurs 7, /16 i årskurs 8 och 2016/17 i årskurs 9. ***Omfattar elevpopulationen, uppdelad på berättigade och deltagande, som /15 var i årskurs 6, och som /16 var i årskurs 7, /17 i årskurs 8 och 2017/18 i årskurs 9. ^I underlag är uppgift om 1–4 elever sekretessprickad (--) för att undvika röjande av enskilda elever. Tre mönster framträder i tabellen ovan. Det första är den ganska stabila elevpopulationen gällande berättigade elever i samtliga ko- horter och över samtliga årskurser. För kohort 1 ser vi att skillnaden mellan berättigade elever i årskurs 6 och 9 endast är plus 7 elever. Visserligen minskade antalet berättigade elever med 35 till årskurs 8, för att till årskurs 9 öka med 42. Kohort 2, som /17 var i årskurs 9, ökade med 52 elever mellan årskurserna. Kohort 3 min- skade däremot kontinuerligt och hamnade på minus 23 elever i års- kurs 9. Det andra mönstret är, med vissa undantag, en kontinuerlig minskning av deltagande elever, vilket endast under vissa övergångar Elever som påbörjar och fullföljer studier i ämnet modersmål kan förklaras med förändringar i elevunderlaget.3 För kohort 1 ser vi, trots att antalet berättigade elever har ökat något, att antalet deltagande elever har minskat . Det största bortfallet sker mellan årskurserna 6 och 7, vilket också stämmer för de två andra kohorterna. fortsätter bortfallet, dock i mindre utsträckning. Ett undantag är relationen mellan årskurserna 7 och 8 för den andra kohorten där antalet berättigade elever ökar med 56 elever, medan antalet deltagare minskar med två elever. Vid två andra tillfällen ökar deltagandet något. Vi vet dock inte om det rör sig om samma elever som deltar läsår efter läsår eller som hoppar av till exempel inför årskurs 7 för att återkomma till undervisningen i årskurs 9. Det tredje mönstret är den stora differensen mellan deltagande elever i årskurs 9 i samtliga kohorter, i synnerhet i den andra, och antalet elever som har fått betyg A–F (väldigt få har fått betyget F dock). Differensen för kohort 1 är 31 elever, för kohort 2, 89 elever och för kohort 3, 30 elever. Antalet elever som har fått streck är försvinnande litet, färre än fem . Det innebär att merparten av eleverna som utgör differensen mellan deltagande och betyg i årskurs 9 på ett tidigt stadium (de fick inte ens streck) har hoppat av undervisningen eller så har de flyttat utomlands. Sammanfattningsvis kan det konstateras att deltagandefrekven- sen i modersmålsundervisning i finska i årskurs 6–9 är ganska låg. Den försvagas framför allt vid övergången mellan årskurserna 6 och 7.För kohorterna 1 och 3 finns också väsentligt bortfall mellan års- kurserna 8 och 9, också sett mot bakgrund av att antalet berättigade elever ökar . Deltagandefrekvensen i finska fortsätter försvagas under årskurs 9 då en del elever tydligen inte får betyg i ämnet. 8.2Utredningens bedömning och slutsatser Utredningens ambition var att i detta kapitel besvara direktivets fråga om genomströmningen, dvs. i vilken utsträckning eleverna påbörjar och fullföljer studier i ämnet modersmål. Utredningen stötte dock snabbt på avsevärda metodologiska svårigheter. 3Ett exempel där minskningen av deltagande elever skulle kunna förklaras med minskat antal berättigade elever är relationer mellan årskurserna 7 och 8 för den första kohorten. Både antalet berättigade och deltagande minskade med 19 elever. Elever som påbörjar och fullföljer studier i ämnet modersmål finns ingen forskning där frågan systematiskt har undersökts. Det finns visserligen en del kvalitativa studier men framför allt om varför eleverna söker sig till ämnet eller hoppar av. Genom kontakter med huvudmän och skolor har vi, något förvånande, fått veta att ingen för närmare statistik om hur genomströmningen ser ut sett över hela grundskoleperioden, stadierna eller ens årskurserna. Information som utredningen har samlat in genom besök och intervjuer redovisa- des tidigare i betänkandets kapitel 6 under rubriken om de påver- kande faktorerna. Även här har det för det mesta handlat om moti- vation att söka sig till och stanna kvar i undervisningen. Utredningen tog vidare kontakt med med förhoppning om att myn- dighetens statistikavdelning kunde bistå oss med mer precisa underlag. har dock inte rätt att samla in individuppgifter om vilket språk elever får modersmålsundervisning i, då det klassas som en känslig personuppgift. kunde dock förse utredningen med rådata på grupp- nivå om elevernas berättigande till och deltagande i modersmåls- undervisning i ett antal språk /13, i årskurs 6–9, samt hur många som får betyg i modersmålsämnet i årskurs 9. Utred- ningen insåg ganska snabbt att det skulle bli svårt att fastställa hur genomströmningen i samtliga språk ser ut. Men det tillhandahållna underlaget innehöll en del andra mycket intressanta och relevanta uppgifter om hur elevpopulationen, omfattandes både berättigade och deltagande elever, dess förändringar och deltagandefrekvensen såg ut. För att kunna presentera materialet på ett överskådligt och tydligt sätt skapades tre kohorter, som ska uppfattas som ”heuristic devices” snarare än distinkta grupper av samma elever som läser från läsår till läsår. Resultatet av dessa metodologiska övningar har presenterats i detta kapitel. De finns indikationer, vilket också har bekräftats under besök i kommuner och skolor samt i intervjuer med representanter för enskilda huvudmän, att icke-nyanlända elevers tillgång till moders- målsundervisning gynnas om det tillkommer många nyanlända ele- ver i deras språk. Arabiska, somaliska och de persiska språken är tydliga exempel. Anledningen är att skolor och huvudmän blir skyl- diga att anordna både studiehandledning och modersmålsunder- visning till de nya eleverna, vilket leder till att undervisningen anord- nas överhuvudtaget, på elevens ordinarie skola och under rimliga tider. Andra positiva konsekvenser för alla elever kan vara att om Elever som påbörjar och fullföljer studier i ämnet modersmål antalet elever med ett språk blir tillräckligt stort på en skola, återigen handlar det för det mesta om arabiska och somaliska, då kan det hända att skolan väljer att anställa läraren på heltid, i stället för att hyra in på timmar från central enhet. Lärarens närvaro och tillgäng- lighet innebär vid sidan om flexibiliteten i när undervisningen ska anordnas också mer samverkan med lärarkollektivet och möjligheten att ingå i kompetenshöjande insatser. Ökad kvalitet i undervisningen, ämnets status och positiv diskurs i skolan och bland vårdnadshavarna borde i sin tur locka fler elever till undervisningen. Det här är i mångt och mycket ett teoretiskt resonemang, då vi utifrån tillgängliga empiriska belägg inte kan slå fast att den här kedjan med andra positiva konsekvenser verkligen uppstår. Deltagandefrekvensen, dvs. andelen berättigade elever som deltar i undervisningen, sjunker i så gott som samtliga språk under års- kurs 6–9. Som högst är deltagandefrekvensen i årskurs 6 i samtliga kohorter, för att sedan kontinuerligt försvagas upp till årskurs 9. Självklart finns vissa avvikelser gällande enstaka språk och kohorter, men det generella mönstret är tydligt. Ju äldre eleverna är desto lägre deltagande i modersmålsundervisningen. Deltagandefrekvensen i hög- stadiet är också väsentligt lägre än i låg- och mellanstadiet för så gott som samtliga redovisade språk. Avslutningsvis upprepar utredningen uppmaningen som riktades till huvudmän i början på kapitlet. Rutiner för rapportering, sam- manställning och analys av elevgenomströmningen måste upprättas. Utan att detta grundläggande krav är uppfyllt kan vi inte med säker- het veta hur elevgenomströmningen i ett språk ser ut, sett över års- kurser och stadier, i jämförelser mellan olika elevkohorter och i jämförelse med andra språk. Tydligt underlag skulle också öppna för djupare analyser av befintliga och identifiering av nya åtgärder nöd- vändiga för att öka deltagandet. Den övergripande bedömning utredningen gör utifrån detta kapitel är att huvudmän och rektorer bör göra fler insatser för att göra ämnet mer attraktivt för eleverna i högstadiet. I synnerhet gäller det den kritiska övergången mellan årskurserna 6 och 7. 9Modersmålsundervisning, studiehandledning och studieresultat Utredningen har givits i uppdrag att analysera och bedöma om, och så fall hur, studier i ämnet modersmål respektive studiehandledning på modersmålet mer än alternativa åtgärder förbättrar elevernas studieresultat, bl.a. elevernas behörighet till gymnasieskolans natio- nella program. I kapitlet om uppdrag och genomförande diskute- rades båda deluppdragen. En av slutsatserna är att det är svårt att isolera betydelsen av en timmes deltagande i modersmålsundervis- ning och studiehandledning för elevernas sammanlagda studieresultat när vi vet att en mängd olika faktorer påverkar hur det går för eleverna i skolan. I kapitel 4 om forskningen redovisades stu- dier som visar att det föreligger ett positivt samband mellan del- tagande i modersmålsundervisning, läs- och skrivutveckling (både i modersmålet och svenska) och studieresultat. Det finns också studier som visar att inga effekter kan påvisas. Ingen studie har hävdat att det föreligger ett negativt samband, i meningen att deltagande skulle sän- ka elevernas studieresultat eller bromsa utvecklingen av majoritets- språket. Det finns ingen forskning om statistiska samband mellan studiehandledning på modersmålet och studieresultat. Utredningen avser i detta kapitel besvara delfrågorna med hjälp av statistiska underlag från , en statistisk analys utförd av SCB, med underlag från huvudmän samt utifrån iakttagelser under studiebesöken i kommuner och intervjuer med företrädare för enskilda huvudmän. Kapitlet är uppdelat i två huvudsakliga avsnitt. Ett tar upp modersmålsundervisningen och studieresultat och det andra studiehandledningen på modersmål och studieresultat. Modersmålsundervisning, studiehandledning och studieresultat Utredningen har gett SCB i uppdrag att utifrån statistiska data ana- lysera vad deltagande i modersmålsundervisning betyder för behö- righet till nationella gymnasieprogram. SCB har i det avseendet tagit fram uppgifter och genomfört två analyser, en deskriptiv och en regressionsanalys som belyser hur elever som deltar i modersmåls- undervisning presterar i förhållande till elever som inte deltar.1 Presentationer och analyser som följer i detta avsnitt är huvudsak- ligen hämtade från SCB:s underlag. Analysen bygger på populationen av de elever i årskurs 9 som fick ett slutbetyg och som var berättigade till moders- målsundervisning . Grunduppgifterna hämtas från elevregister för och den totala popula- tionen beräknas uppgå till cirka 26 500 personer. Elever med till- fälliga personnummer ingår inte i materialet. Materialet har försetts med uppgifter som enligt forskning har betydelse för hur elever presterar i skolan: kön, utländsk bakgrund, nyinvandrad () och föräldrars utbildningsnivå. Nedan beskrivs samtliga variabler mer ingående. a) Behörighet till gymnasieskolan Denna uppgift avser om eleven uppnått behörighet till gymnasie- skolan eller inte (behörighet till yrkesprogram). För att uppnå behö- righet krävs godkända betyg i svenska eller svenska som andraspråk, engelska och matematik och i minst fem andra ämnen från grund- skolan. 1En deskriptiv analys innebär i den enklaste meningen en analys där variablernas värden beskrivs i relation till varandra. Regressionsanalys är en statistisk metod för att analysera samband mellan en beroende variabel och olika bakgrundsvariabler. Modersmålsundervisning, studiehandledning och studieresultat b) Berättigad till modersmålsundervisning Eleven har notering om att vara berättigad till modersmålsunder- visning. Uppgift har hämtats från elevregister avseende elever . c) Deltagit i modersmålsundervisning Eleven har fått ett betyg A–F i ämnet modersmål. Uppgift har häm- tats från elevregister avseende slutbetyg i årskurs 9, . Eleven är inskriven i en skola med eller enskild huvud- man. Uppgift har hämtats från elevregister avseende elever . Uppgift om elevens kön har hämtats från elevregister avseende slutbetyg i årskurs 9, . f) Utländsk bakgrund Denna variabel kodas i två kategorier. Svensk bakgrund avser elever födda i där minst en förälder är född i . Utländsk bak- grund avser elever födda i där båda föräldrarna är födda utom- lands eller elever som själva är födda utomlands. I denna kategori ingår elever med okänd bakgrund. Uppgift har hämtats från elevregister avseende slutbetyg i årskurs 9, . g) Föräldrars utbildningsnivå Uppgift om biologiska föräldrars utbildningsnivå (då eleven avslutade ). Utbildningsnivån kodas i fyra kate- gorier (okänd, förgymnasial, gymnasial, eftergymnasial). Modersmålsundervisning, studiehandledning och studieresultat klassificeras därefter utifrån den förälder som har högst utbildnings- nivå. I regressionsmodellen används en härledd variabel om eleven har minst en förälder som har eftergymnasial utbildning eller inte. Föräldrars utbildningsnivå har hämtats från elevregister avseende slutbetyg i årskurs 9, . Elever med utländsk bakgrund som invandrat eller . Dessa elever räknas som nyanlända.2 Uppgift har häm- tats från elevregister avseende slutbetyg i årskurs 9, vår- terminen 2018. i) Deltar i svenska som andraspråk Eleven har fått ett betyg A–F i svenska som andraspråk.