sou · H7B33 · 2019-01-30 00:00:00 — Regeringen föreskriver i fråga om förordningen (2007:414) om jobb- och utvecklingsgarantin att 2 § ska ha följande lydelse. Inom ramen för jobb- och utvecklingsgarantin ska Arbetsför- medlingen 1.kartlägga vilka ytterligare insatser deltagaren behöver för att kunna stärka sin position på arbetsmarknaden, 2. lämna det stöd som deltag- 2. lämna det stöd som deltag- aren behöver för att uppfylla det aren behöver för att uppfylla det som framgår av den individuella som framgår av den individuella handlingsplan som ska upprättas planeringen som ska upprättas enligt 6 § förordningen (2000:628) enligt 6 § förordningen (2000:628) 3.kontinuerligt följa upp dels resultatet av de insatser deltagaren tagit del av inom programmet, dels att deltagaren har både insatser och tid att söka arbete i sådan omfattning som behövs för att uppnå syftet med programmet. Denna förordning träder i kraft . 10Senaste lydelse 2015:949. 1.10Förslag till förordning om ändring i förordningen (2016:937) om statsbidrag för regional yrkesinriktad vuxenutbildning Regeringen föreskriver i fråga om förordningen (2016:937) om stats- bidrag för regional yrkesinriktad vuxenutbildning att 34 § ska ha följ- ande lydelse. fördelning av statsbidrag ta hän- fördelning av statsbidrag ta hän- syn till behoven av kompetens på syn till arbetslöshetens omfattning och behoven av kompetens på hetens omfattning i de samverk- hela arbetsmarknaden i de sam- ska tas till det utlåtande om pla- som lämnats från berörd regionalt Första stycket gäller inte sammanhållna yrkesutbildningar till yrkes- förare för persontransporter eller godstransporter. För sådan utbild- ning gäller i stället att vid sin fördelning av statsbidrag ska ta hänsyn till behovet av geografisk spridning av utbildnings- platserna. Denna förordning träder i kraft . 1.11Förslag till förordning om ändring i förordningen (2017:583) om regionalt tillväxtarbete Regeringen föreskriver i fråga om förordningen (2017:583) om regio- nalt tillväxtarbete att det ska införas tre nya paragrafer, 14 a–c §§, och en ny rubrik närmast före 14 a §, med följande lydelse. 14 a § Det regionala tillväxtarbetet ska omfatta regionalt kompe- tensförsörjningsarbete. 14 b § Med regionalt kompetensförsörjningsarbete avses i denna för- ordning strategiskt arbete som bidrar till en väl fungerande kompe- tensförsörjning i näringslivet och offentlig sektor. 14 c § I det regionala kompetensförsörjningsarbetet ingår att 1.utifrån de prioriteringar som görs i den regionala utvecklings- strategin och andra relevanta strategier fastställa målsättningar för och samordna regionalt kompetensförsörjningsarbete i samverkan med kommuner, statliga myndigheter, utbildningsanordnare och andra berörda aktörer, 2.bidra med analyser och prognoser över kompetensförsörj- ningsbehov i näringslivet och i den offentliga sektorn i länet . Här ingår att bidra med analyser inför utbildnings- dimensionering inom olika utbildningsformer inom länet, och sär- skilt lämna utlåtande till länets kommuner om den planering av utbildningsutbud som görs i ansökningar om statsbidrag enligt för- ordningen (2016:937) om statsbidrag för regional yrkesinriktad vuxen- utbildning, 3.med utgångspunkt i de behov som framkommer i analyser och prognoser, samordna och samverka kring insatser tillsammans med kommuner, statliga myndigheter, företrädare för arbetslivet, utbild- ningsanordnare samt andra berörda aktörer, och 4.samverka med Arbetsförmedlingen och länets kommuner kring planering av utbudet av utbildning och validering som arbetsmark- nadspolitiska insatser. Denna förordning träder i kraft . 1.12Förslag till förordning om ändring i förordningen (2017:819) om ersättning till deltagare Regeringen föreskriver i fråga om förordningen (2017:819) om er- sättning till deltagare i arbetsmarknadspolitiska insatser att 10 kap. 5 och 9 §§ ska ha följande lydelse. Aktivitetsstöd, utvecklingsersättning, etableringsersättning, eta- bleringstillägg och bostadsersättning får inte lämnas till- baka än månaden före ansökningsmånaden, om det inte finns sär- skilda skäl. Ersättning för resor, logi och dubbelt boende och vissa andra kost- nader enligt 3 kap. 1–9 §§ får inte lämnas för kostnader som uppstår före en ansökan, om det inte finns särskilda skäl. Första stycket gäller inte eta- Första stycket gäller inte eta- bleringsersättning som lämnas för bleringsersättning som lämnas för deltagande i kartläggning och deltagande i kartläggning och medverkan till upprättandet av en medverkan till upprättandet av en individuell handlingsplan eller för individuell planering eller för eta- ning som lämnas för för kartläggning och upprättan- kartläggning och upprättandet av det av en individuell handlingsplan. en individuell planering. Aktivitetsstöd, utvecklingsersättning, etableringsersättning, etable- ringstillägg och bostadsersättning beräknas och betalas ut av Försäk- ringskassan i efterskott. nas för deltagande i kartläggning nas för deltagande i kartläggning och medverkan till upprättandet och medverkan till upprättandet av en individuell handlingsplan får av en individuell planering får dock dock betalas ut oftare än månads- betalas ut oftare än i vis i efterskott. etableringstillägg och bostads- ersättning som lämnas för kartläggning och med- verkan till upprättandet av en indi- viduell handlingsplan. etableringstillägg och bostads- ersättning som lämnas för kartläggning och med- verkan till upprättandet av en indi- viduell planering. Denna förordning träder i kraft . 1.13Förslag till förordning om ändring i förordningen (2017:820) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare Regeringen föreskriver i fråga om förordningen (2017:820) om eta- bleringsinsatser för vissa nyanlända invandrare att 6, 11, 12 och 15 §§ ska ha följande lydelse. Så snart en nyanländ uppfyller förutsättningarna för en anvisning, ska Arbetsförmedlingen pröva om en sådan anvisning ska göras. den nyanlände till etablerings- den nyanlände till etablerings- programmet efter en arbetsmark- programmet efter en arbetsmark- nadspolitisk bedömning enligt 9 § nadsbedömning enligt 2 § punk- förordningen (2000:628) om den med instruktion för Arbetsförmed- En nyanländ ska under den En nyanländ ska under den grammet delta i kartläggning och grammet delta i kartläggning och medverka till upprättandet av en medverka till upprättandet av en sådan individuell planering som avses i 6 § (2000:628) om den arbetsmark- (2000:628) om den arbetsmark- En nyanländ ska inom ramen En nyanländ ska inom ramen för etableringsprogrammet ta del för etableringsprogrammet ta del svenska för invandrare (sfi) eller svenska för invandrare (sfi) eller motsvarande utbildning vid folk- motsvarande utbildning vid folk- högskola enligt 24 kap. skollagen högskola enligt 24 kap. skollagen (2010:800) och samhällsorien- tering enligt lagen (2013:156) om samhällsorientering efter det att en individu- ell handlingsplan har upprättats. (2010:800) och samhällsorien- tering enligt lagen (2013:156) om samhällsorientering efter det att en individu- ell planering har upprättats. Utöver deltagande i kartlägg- Utöver deltagande i kartlägg- ning och medverkan till upprätt- ning och medverkan till upprätt- andet av en individuell handlings- andet av en individuell planering plan enligt 11 §, får insatserna i enligt 11 §, får insatserna i pro- de 24 månader på heltid. 24 månader på heltid. Den nyanlände får ta del av insatser som längst till och med 36 månader från det att han eller hon första gången folkbokfördes i en kommun. För en nyanländ som folkbokförs i en kommun första gången medan han eller hon vistas i ett anläggningsboende hos Migra- tionsverket, ska i stället räknas från det att han eller hon först togs emot i en kommun. Vid beräkningen av tiden med Vid beräkningen av tiden med insatser enligt andra stycket ska insatser enligt andra stycket ska bortses från tid i programmet före bortses från tid i programmet före det att en individuell handlings- det att en individuell planering plan har upprättats. Denna förordning träder i kraft . 2Utredningens uppdrag och arbete Slutbetänkandet är uppdelat i två volymer. Den första volymen inleds med en kort genomgång av hur det statliga åtagandet för en väl fungerande arbetsmarknad kan definieras, samt vilka förvänt- ningar som finns på arbetsmarknadspolitiken och . Betänkandet har därefter en tematisk indelning med ett kapitel per sakområde som utredningen behandlat. De tematiska kapitlen börjar i den första volymen och fortsätter i den andra. I respektive kapitel behandlas en eller flera av de fråge- ställningar som utredningen har att besvara. Konsekvenser av utred- ningens förslag presenteras i respektive kapitel, förutom ekono- miska konsekvenser som finns samlade i kapitlet Förslagens kostna- der och finansiella konsekvenser i betänkandets andra volym. I slutet av den andra volymen finns även ett antal bilagor med fördjupade kartläggningar och analyser. 2.2Utredningens arbete inför slutbetänkandet Efter att ha överlämnat sitt delbetänkande Vägledning för framtidens arbetsmarknad fortsatte Arbetsmarknadsutred- ningens arbete inför slutbetänkandet. Utredningen har i genomförandet av uppdraget tagit del av en stor mängd material i form av tidigare utredningar, rapporter, utvärderingar, forskningsstudier och inlagor från berörda intressenter. Utredningens expert- och referensgrupper har varit behjälpliga med underlag och löpande synpunkter. Ytterligare underlag har beställts Utredningens uppdrag och arbete i form av externa underlagsrapporter specifikt framtagna för utred- ningen. Utredningen har även inhämtat egen empiri genom enkät- studier, fokusgrupper, intervjuer och studiebesök. En kort samman- fattning av utredningens arbete görs nedan. 2.2.1Forum för löpande avstämningar Till utredningen har en expertgrupp funnits kopplad med sak- kunniga och experter från relevanta departement och myndigheter. Deltagarna i expertgruppen har bidragit med underlag till utred- ningen och fortlöpande lämnat synpunkter på arbetet utifrån sin sak- kunskap och expertis. Till utredningen har också en referensgrupp funnits kopplad med representanter från arbetsmarknadens parter. Genom referensgrup- pen har utredningen involverat arbetsmarknadens parter i arbetet och fortlöpande gett dem möjlighet att framföra synpunkter på ut- redningens inriktning och arbete. I arbetet med slutbetänkandet har utredningen beställt tre under- lagsrapporter. Rapporterna har direktupphandlats av externa kon- sulter. beställde utredningen en underlagsrapport om arbetsmarknadspolitikens funktion för den ekonomiska politiken som skrevs av forskaren . Delar av denna rapport återfinns i en bilaga till slutbetänkandet. beställde utredningen en forskningsgenomgång av svenska och internationella studier om teknikutvecklingens påverkan på framtidens arbetsmark- nad och mer specifikt frågan om jobbpolarisering. Forskningsgenom- gången har främst utgjort underlag till det inledande kapitlet om förväntningar på arbetsmarknadspolitiken, samt till de kapitel som behandlar utbildningsinsatser i arbetsmarknadspolitiken respektive behovet av en samlad kompetensförsörjningspolitik. Utredningens uppdrag och arbete beställdes en analys av hur Arbetsförmedlingens process för att upphandla tjänster från externa leverantörer kan för- bättras. Vidare har Statskontoret varit utredningen behjälplig med en analys om hur uppföljning och tillsyn kan utformas i arbetsmark- nadspolitiska insatser som utförs av andra aktörer än Arbetsför- medlingen. Statskontoret utgick ifrån olika scenarier som Arbets- marknadsutredningen presenterade. I uppdraget ingick att analysera hur uppföljning och tillsyn borde organiseras, regleras, dimensione- ras och finansieras för att bidra till en effektiv verksamhet, motverka målkonflikter och främja verksamhetsutveckling. En enkätundersökning har riktats till leverantörer av tjänsten Stöd och matchning. Den ena delen av enkäten riktades till chefer, verk- samhetsansvariga för tjänsten på leveransområdesnivå och syftade till att inhämta information om deras syn på bl.a. avtalet och ersätt- ningsmodellen för tjänsten. Den andra delen av enkäten riktades till handledarna, vilka arbetar direkt med deltagarna i tjänsten, och syf- tade till att inhämta information om handledarnas egenskaper, hur de arbetar med tjänsten, samt vad de anser skulle kunna förbättra densamma. En enkät har genomförts bland arbetsförmedlare med syfte att inhämta information om arbetsförmedlarnas arbete med den arbets- marknadspolitiska bedömningen. Enligt sitt direktiv ska utredaren bedriva arbetet utåtriktat och i kon- takt med berörda myndigheter, kommuner, aktörer med regionalt utvecklingsansvar, näringsliv och övriga intressenter, inklusive rele- vanta aktörer inom EU samt ta del av internationella erfarenheter för att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt och att använda relevanta erfarenheter i andra länder. Utredningen har i enlighet med detta haft fortlöpande kontakter med ett stort antal berörda intressenter och deltagit i ett flertal semi- narier, debatter och panelsamtal. Utredningens uppdrag och arbete arbetsmarknadsutskott har informerats om utredningsarbetet, och efter riksdags- valet. webbplats har varit ett nav i utred- ningens kommunikation, där möten, uttalanden och dokument pre- senterats som ett led i det utåtriktade arbetssättet. Nedan redogörs för några av alla myndighetens externa kontakter. Utredningen har under arbetets gång haft regelbunden kontakt med representanter för olika delar av Arbetsförmedlingens verksamhet. Detta inkluderar möten med representanter från lokala arbetsför- medlingskontor samt möten med sakansvariga vid myndighetens huvudkontor. Syftet med dessa möten har bland annat varit att inhämta uppgifter, samt föra dialog kring utredningens analyser och slut- satser. Dessa kontakter har samordnats av en för utredningen utsedd kontaktperson på myndigheten. Regelbundna kontakter har också hållits med myndighetens led- ning. Utredningen har haft möjlighet att presentera preliminära ana- lyser, bedömningar och förslag vid Arbetsförmedlingens lednings- grupps respektive styrelses ordinarie möten, och har därigenom kunnat ta del av synpunkter och kommentarer. Möten har även hållits med Arbetsförmedlingens ledningsstab och ekonomifunk- tion för att få information om nuläge och händelser av betydelse för utredningen. Många statliga myndigheter med verksamhetsområden som berörs av utredningens uppdrag har funnits representerade i utredningens expertgrupp. Utöver löpande avstämningar med utredningens expert- grupp har separata möten hållits med myndigheter efter utredningens behov och/eller initiativ från myndigheterna. Utredningens uppdrag och arbete Arbetsmarknadens parter har funnits representerade genom central- organisationerna i utredningens referensgrupp. Utöver mötena med referensgruppen har separata möten hållits både med arbetstagar- och arbetsgivarrepresentanter efter behov och intresse. Separata hearingar har också hållits med representanter från medlemsorga- nisationer i , , TCO respektive när det gäller frågan om samverkan med arbetsmarknadspolitiken i syfte att stärka kompetensförsörjningen. Synpunkter och underlag har också hämtats från partsägda om- ställningsorganisationer, särskilt från Trygghetsfonden TSL som hante- rar det kollektivavtalade omställningsstödet för privatanställda arbetare. Leverantörer av arbetsmarknadstjänster och utbildningsanordnare Utredningen har i sitt arbete inhämtat synpunkter från leverantörer och från representanter från leverantörer till Arbetsförmedlingen. Detta inkluderar såväl små och stora leverantörer, leverantörer av olika typer av arbetsmarknadstjänster och med olika organisations- former. Detta inkluderar möten med och inlagor från enskilda leve- rantörer samt med och . En work- shop har vidare genomförts med medlemmar i Kompetens- företagen. Utredningen har även fått inlagor från , haft löpande kontakter med i samverkan och deltagit vid SKL:s nätverksträffar för vuxenutbildningschefer i kommuner i . Ett antal möten har också genomförts med representanter från nätverks-, intresse- och paraplyorganisationer som arbetar med att stödja arbetssökande som står långt ifrån arbetsmarknaden. Utredningen har haft omfattande kontakter med landets kommu- ner, främst gällande utredningens uppdrag att tydliggöra ansvarsför- delningen mellan staten och kommunerna i arbetsmarknadspolitiken Utredningens uppdrag och arbete men även gällande uppdraget att analysera förhållandet mellan arbets- marknadsutbildningen och det reguljära utbildningssystemet och upp- draget att stärka samverkan för kompetensförsörjning. Dialog har förts med enskilda kommuner, men även med nätverk som organiserar flera kommuner och med SKL. Utredningen har fört dialog med regioner och andra regionalt utvecklingsansvariga aktörer genom enskilda möten och genom de nätverk och mötes- platser som hanteras av SKL, och Näringsdeparte- mentet. Utredningen har bland annat deltagit på Kompetensförsörj- ningsdagarna . Utredningen har även träffat representanter för arbetslöshetskassor- na vid ett flertal tillfällen. Organisationen har även inkommit med inlagor och faktaunderlag. Därutöver har utredningen presenterat sitt uppdrag och sina fördjupningsområden för Natio- nella rådet för finansiell samordning. Två fokusgruppsintervjuer har hållits på temat utbildning och kompe- tensförsörjning. En med medlemsföretag i Utbildningsföre- tagen om hur arbetsmarknadsutbildning förhåller sig till reguljär utbildning och en med ”Regional kontakt” för regio- nala utvecklingsdirektörer från hela landet om hur kompetensför- sörjningsarbetet kan stärkas. En fokusgrupp har genomförts med deltagare från ett urval av arbetslöshetskassor kring ansvaret för kontrolluppdraget. Utredningen har genomfört individuella intervjuer med Arbetsför- medlingens ledningsgrupp, samt en gruppintervju med fackliga repre- sentanter för Arbetsförmedlingen. Utredningens uppdrag och arbete Studiebesök har gjorts i flera olika verksamheter för att inhämta kunskap om arbetsmarknadspolitikens genomförande på lokal nivå. Besök har särskilt gjorts på lokala arbetsförmedlingskontor och hos leverantörer av arbetsmarknadstjänster. Vidare har besök genom- förts för att inhämta kunskap om verksamhet för arbetssökande i . Utredningen gjorde en studieresa till för att studera användningen av externa utförare i arbetsmarknadspoli- tiken. Resan inkluderade möten med de privata utförarnas intresse- organisation, ett lokalt arbetsförmedlingskontor (center) samt med det departement som är huvudman för arbetsmarknadstjänst- erna. Ett studiebesök gjordes också i på den norska myndigheten i syfte att studera myndig- hetens samordnande roll för den norska kompetensförsörjningspoli- tiken. 2.3Kontakt med andra utredningar Så som utredningens direktiv har föreskrivit har utredningen hållit kontakt med utredningen av mottagande och bosättning av asylsökande och nyanlända (Dir. 2015:107) och Delegationen för unga och nyanlända till arbete (Dir. 2014:157, 2015:68 respektive 2017:20). Utredningen har också, i enlighet med tilläggsdirektivet, träffat utredningen av de statliga myndighet- erna inom skolväsendet (Dir. 2017:37). Utöver detta har utred- ningen även haft kontakt med många andra relevanta utredningar. Utredningens uppdrag och arbete Utredningens uppdrag har varit omfångsrikt. Det har både omfattat specifika utredningsfrågor och mer öppna frågor. Det har därför varit nödvändigt för utredningen att avgränsa arbetet. Utredningen har valt att inte behandla Arbetsförmedlingens upp- drag för rehabilitering eller myndighetens roll i funktionshinder- politiken. I utredningens uppdrag har inte ingått att utreda frågor gällande arbetslöshetsrelaterad ersättning. När det gäller utbildningsbehov ur ett arbetsmarknadspolitiskt perspektiv har utredningens arbete inte omfattat yrkesverksamma individers försörjning vid fortlöpande kompetensutveckling för att förebygga arbetslöshet och underlätta omställning. Utredningen har vidare valt att inte rikta in utredningsarbetet mot särskilda målgrupper, exempelvis ungdomsarbetslöshet eller nyanlända invandrares etablering. Fokus har i stället varit hur indi- viders olika behov tillgodoses, oberoende av individernas egenskaper i övrigt. Med Arbetsförmedlingens uppdrag avses de samlade uppgifter som särskilt faller på Arbetsförmedlingen och som framgår av instruk- tionen eller annan författning. Med Arbetsförmedlingens uppdrag avses därmed inte de allmänna uppgifter som gäller för alla förvalt- ningsmyndigheter under regeringen, t.ex. att ge service, lämna ut all- männa handlingar, upprätta årsredovisningar, samarbeta med andra myndigheter och löpande utveckla den egna verksamheten. Utredningens uppdrag och arbete Med arbetslösa avses de arbetssökande som saknar arbete och som vill och kan ta ett arbete. En delmängd av dem kommer att vara inskrivna arbetslösa. Det vill säga vara inskrivna på Arbetsförmed- lingen och tillhöra någon av de kategorier som klassificerats som arbetslöshet. Med arbetssökande avses alla personer som av någon anledning söker arbete. Det inkluderar såväl personer som är ombytessökande som personer som är arbetslösa på hel- eller deltid. Det inkluderar även studerande och andra utanför arbetskraften som söker arbete på hel- eller deltid. En delmängd av dem kommer att vara inskrivna arbetssökande. Det vill säga valt att vara inskriven på Arbetsförmed- lingen som arbetssökande. Med arbetsmarknadsbedömning avses den bedömning som utred- ningen föreslår att Arbetsförmedlingen ska ansvara för med syfte att bedöma individens avstånd till arbetsmarknaden. I arbetsmarknads- bedömningen ingår även beslut om den sökande får ta del av arbets- marknadsstöd och vilka dessa i sådana fall är. Med arbetsmarknadsstöd avses alla former av ekonomiskt och prak- tiskt stöd som Arbetsförmedlingen ansvarar för och som ges i syfte att den som söker arbete ska komma närmare arbetsmarknaden, för att sammanföra den som söker arbete med den som söker arbets- kraft, eller för att den som har en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga ska kunna behålla ett arbete. Det praktiska arbetsmarknadsstödet ges i form av arbetsmark- nadstjänster som kan vara allmänna eller särskilda. Det ekonomiska stödet ges i form av ekonomisk ersättning och är särskilt. Se även arbetsmarknadstjänster (praktiskt stöd) och ekonomiskt stöd. Utredningens uppdrag och arbete Med allmänt stöd avses att stödet är öppet för alla. Med särskilt stöd avses att stödet erbjuds en enskild efter beslut från Arbetsför- medlingen i det enskilda ärendet. En prioritering av resurserna be- höver bland annat föregå ett beslut om att erbjuda särskilt stöd. Arbetsmarknadstjänster (praktiskt stöd) Med arbetsmarknadstjänster avses praktiskt arbetsmarknadsstöd; såsom arbetsförmedlingstjänster, utbildningstjänster, förberedande tjänster och rehabiliterande tjänster. Arbetsmarknadstjänster kan vara antingen allmänna eller särskilda. En allmän arbetsmarknads- tjänst är öppen för alla. Även om den enskilde kan rekommenderas att ta del av en sådan tjänst så krävs ingen sådan rekommendation för att denne ska få tillgång till tjänsten. Ett exempel är Platsbanken. är sådana allmänna tjänster sannolikt digitala. För att den enskilde ska kunna erhålla en särskild arbetsmarknadstjänst krävs att Arbetsförmedlingen fattar beslut om att erbjuda en sådan tjänst i det enskilda ärendet. En prioritering av resurserna behöver bland annat föregå ett sådant erbjudande. Begrepp som gäller utförare Med utförare avses en aktör som utför arbetsmarknadstjänster. Arbetsförmedlingen, andra statliga myndigheter, kommuner, lands- ting och företag är exempel på utförare. I betänkandet görs åtskill- nad mellan tjänster som utförs av Arbetsförmedlingen respektive av externa utförare. Detta görs i regel genom begreppen intern respek- tive extern regi.