sou · H7B359d6 · 2019-12-12 00:00:00 — -Uppgift om faktiskt arbete i egna företaget Nära fyra tiondelar av alla felaktiga utbetalningar bedömer handläggarna beror på att uppgifterna vid ansökan varit felaktiga. Punktskattning på motsvarar av utgifter. Bland de sex orsakskategorier som undersökts i denna rapport är spridningen högst (kvartilavståndet ) i denna kategori. Nedan förklaras vad som orsakar denna osäkerhet. summerar återkrav/skadestånd och förhindrade felaktiga utbetalningar till ca baserat på kontrollutredningverksamhetens uppgifter. Men därtill måste man göra ett antagande om mörkertalet (fel som inte upptäckts utifrån de impulser som kontrollutredningsverksamheten fått och på grund av deras begränsade arbetsresurser) för att få totala beloppet. Dessutom ingår inte felaktigheter som beror på att den sökande medvetet överdriver sitt tillstånd, vilket leder till att läkare utfärdar ett felaktigt intyg. Här finns en skala från medvetet överdrivande till att den sökande förstärker symtom. Det är tydligt från diskussionen på seminarium två och av experternas individuella fördelning av felen i respektive orsakskategori att det ibland blir svårt att dra tydliga gränser mellan de olika kategorierna. Experternas yrkesroll påverkar hur de härleder den felaktiga utbetalningen och vad som orsakat den. Experter som arbetar med att utföra kontroller anser att felaktiga utbetalningar i större utsträckning uppstått på grund av felaktiga uppgifter från den sökande. Experter med annan yrkesinriktning tenderar att i större utsträckning bedöma sådana felaktiga utbetalningar vara orsakade av myndigheten. Ett annat exempel är när experterna fått bedöma felaktiga utbetalningar som fattas på otillräckliga uppgifter vid beslutstillfället, t.ex. när läkarintygen är bristfälliga. Experter med kontrollbakgrund har i större utsträckning bedömt att sådana brister är orsakade av den enskilde (orsakskategori 1). Experter med annan yrkesinriktning har däremot i större utsträckning bedömt att sådana fel är orsakade av att myndigheten fattat beslut på otillräckliga underlag (orsakskategori 3 Ej tillräckliga uppgifter för att fatta korrekt beslut). Underlag som experterna lyfter fram i sin uppskattning: -Analys av felaktiga utbetalningar, (6.1) -Dokument från kontrollutredning, (5.1). -Kontrollutredningsverksamheten på (5.2) -Riskanalys ()- se flik riskanalys (6.3) Avsiktliga fel kan vara: -Uppgift om arbetsförmåga (inkl. läkarintyg förfalskat av den som söker ersättning) -Uppgift om faktiskt arbete i egna företaget Av fel orsakade av de sökande uppskattas sex tiondelar av felen vara avsiktliga, punktskattning vilket motsvarar av utgifter. Osäkerhet i bedömningen av misstänkt avsiktliga fel: I riskanalysen fokuserar man på läkarens roll och att ska begära komplettering medan den försäkrades skyldighet att lämna korrekta uppgifter saknas i det kunskapsunderlaget. Många lämnar felaktiga uppgifter men det är baserat på deras upplevelse av verkligheten t ex kan man misstrivas på arbetet vilket kan leda till en upplevelse av sjukdomstillstånd som den sjukpenningansökande upplever som verkligt. Om dessa individer är arbetsföra lämnar de fel information, men det skapar osäkerhet och variation bland experterna i hur stor andel av dessa fall som är avsiktliga fel. Andelen måste uppskattas utifrån hur många som faktiskt upplever att de är sjuka i förhållande till hur många som med avsikt förstärker symptom för ett sjukdomstillstånd och gränsdragning på när det senare ska betraktas som avsiktligt är svår. Därmed är det hög osäkerhet i uppskattningen av andelen avsiktliga fel. Kontrollutredningarna är inte baserade på slumpmässiga urval men ändå informativa. De ärenden som kan drivas vidare mot polisutredning kan betraktas som avsiktliga fel. Av antalet ärenden från kontrollutredningsverksamheten så var volymen med återkrav dubbelt så hög som antalet anmälningar till polisen, vilket indikerar att ungefär hälften bedöms avsiktliga. Det kan därtill finnas ärenden då det inte finns tillräckliga bevis för polisanmälan men ändå kan misstänkas vara avsiktliga vilket skapar en osäkerhet i uppskattningarna. Underlag som experterna lyfter fram i sin uppskattning: -Riskanalys ()- se flik riskanalys 6.2 -Riskanalys ()- se flik riskanalys 6.3 -Återföring av kunskap om sjukpenning- bilaga till kvalitetsanalys kontrollutredning 5.1 -Kontrollutredningsverksamheten på 5.2 2.5.3.Ej anmält ändrade förhållanden (2) Orsaker till felaktiga utbetalningar i denna kategori är: -Börjat jobba mer vid deltidssjukskrivning -Börjat jobba innan beviljad period löpt ut -Inte anmält när man blivit arbetslös (innebär sänkt ersättning) -Anmält ändrade förhållanden för sent -Lämnat felaktiga uppgifter (t ex pga svårt veta regler kring SGI/normal arbetstid) -Rest utanför EES/EU utan medgivande Två tiondelar av de felaktiga utbetalningarna beror på att den sökande inte anmält ändrade förhållanden. Punktskattningen på vilket motsvarar av utgifter. Omfattningsuppskattningen av felaktiga utbetalningar som orsakats av att ändrade förhållanden inte anmäls till är genomsnittlig med avseende på osäkerhet. Kvartilavståndet i experternas bedömning är på . Som utgångspunkt för uppskattningen ligger underlag om återkrav/skadestånd och förhindrade felaktiga utbetalningar från kontrollutredningsverksamheten på men här måste man göra ett antagande om mörkertalet som skapar osäkerhet i uppskattningen. Underlag som experterna lyfter fram i sin uppskattning: -Analys av felaktiga utbetalningar, (6.1) -Dokument från kontrollutredning, (5.1) Exempel på misstänkt avsiktliga fel är: -Börjat jobba mer vid deltidssjukskrivning -Börjat jobba innan beviljad period löpt ut -Inte anmält när man blivit arbetslös (innebär sänkt ersättning) Två tredjedelar av felen som beror på ändrade förhållanden uppskattas vara misstänkt avsiktliga fel av den sökande. Punktskattning på av felen i denna orsakskategori (ej anmält ändrade förhållanden) motsvarar av utgifter. Även här kan man liksom i orsakskategori 1 utgå från vad kontrollverksamheten kunnat konstatera och leda i bevis vara felaktigt utbetalt. Det finns dock många fel som inte upptäckts utifrån de impulser som kontrollutredningsverksamheten får eller kan fånga på grund av begränsade resurser. Avsaknaden av ett heltäckande underlag skapar osäkerhet i uppskattningen. Underlag som experterna lyfter fram i sin uppskattning: Bilaga analys av felutbetalningar (6.1) Kontrollutredningsverksamheten på (5.2) 2.5.4.Ej tillräckliga uppgifter för att fatta korrekt beslut (3) Orsaker till att det inte går att fatta korrekt beslut kan vara: -Utredning om arbetsförmågan saknas -Utredning om arbetsgivarens möjlighet att anpassa arbetet saknas En tiondel av felen kan enligt experterna härledas till att myndigheten fattat felaktigt beslut på grund av otillräckliga underlag. Punktskattning på motsvarar av utgifter. Denna uppskattning är relativt säker. Experterna är relativt ense om hur stor andel av de totala felen som härrör till denna orsakskategori. Efter kategori 5 är denna orsak den där experterna är mest eniga om nivån (kvartilavstånd ). För denna orsakskategori ansåg experterna att den rättsliga kvalitetsuppföljningen tillsammans med IFK:s stickprov går att använda för att göra relativt säkra uppskattningar, vilket återspeglar sig i spridningen av experternas punktskattningar. Underlag som experterna lyfter fram i sin uppskattning: -- Rättslig kvalitetsuppföljning 2017:5, Den första sjukpenningrättsbedömningen och tillämpningen av rehabiliteringskedjan IFK:s slumpmässiga stickprov (kunskapsunderlag 7,4) 2.5.5.Tillräckliga och korrekta uppgifter, fel beslut (4) Denna kategori innefattar fel där beslut och beloppet kopplat till beslutet ligger uppenbart utanför bedömningsutrymmet. Exempel på sådana felaktiga beslut är när arbetsförmågans nedsättning bedöms på ett sätt som uppenbart inte är förenliga med de tillgängliga uppgifterna. Felaktiga bedömningar kan ske i samband med nybeviljande men också i pågående sjukfall vid 180-dagarsbedömningarna. En tiondel av alla fel uppskattas vara fel trots tillräckliga och korrekta uppgifter. Punktskattning motsvarande av utgifter. Det är tillsammans med orsaksindelning 1 störst osäkerhet i denna uppskattning av de sex orsakskategorierna. Kvartilsavståndet uppgår till . Det upplevs svårbedömt då det saknas lämpliga underlag att använda sig av. För att de rättsliga kvalitetsgranskningarna ska kunna användas som underlag för detta hade det krävts att flera granskare oberoende av varandra hade granskat samma ärenden och kommit till samma slutsats. Kvalitetsgranskningarna genomförs dock inte på det sättet. Avseende kvalitetsbristerna som uppdagas de i rättsliga granskningarna så kan utbetalningen vara rätt trots brister i formkraven eller andra fel som ändå ger den försäkrade rätt summa. Därmed blir det mycket svårt uppskatta vad som felaktigt betalas ut från denna orsaksindelning sammanlagt uppgår till. Underlag som experterna lyfter fram i sin uppskattning Rättsliga kvalitetsgranskningarna 2014 Sjukpenningärenden som avslutas för att dagarna tar slut (2015:3) (3.2) 2.5.6.Utbetalning fel, trots rätt beslut (5) De vanligaste orsakerna till felaktiga utbetalningar i denna kategori berör den handläggningen i utbetalningssystem (TP). Mycket sker i handläggarens huvud och påverkas av hur hen tittar, tänker och dokumenterar/registrerar i ärendet. Det kan även bli fel vid verkställande av utbetalningen i ärendehanteringssystemet ÄHS. Några vanliga fel är: •Fel period (fel från och med datum/ till och med datum) •Historikfel kan orsaka ytterligare fel, t ex slut på sjukpenningdagar •Omfattning ändras inte vid en ny periodisk utbetalning •Ingen hänsyn tas till andra förmåner En tiondel av alla felutbetalningar bedömer experterna är felaktiga trots att rätt beslut fattats. Punktskattningen på motsvarar av utgifter. Relativt säker uppskattning. Detta är den säkraste uppskattningen av de sex orsaksindelningarna (kvartilspridning ). Experterna är ense om nivån av andelen fel tack vare pålitligt resultat från det slumpmässiga stickprovet från IFK för avseende denna orsaksindelning. Underlag som experterna lyfter fram i sin uppskattning IFK:s slumpmässiga stickprov (kunskapsunderlag 7,4) Analys av felaktiga utbetalningar (bilaga 6.1) 2.5.7.Ändrade förhållanden ej omhändertagna (6) De vanligaste orsakerna till felaktiga utbetalningar i denna kategori avser: •Löpande utbetalning stoppas inte vid friskanmälan •Löpande utbetalning stoppas inte för gravid som fött sitt barn •Ändrad omfattning registreras inte •Löpande utbetalning stoppas inte vid beviljad SE •SGI ändras inte vid partiell SE Experterna bedömer att en tiondel av de felaktiga utbetalningarna orsakas av ändrade förhållanden som inte omhändertas av myndigheten. Punktskattningen på motsvarar av utgifter. Omfattningsuppskattningen av att ändrade förhållanden ej blir omhändertagna är genomsnittliga med avseende på osäkerhet i uppskattning ( kvartilsspridning på ). En del av felaktigheterna fångas i den löpande granskningen av Intern Försäkrings Kontroll men t ex att inte SGI ändras vid partiell sjukersättning fångas inte. Därav behöver ett mörkertal läggas till granskningen vilket skapar en osäkerhet i uppskattningen. Använda underlag experterna lyfter fram: Analys av felaktiga utbetalningar, (6.1) IFK:s slumpmässiga stickprov (kunskapsunderlag 7,4) 2.5.8.Felaktigheter i den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI) Experterna fick också bedöma hur stor del av de felaktiga utbetalningarna som orsakats av att den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI) blivit. Dessa fel är en delmängd av samtliga fel som uppskattas i denna rapport och ska därmed inte adderas ovanpå den totala skattningen av felaktiga utbetalningar. När det gäller felaktig SGI är det sällan som hela utbetalningen behöver vara felaktig. Den korrekta SGI:n kan avvika i varierande omfattning från den fastställda SGI:n som den felaktiga utbetalningen baseras på. Exempel på fel är: -Fel inkomstuppgift (anställd), i de fall en SGI finns fastställd finns inkomstuppgifterna som regel förtryckta i ansökan om sjukpenning. I dessa fall finns det risk att den enskilde inte ändrar de förtryckta inkomstuppgifterna i ansökan trots att den faktiska inkomsten och/eller årsarbetstiden är högre eller lägre än den som tidigare fastställts. -Fel inkomstuppgift (egen företagare) -Oriktig anställning/anställningsförhållande Det finns också en problematik med personer som SGI-klassats men som inte uppfyller kraven. Problematiken är större bland egna företagare och mindre företag. Experterna uppskattar att andelen av alla felaktiga utbetalningar inom sjukpenning som beror på felaktigt SGI uppgår till två tiondelar (punktskattning ), vilket motsvarar av utgifter. Använda underlag experterna lyfter fram: Riskanalys (bilaga 6.2, 6.3, 6.4) Det finns en osäkerhet kring uppskattningen då utredningar om SGI inte görs i tillräcklig utsträckning och att uppgifter från den sökande i huvudsak ska användas (kvartilavståndet är ) Rättsavdelningen driver dock på att mer utredning bör ske men i praktiken utreder man bara uppenbara signaler om att SGI:n inte stämmer. Bristande förutsättningar för handläggarna att fatta beslut om SGI med god kvalitet kan leda till att SGI fastställs med såväl för högt som för lågt belopp. Detta kan även leda till såväl felaktigt fattat beslut om SGI noll som beslut fattat om SGI över noll kronor, trots att grund saknas för SGI. Det är således viktigt att belysa dessa övergripande aspekter trots den övergripande slutsatsen om god kvalitet i SGI-nollbesluten. Fel ersättning kan även utgå om gör en felaktig bedömning eller bristfällig utredning av SGI-skydd. Regler för SGI/normal arbetstid en viss dag är svårt att ha full koll på för den sökande som myndighetens uppgift på SGI av flertalet anledningar kan vara felaktigt. Handläggaren arbetar i en intensiv arbetsmiljö och ska hålla sig ajour med lagändringar som det föreligger hög personalomsättning. arbetar dock med likabedömning och utbildningsinsatser för att hålla hög kvalitet i handläggningen och därmed minska felaktigheter. I avsnitt 2.5.2-2.5.8 har redovisning skett av omfattningen av felaktigheter uppdelat på orsaksindelning och hur mycket som beror av fel i SGI. Nedan ges en översiktlig summering i tabellform av resultaten för dessa avsnitt. Tabell 2.6 Andel och summa fel - Sjukpenning Felaktig uppgift vid ansökan (1) Ej anmält ändrade förhållanden (2) Fel orsakade av sökande Varav misstänkt avsiktliga fel (% i relation till 1+2) Ej tillräckliga uppgifter för att fatta korrekt beslut (3) Tillräckliga och korrekta uppgifter, fel beslut (4) Utbetalning fel, trots rätt beslut (5) Ändrade förhållanden ej omhändertagna (6) Fel orsakade av myndigheten Varav misstänkt avsiktliga fel (% i relation till alla fel) Varav beror på felaktigt SGI Det förekommer felbetalningar som har för låga belopp samt uteblivna betalningar efter avslagsbeslut, dvs sådana som borde betalats ut om det skulle skett korrekt. Experterna har fått göra individuella uppskattningar av hur många som betalats ut för lite. Nedan redovisas baserat på detta en uppskattning av totala beloppet som betalats ut för lite . ISF rapporten pekar på kan finnas individer som 0-klassar men där faktiska förhållandet inte är så. betalas ut för lite (punktskattning ). Detta innebär att för varje som betalas ut korrekt så betalas ut för lite. Det finns en stor osäkerhet i uppskattningen eftersom det saknas bra underlag att utgå ifrån (kvartilavstånd ). De individer myndigheten avslår ersättning för som sedan omprövas tillhör för lite utbetalt. Årsredovisningen visar att det finns en ändringsfrekvens i omprövningarna på av de som omprövas (inkluderar även de beslut som bara delvis ändras till fördel för den enskilde). Detta förutsätter att individen klagat, men finns även de som inte begär omprövning varvid finns ytterligare okändandel som skapar osäkerhet i bedömningen. Använda underlag experterna lyfter fram: IFK:s stickprov (7,4) 2016:10 om felaktiga SGI 0-beslut (7,5) Årsredovisningen med avseende på ändringsfrekvensen i omprövningarna (6,6) Utgångspunkt för uppskattningarna är då betalades ut. Nedan ges en summering av resultatet, detaljer kring vilka felorsakerna är och den osäkerhet som är förknippad med respektive uppskattning redovisas i kapitel 3.1-3.8 Totalt uppskattas av det utbetalda beloppet vara felaktigt utbetalt vilket motsvarar 1,3miljarder kronor. Därtill uppskattas att betalats ut för lite. Det innebär att för varje korrekt utbetald ersättning begås felaktigheter motsvarande . Nedan illustreras hur de 1,3 mdkr som felaktigt betalats ut för mycket fördelar sig mellan de i studien definierade orsaksindelningarna. Sjukersättning kan betalas ut till den som har långvarig eller permanent nedsatt arbetsförmåga på grund av sjukdom eller skada. Ersättningens storlek beror på om personen arbetat tidigare och kan få inkomstrelaterad ersättning, eller om personen enbart har rätt till garantiersättning som grundar sig på bosättningstid uppbar 276 000 personer sjukersättning med en medelersättning på drygt 9000kr, totalt betalade ut i sjukersättning. Givet de i studieprotokollet förspecificerade kriterier på experter inom alla utbetalningssystem valdes experter för deltagande i sjukersättning studien ut. Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) tillfrågades om att delta med experter men avböjde varvid enbart experter från deltog med experter inom följande områden: •Beslutsfattare (en av yrkesrollerna som deltar i handläggningen av sjukersättning), Avdelningen för funktionsnedsättning och varaktigt nedsatt arbetsförmåga •Controller, enheten för Intern försäkringskontroll, avd. för gemensamma försäkringsfrågor, granskar all försäkringshandläggning •Controller och ledningsstöd Avd. för gemensamma försäkringsfrågor (GF), kontrollutredningsverksamheten som främst jobbar med avsiktliga fel •Specialist (en stödfunktion för de som handlägger sjukersättning), Avdelningen för funktionsnedsättning och varaktigt nedsatt arbetsförmåga •Analytiker, Avdelning Analys och prognos, inriktning sjukersättning 3.3.Precisering av frågeställning och definition Under seminarium 1 diskuterades frågeställningen och definitionen på felaktiga utbetalningar. Det rådde samstämmighet om att inkludera det förtydligande som i tidigare seminarium gjordes på sjukpenning enligt nedan. En utbetalning är felaktig om det slutliga beloppet blir för högt, för lågt eller i sin helhet fel i förhållande till gällande regler och avtal Slutligt belopp är det belopp som innefattas i grundbeslut. Detta gäller under förutsättning att beslutet inte ligger uppenbart utanför lagens ramar/bedömningsutrymme. Experterna har också fått uppskatta hur stor del av de felaktiga utbetalningarna som beror på att vissa systemöverskridande uppgifter är felaktiga. Denna uppskattning redovisas i kapitel 2.8. För sjukersättning har följande systemöverskridande risk uppskattats: Andel av felaktig försäkringstillhörighet (FTH) på grund av felaktiga uppgifter i ansökan Under seminarium 1 diskuterades möjligheten att bearbeta statistik på Intern försäkringskontroll för att ge ytterligare underlag. Det resulterade i att IFK från sin stickprovsundersökning genomförd tog fram för denna omfattningsbedömning anpassad statistik (appendix under bilaga 9-Faktiska felutbetalningar i sjukpenning ). Denna statistik har varit användbar vid uppskattningar av fel orsakade av myndigheten. 3.5.Resultat - Omfattning av felaktiga utbetalningar för sjukersättning I detta kapitel redovisas uppskattad omfattning av alla felaktigheter som sker inom sjukersättning. Det finns många orsaker till att en felaktig utbetalning kan uppstå. I denna studie är felen kategoriserade enligt den fördefinierade orsaksindelningen som baseras på när i ärendekedjan felet uppstår. De specifika fel som orsakar de felaktiga utbetalningar inom respektive orsakasindelning beskrivs i efterföljande avsnitt. Andel för mycket utbetalt uppskattas till av totalt utbetalt på . De felaktiga utbetalningarna motsvarar . Det råder stor osäkerhet i uppskattningen vilket går att läsa mer om under respektive orsaksindelning. Osäkerhetsintervallet för skattningen av för mycket utbetalt totalt visar att sannolikhet ligger det sanna värdet inom intervallet 0,6-8,, säkerhet ligger det sanna värdet inom intervallet 0,2-11,. 0,-8, 0,-11, Underlag som experterna lyfter fram i sin uppskattning: Experterna har haft tillgång till kunskapsunderlag (se appendix) för att göra sina uppskattningar. De har sedan fått välja fritt hur de använt underlaget i sina individuellt framtagna uppskattningar. Nedan ges ett exempel på hur en av experterna resonerat generellt kring uppskattningensarbetet, inom varje orsaksindelning finns mer detaljer kring primärt använda underlag och den osäkerhet som finns i uppskattningen: ”Jag började titta på hur stort återkrav som gjordes 2017 för att få en uppfattning om hur mycket fel som upptäcks inom myndigheten. Jag använde mig av bilaga 3 och bilaga 5. Jag kunde se att den största delen av återkrav berodde på att sökande inte hade anmält ändrade förhållanden till och att det därmed också är sökande som oftast orsakar återkravet. Det som orsakar är främst missade impulser och brytdatum som leder till att mer pengar betalas ut än vad som bör. En del av dessa som inte upptäcks och som därmed gör att ett mörkertalet bedöms” (Förutom de felaktigheter myndigheten upptäcker avseende för mycket utbetalt sker felaktigheter som inte upptäcks, det är omfattningen av detta som bedöms.) 3.5.2.Felaktig uppgift vid ansökan (1) Några vanliga felaktigheter inom denna kategori är: -mottagaren lämnar ingen uppgift om att hen bott/arbetat i annat land (Om mottagaren lämnar felaktiga uppgifter om bosättning och arbete i annat land kan det innebära att samordningen med andra länder uteblir eller sker felaktigt.) -Fel information om arbetsförmåga. Den försäkrade vill bli beviljad sjukersättning vilket då kan påverka i kontakten med läkare, arbetsgivare och . T ex kan läkarintyget kan därmed innehålla felaktiga beskrivningar av den försäkrades funktionsnedsättning. -Uppgift om bisysslor/uppdrag är felaktiga. Om felaktiga uppgifter lämnas gällande bisysslor och uppdrag kan det leda till att myndigheten får en felaktig bild av arbetsförmågan. -Uppgifter som kan vara felaktiga vid ansökan är hur arbetstiden förläggs vid partiell ersättning. T ex uppgift om faktiskt arbete i egna företaget. Nära tre tiondelar av alla felaktiga utbetalningar bedömer experterna beror på att uppgifterna vid ansökan varit felaktiga. Punktskattning på som motsvarar utgiftsnivå. Det råder stor osäkerhet kring omfattningen av felaktigheter orsakade av de sökande. För uppskattningen av fel i samband med ansökan är kvartilavståndet . Felaktiga uppgifter i medicinska underlag kan föreligga, trots att ifrågasätter när det t ex inte finns objektivt stöd i läkarutlåtande för de beskrivna nedsättningarna. Om sådana uppgifter leder till felaktiga utbetalningar blir sannolikt hela beloppet felaktigt, vilket gör att sådana fel får stort genomslag på omfattningen i kronor. Experterna har svårt att avgöra hur mycket kontrollverksamhet fångar av dessa fel i sina riktade kontroller efter impuls. Detta skapar osäkerhet kring uppskattningen. Underlag som experterna lyfter fram i sin uppskattning: -Återkrav sjukersättning 201712-201811 (bilaga 5) -Kontrollverksamheten och SE (bilaga 3) Fel inom denna kategori är exempelvis: -Uppgift om arbetsförmåga -Uppgift om faktiskt arbete i egna företaget Av samtliga felaktiga utbetalningar som orsakas av felaktiga uppgifter i ansökan bedömer experterna att ¾ är misstänkt avsiktliga fel. Denna punktskattning på motsvarar . Osäkerhet i bedömningen av misstänkt avsiktliga fel: Läkarintyg kan vara felaktigt pga vilseledande information till läkaren om arbetsförmåga.