sou · H7B359d6 · 2019-12-12 00:00:00 — Det innebär rimligen att vi underskattar andelen fel avseende regel #1, #2 och #5. 24Då dessa båda regler är närbesläktade har vi kontrollerat hur många ärenden i urvalet som har fel på både regel #2 och regel #5. Av de 22 ärenden som har fel på minst en av dessa frågor är det 7 ärenden () som har fel på båda frågorna. Felaktiga beslut – Nystartsjobb I Tabell 15 redovisas den skattade andelen fel i rampopulationen (med tillhörande konfidensintervall), efter att ha använt vår stratifieringsvariabel (bolagsform) för att vikta upp resultaten från urvalet till rampopulationen. Vi använder alltså resultaten från denna urvalsundersökning för att (med en viss osäkerhet) dra slutsatser om förhållandena i rampopulationen. Av tabellen framgår att det vanligast förekommande felet bland nystartsjobb är att det inte går att styrka att arbetsgivarkontrollen har genomförts inför beslutet (regel #4.1). Våra resultat indikerar att detta fel förekommer i av ärendena i rampopulationen. Av de 39 ärenden i urvalet som har fel på regel #4.1 har granskaren alltså inte kunnat finna dokumentation som styrker att den obligatoriska arbetsgivarkontrollen25 är genomförd. Bland dessa ärenden har vi med hjälp av registeruppgifter kunnat se att 37 av dessa arbetsgivare har blivit godkända i en arbetsgivarkontroll på (eller nära inpå) beslutsdatumet. I två fall finns däremot inga registeruppgifter som styrker att arbetsgivarkontrollen har genomförts. Dessa fel beror dock huvudsakligen på brister i dokumentationen, snarare än att handläggarna brister i att genomföra arbetsgivarkontrollen inför beslutsfattandet. I urvalet fanns 29 beslut med fel på regel #3. Genom registeruppgifter har vi kunnat se att i tolv av dessa ärenden har arbetsgivaren i sin ansökan uppgett att de är kollektivavtalsanslutna. I tio av dessa tolv fall har vi kunnat bekräfta uppgiften genom kontakt med fackförbund.26 Andelen med fel på regel #3 är mindre bland nystartsjobb jämfört med bland lönebidrag. En (del)förklaring till detta är att ansökan om nystartsjobb sker genom en webbansökan, där det räcker att arbetsgivaren intygar att den har kollektivavtal. Innan lönebidrag kan beviljas krävs däremot en samrådsblankett eller annat intygande från facklig organisation. På denna punkt är alltså processen kring lönebidrag mer komplicerad, vilket kan vara en förklaring till att handläggningen oftare brister jämfört med nystartsjobb. I de två fall där det varit möjligt har vi alltså undersökt om felen från aktgranskningen också speglar de verkliga förhållandena eller om det rör sig om andra felkällor, som t.ex. bristande dokumentation. Vi har haft möjlighet att göra detta för regel #3 och regel #4.1. I Tabell 15 visas även hur resultaten förändras efter denna fördjupade granskning vars syfte har varit att justera för verkliga förhållanden. Den skattade andelen ärenden med minst ett fel sjunker då från till Om vi hade haft möjlighet att göra motsvarande kontroll även för övriga regler hade denna andel troligtvis kunnat justeras ned ytterligare. 25Vid nystartsjobb är arbetsgivarkontrollen obligatorisk även då anställningen sker inom stat/kommun/landsting. Detta är en skillnad gentemot lönebidrag där arbetsgivarkontrollen inte behöver genomföras för arbetsgivare inom stat/kommun/landsting. 26Bland de 17 arbetsgivare som i ansökan uppgett att de inte har något kollektivavtal har vi inte kunnat kontrollera om de har en godkänd försäkringslösning. Dock har vi genom kontakter med fackförbund fått bekräftat att tre av dessa arbetsgivare har kollektivavtal trots att de angett i ansökan att de inte har det. Felaktiga beslut – Nystartsjobb Då vi sammanfogar resultaten från aktgranskningen och dataanalysen är det dock andelen fel utifrån den strikta tolkningen som används. De resultat som framkom vid den fördjupade granskningen av regel #3 och regel #4.1 används istället som underlag för riskbedömningen i Kapitel 5. Vi har även låtit sakkunniga göra en bedömning av ärenden där granskaren har svarat ”Går ej att bedöma”, för att se om det är möjligt att ändå klassificera dessa ärenden som korrekta eller felaktiga. Även efter utlåtande från sakkunniga återstår dock 15 ärenden som inte har några övriga fel, men där granskaren svarat ”Går ej att bedöma” på minst en fråga. Eftersom granskaren inte uttryckligen har bedömt dessa ärenden som felaktiga kommer de att betraktas som korrekta. Det innebär troligtvis en viss underskattning av andelen felaktiga ärenden. Två av de fyra delstudiernas resultat (från Dataanalys och Aktgranskning) aggregeras till ett totalresultat, medan de andra två (Telefonintervju och Kontrollutredning) används för att nyansera och komplettera med ytterligare information. En illustration av hur sammanräkningen görs visas i Figur 6. Schema över sammanräkning av resultat Resultat från dataanalys och aktgranskningen har förts samman, genom att addera andelen fel från respektive delstudie och därefter justera för att vissa beslut har fel i båda studierna (s.k. dubbelträffar). I de fall där dubbelträffarna hamnar i olika orsakskategorier har vi använt den prioriteringsordning som beskrevs i avsnitt 2.5. Den skattade andelen dubbelträffar redovisas i Tabell 16. Tabell 16: Skattning av andelen nystartsjobb i rampopulationen som har fel i både aktgranskning och dataanalys. Felaktiga beslut – Nystartsjobb ”dubbelträffar” i Av de ärenden om nystartsjobb som aktgranskats har sju ärenden fel i både aktgranskningen och dataanalysen. Vi har viktat upp resultatet från aktgranskningen för att generalisera resultaten till rampopulationen. Resultaten visar att den skattade andelen ”dubbelträffar” i rampopulationen (med 95 procents sannolikhet) ligger mellan . De ärenden som har fel i aktgranskningen har ingen signifikant förhöjd risk för att också ha fel i dataanalysen. genomfördes på 50 ärenden. Resultatet från denna delstudie redovisas i Tabell 17, men ingår dock inte i studiens slutliga resultat. kan dock ändå bekräfta resultat eller belysa nya områden som en komplettering. Tabell 17: Nystartsjobb – Resultat Kontrollutredning, per felorsak Antal beslut med fel Andel (%) Orsak 2: Ej anmält ändrade förhållanden Totalt fel, Kontrollutredning Vid kontrollutredning av nystartsjobb var det sammanlagt tio av de 50 granskade ärendena som inte blev godkända, vilket motsvarar av fallen. Andelen arbetsgivare som inte klarade kontrollutredningen inom nystartsjobb är alltså större jämfört med bland lönebidrag (). För att förstå resultatet kan vi bryta ner det ytterligare, och i Tabell 18 syns då klara skillnader mellan de stratifieringsgrupper som användes vid urvalet för aktgranskningen. Tabell 18: Nystartsjobb - Resultat Kontrollutredning per bolagsgrupp Felaktiga beslut – Nystartsjobb medelstora och stora AB Av tabellen framgår att arbetsgivare inom mindre aktiebolag och övriga bolagsformer sticker ut när det gäller förmågan att inkomma med tillräckliga underlag för att klara en kontrollutredning. De brister som finns omfattar till viss del förmågan att skicka in giltiga anställningsavtal och utbetalningsunderlag, men det förekommer även kontant löneutbetalning. Resultatet av denna kompletterande analys, i kombination med det övergripande resultatet som uppvisar en variation i felorsaker, gör att situation kring felaktiga utbetalningar inom nystartsjobb innehar en större osäkerhet, och troligen också större reell risk, än vad som uppfattas för lönebidrag. Det bör dock nämnas att regelförändringen kring elektroniska utbetalningar infördes relativt () och att denna felkälla förhoppningsvis kommer minska när arbetsprocess och regler kring det har förankrats ytterligare bland arbetsgivare. Av de 500 ärenden om nystartsjobb som ingick i urvalet för aktgranskningen valdes 250 ut för att ingå i delstudien där vi genomför telefonintervjuer. Det visade sig dock att bortfallet var så stort att resultatet inte kan användas för att dra några slutsatser. Av de 250 genomförda samtalen kunde markeras som att kontrollen utförts med korrekt resultat. I de resterande ärendena finns naturliga bortfall och möjliga beslut med risk för felaktiga utbetalningar. Dock finns ingen bra metod att skilja det naturliga bortfallet från de misstänkta felaktigheterna, och när vi uppskattar att bortfallet är så stort kan vi inte härleda något resultat ur denna delstudie. Omfattningsstudiens resultatet för nystartsjobb enligt den strikta definitionen, uppdelade per felorsak (se kapitel 2.5), redovisas i Tabell 19. Felaktiga beslut – Nystartsjobb Tabell 19: Nystartsjobb, Totalresultat per felorsak 1) Felaktiga uppgifter vid 2) Ej anmält ändrade Fel orsakade av sökande 3) Ej tillräckliga uppgifter för att fatta korrekta beslut 4) Tillräckliga och korrekta uppgifter, men fel beslut 6) Ändrade förhållanden ej Resultatet uppdelat per felorsak visar att de fel som orsakas av myndigheten är långt vanligare än fel som uppkommer p.g.a. den sökande. Den vanligaste felorsaken är att beslut fattas trots att inte tillräckliga uppgifter föreligger för att kunna fatta beslut. Det kan röra både dokumentations- och informationsbrister. Även felaktiga beslut, trots tillräckliga uppgifter, förekommer i relativt stor omfattning. Det är fel som framförallt uppkommer då det inte är styrkt att arbetstagaren har uppfyllt de kvalificeringsvillkor som gäller för nystartsjobb. Nedan följer detaljer kring de olika felen inom felorsaksindelningen. De andelar och belopp som anges använder strikt definition om inte annat anges. Felaktiga uppgifter vid ansökan En avgränsning i studien är att bedömning av uppgifterna i ansökan och andra underlag inte gjorts. Detsamma gäller samtliga underlags kvalitet och äkthet. Det innebär att omfattningen av felaktiga uppgifter vid ansökan underskattas i studien. Denna avgränsning påverkar också uppskattningen av de misstänkta avsiktliga felen och fördelningen av vem, den sökande eller myndigheten, som orsakat felen. I omfattningsstudien uppskattas andelen felaktiga beslut som orsakas av felaktiga uppgifter vid ansökan till , vilket motsvarar en förhöjd risk för felaktiga utbetalningar på 2,1 mnkr. Felaktiga beslut – Nystartsjobb Det uppskattade resultatet inom denna felorsak baseras endast på en dataregel, när arbetsgivare som anställer make/maka i enskild firma. Det gör att denna typ av fel är underskattade i studien. För att upptäcka fler fel inom denna kategori krävs djupare kvalitetsgranskning av underlag, och uppföljning av egentliga förhållanden. Då studien inte kunnat särskilja underlåtenhet att uppge egentliga förhållanden med handläggningsbrister i att säkerställa och dokumentera egentliga förhållanden, så kommer denna typ av ”information saknas”-fel, att kategoriseras inom felorsak 3. I uppmärksammas att förhållanden som kan tyda på att man angivit felaktiga uppgifter vid ansökan, förekommer oftare än vad studien visar. Det är dock svårt att avgöra om felaktigheterna har genomförts avsiktligen innan beslut, eller uppkommit p.g.a. t.ex. slarv . Ej anmält ändrade förhållanden I omfattningsstudien uppskattas andelen felaktiga beslut som orsakas av Ej anmält ändrade förhållanden till , vilket motsvarar en förhöjd risk för felaktiga utbetalningar på cirka 38,5 mnkr. Dessa fel är nästan uteslutande orsakade av att de registrerade arbetsgivaravgifterna inte motsvarar den lön som rekvirerats för personer på stöd från Arbetsförmedlingen. Att inte registrera tillräckliga arbetsgivaravgifter för rätt perioder tyder på att företaget har problem med sin administration, likviditet eller att man medvetet söker undkomma sina åtaganden. Om förhållanden uppkommer som gör att arbetsgivaren inte kan betala ut lön och registrera motsvarande arbetsgivaravgifter, ska inte heller pengar rekvireras för den perioden. I dataanalysen upptäcktes fyra fall av väsentligt inflytande som uppkom . Ej tillräckliga uppgifter vid beslutstillfället En stor del av de fel som hittats härstammar från aktgranskningen, där beslutsunderlag och dokumentation kontrolleras. Brister i handläggning och dokumentation vid beslutstillfället innebär att risken för felaktiga utbetalningar ökar. Enligt omfattningsstudiens bedömning uppskattas andelen felaktiga beslut som orsakas av ej tillräckliga uppgifter vid beslutstillfället till , vilket motsvarar en förhöjd risk för felaktiga utbetalningar på . I kapitel 5, som bedömer felaktiga utbetalningar utifrån en annan definition som tar hänsyn till risker och faktiska förhållanden, kan vi se att en stor andel av dessa fel kommer att justeras ner. I Tabell 20 redovisas de regler, och motsvarande underlag, som huvudsakligen är drivande bakom resultatet: Felaktiga beslut – Nystartsjobb Tabell 20: Nystartsjobb – ej tillräckliga uppgifter27 Arbetsgivaren har intygat att arbetstagaren omfattas av kollektivavtal (eller hängavtal), eller att annan Saknas/Felaktigt kvalificeringsunderlag Saknas beräkning för stödbelopp De största felorsakerna är att det saknas intyg kring arbetsgivarkontroll samt kollektiv- eller försäkringsavtal. Här har studien genomfört efterkontroller för att kunna förstå de faktiska förhållandena. Dessa visar att en stor del av felen är korrekta vid kontroll av faktiska förhållanden, trots att intyget saknas. Detta redovisas, tillsammans med de andra felkällorna, i Bilaga 1. Majoriteten av de fel som uppmärksammats i omfattningsstudien har således som felorsak att det inte finns tillräckliga uppgifter dokumenterade för att det ska kunna anses att ett korrekt beslut är fattat. Det innebär inte per automatik att de utbetalda beloppen är felaktiga, men myndigheten har fattat beslut på bristfälliga grunder vilket medför en förhöjd risk för felaktiga utbetalningar. Tillräckliga och korrekta uppgifter, fel beslut Att fatta ett korrekt beslut för anställningsstöd är komplicerat, och kräver att ett stort antal kontroller och intyganden har genomförts och dokumenterats, och därefter kan ett beslut fattas. finns informationen tillgänglig på Arbetsförmedlingen, men det kan ändå vara svårt att härleda och tolka information på rätt sätt. I denna kategori redovisas fel där alla uppgifter finns inför beslutsfattande, men där de inte uppmärksammats eller tolkats på rätt sätt. I omfattningsstudien uppskattas andelen felaktiga beslut som orsakas av felaktigt fattade beslut, trots att tillräckliga och korrekta uppgifter föreligger till , vilket motsvarar en förhöjd risk för felaktiga utbetalningar på . Den stora majoriteten () av dessa fel inom nystartsjobb härrör från att kvalificeringsvillkoren inte är uppfyllda, eller tydligt dokumenterade. Regelverket kring kvalificering för nystartsjobb är komplext, med regler kring ramtid, 27Beloppen innehåller en generell korrigering för multipla felkategorier för samtliga poster. Felaktiga beslut – Nystartsjobb kvalificeringsorsaker och maximal stödtid. Det finns även kriterier som kan uppfattas som symboliska för kvalificering, som t.ex. att den arbetssökande ska ha minst arbetslöshet, om den kommer från en annan insats. Det är inte tillåtet att hoppa över direkt till nystartsjobb. Komplicerade beräkningar av stöd- och ramtid, i kombination med regelverk kring arbetssökares aktivitetsstatus, påverkar andelen fel i denna kategori mycket. Överskattningen inom denna kategori är troligtvis stor då många fel är handlägg- ningsbrister. Dock tycks även regelverket kring kvalificering vara så komplicerat att det för vissa fall är mycket svårt att veta om ett beslut är korrekt eller inte. Denna komplexitet påverkar risken för att felaktiga beslut fattas, med felaktiga utbetalningar som följd. Utbetalning fel, trots rätt beslut I omfattningsstudien hittas inga sådana fel. Ändrade förhållanden ej omhändertagna Under aktgranskningen har vi funnit ett antal beslut där ändrade förhållanden har uppstått, men där Arbetsförmedlingen inte omhändertagit dessa på ett korrekt sätt. Det motsvarar felaktiga beslut på , vilket motsvarar en förhöjd risk för felaktiga utbetalningar på 55,7 mnkr. Dessa fel härrör från sex (6) beslut som aktgranskats. Dessa fel är t.ex. •Anställningsavtal som inte skickas till Arbetsförmedlingen trots påminnelser •Anställningsvillkor som förändras utan omprövat beslut •Information om arbetsgivaren som borde föranleda en omprövning av beslut. Alla upptäckta fel som arbetstagaren eller arbetsgivaren har orsakat ska enligt delegationens definition delas in i misstänkt avsiktliga fel och övriga fel. Med misstänkt avsiktliga fel menas fel som den sökande kan antas ha orsakat i syfte att få för mycket ersättning. Med misstänkt avsiktliga fel menas även fel som den sökande kan antas ha orsakat genom att ha agerat avsevärt oaktsamt. I denna studie har det funnits ett huvudsakligt fokus på att förstå omfattningen av felaktiga utbetalningar, där grundorsaken inte alltid framkommer eller är tydlig. T.ex. så har vi i studien inte granskat kvalité och ursprung på de underlag som ligger till grund för beslut. Denna avgränsning i studien gör att vårt estimat är en underskattning av de egentliga avsiktliga felen inom ersättningssystemet. De felaktigheter som studien upptäckt och kategoriserar som avsiktligt fel är: -Då arbetsgivaren registrerar för lite arbetsgivaravgifter i förhållande till rekvirerat anställningsstöd. Felaktiga beslut – Nystartsjobb -Anställning av make/maka i enskild firma Resultaten, uppdelat efter vem orsakat det misstänkt avsiktliga felet, redovisas i Tabell 21. Tabell 21: Nystartsjobb - Misstänkt avsiktliga fel 28 Avsiktliga fel – orsakade av fel (%) Misstänkt avsiktliga felaktiga utbetalningar Misstänkt avsiktliga felaktiga utbetalningar Felaktiga utbetalningar orsakade av arbetsgivare/arbetstagaren, totalt Av Tabell 21 framgår att den absoluta majoriteten () av dessa fel beror på att arbetsgivaren inte betalat tillräckliga arbetsgivaravgifter, för att det ska motsvara det stöd som rekvirerats. 4.3Uppgifter som används felaktigt, och saknade uppgifter När felen orsakats av att uppgifter inte använts korrekt eller om beslut fattas trots avsaknad av uppgifter, ska dessa uppgifter beskrivas. Det handlar om fel inom orsakskategorierna 1) Felaktiga uppgifter vid ansökan, 2) Ej anmält ändrade förhållanden, 3) Ej tillräckliga uppgifter för att fatta korrekta beslut samt 6) Ändrade förhållanden ej omhändertagna. Det är viktigt för att dra rätt slutsatser och kunna föreslå lämpliga åtgärder. Indelningen är gemensam för alla omfattningsstudier som ingår i delegationens arbete med att uppskatta felaktiga utbetalningar. Indelningen av uppgifter ser ut som följer: a)Inkomster och förmögenhet b)Arbete och arbetstid (exempelvis är/har varit anställd) c)Kostnader och utgifter (exempelvis företags arbetskostnader, sökandens hyreskostnader, betalar kollektivavtalsliknande försäkringar m.m.) d)Boendeförhållanden (exempelvis bostadsadress, sammanboende, inneboende, hemmavarande barn, huvudsaklig dygnsvila) e)Förmågor (exempelvis arbetsförmåga, funktionsförmåga) 28Beloppen innehåller en generell korrigering för multipla felkategorier för samtliga poster. Felaktiga beslut – Nystartsjobb f)Aktivitet (exempelvis deltar i eller har för avsikt att delta i studier, söker arbete, delar i arbetsmarknadsåtgärd, vårdar barnet) I Arbetsförmedlingens beslutsfattande används uppgifter från flera olika parter (den arbetssökande, arbetsgivaren och från myndigheten själv). Resultatet kommer att delas upp i kategorierna Felaktiga uppgifter och Saknade uppgifter. Sammanställningen i Tabell 22 redovisas resultaten uppdelat per felaktiga och saknade uppgifter. Felaktiga beslut – Nystartsjobb Tabell 22: Nystartsjobb – Uppgifter som används felaktigt eller saknas29 uppgifter (%) utbetalningar (%) b) Arbete och arbetstid Den arbetssökande är inte att betrakta som arbetslös, t.ex. på grund av bolagsengagemang c) Kostnader och Ej tillräckliga arbetsgivaravgifter registrerade i förhållande till utbetalt stöd Arbetsgivare är make/maka/sambo med arbetstagare i enskild firma Ändrade förhållanden ej meddelade c) Kostnader och Intyg om kollektivavtal (eller försäkringsavtal) saknas Kvalificeringsunderlag för nystartsjobb saknas Beräkningsunderlag för stödbelopp saknas, Arbetsgivarkontroll ej dokumenterad, ändrade förhållanden ej omhändertagna. Noterbart från Tabell 22 är att så stor andel beror på saknade, och inte på felaktiga uppgifter. Det är primärt det som vi anger som brister i handläggningsprocessen. Det ska också påpekas att studien i högre grad verifierat om underlag finns, snarare än att 29Beloppen innehåller en generell korrigering för multipla felkategorier för samtliga poster. Andel av samtliga fel är inte korrigerad för multipla fel och de summerar därför på >100%. Felaktiga beslut – Nystartsjobb Det påverkar också resultatet. Andelen felaktiga uppgifter kan alltså i vissa avseenden vara underskattad. 4.4Ursprunget på uppgifter som används felaktigt Uppgifter som leder till felaktiga utbetalningar har olika ursprung. Följande indelning används för att identifiera uppgiftens härkomst: 4.Från den sökande/arbetstagaren Från annan myndighet avser uppgifter som inhämtas från annan myndighet, till exempel uppgifter om taxerad inkomst, skatteskulder, folkbokföring, företagsengagemang, folkbokföring och utbetalningar. Inom nystartsjobb kommer i många fall underlag för kvalificering från , och även i viss mån . Denna typ av fel klassificeras då i denna kategori. När det gäller arbetsgivaravgiftsregistrering så härrör den från . Dock är det inte dessa uppgifter som är fel, utan vi anser att rekvireringen från arbetsgivaren är den felaktiga uppgiften, och klassificeras då inte i denna kategori. Från egen myndighet avser uppgifter som myndigheten kan påverka på något sätt. Det kan handla om en uppgift som förädlats, upprättats eller beslutats av den egna myndigheten. I denna kategori finns sammanställningar och beslutsunderlag och dokumentation om genomförs arbetsgivarkontroll. Från tredje part avser uppgifter som ska styrka en händelse eller ett förhållande som oftast beskrivs i till exempel intyg, utlåtanden, närvarorapporter. I denna kategori hittar vi fel som beror på saknat mediciniskt underlag. Från den arbetssökande avser uppgifter som den sökande själv har lämnat för att intyga arbetslöshet, till exempel bolagsengagemang. Från arbetsgivaren avser uppgifter som arbetsgivaren har lämnat. Till denna kategori hör saknade intyg gällande kollektivavtal och arbetsmiljö, felaktigt redovisade arbetsgivaravgifter och väsentligt inflytande. Resultaten uppdelat per uppgifters ursprung redovisas i Tabell 23. Felaktiga beslut – Nystartsjobb Tabell 23: Nystartsjobb – Uppgifters ursprung uppgifter ( %) utbetalningar ( %) Nedbrytningen i Tabell 23 visar att majoriteten av de bristande/saknade underlagen framförallt härrör ifrån myndighetens egen dokumentation. Till denna kategori hör, i prioriterad ordning: 1.Dokumentation saknas från genomförd arbetsgivarkontroll. Det motsvarar felaktiga beslut, med förhöjd risk för felaktiga utbetalningar, motsvarande cirka . Efter korrigering för faktiska förhållanden, d.v.s. att arbetsgivarkontroll var gjord men inte dokumenterad så kunde beloppet för det fel skrivas ned till cirka . 2.Beräkningsunderlag för stödperiod/stödbelopp saknas. Det innebär att det inte går att härleda på vilka kriterier som beslutet är fattat, och vilka bakomliggande faktorer som ligger till grund för bidragets storlek och längd. Det motsvarar felaktiga beslut, med förhöjd risk för felaktiga utbetalningar, motsvarande cirka . Den andra kategorin som påverkar resultatet är underlag som saknas, eller är felaktiga, ifrån arbetsgivaren. Till denna kategori hör, i prioriterad ordning: 3.Dokumentation kring kollektivavtal eller gällande försäkring saknas. Det kan vara så att det existerar, men att det är bristfälligt intygat hos Arbetsförmedlingen. Det motsvarar felaktiga beslut, med förhöjd risk för felaktiga utbetalningar, motsvarande cirka .