sou · H7B368 · 2019-12-20 00:00:00 — Normalförslag till byggnadsordningar m.m., SOU 1932:6, Bygg- nadsordning för stad, och större municipalsamhälle. Förenklad Byggnadslagstiftning: Betänkande avgivet av byggnadsutredning, SOU 1957:21. , SOU 1965: 32, Höjd bostadsstandard. , SOU 1986:5, Slutbetänkande. Plan- och byggutredningen, SOU 1994:36, Miljö och fysisk planering. SOU 2004:23, Från verksförordning till myndighetsförordning. , SOU 2009:71, EU, och den inre marknaden – En översyn av horisontella bestämmelser inom varu- och tjänsteområdet. , SOU 2013:10, Rätta byggfelen snabbt! – med effektivare förelägganden och försäkringar. , SOU 2013:57, Samordnade buller- regler för att underlätta bostadsbyggandet. Utredningen om bostäder för äldre, SOU 2015:85, Bostäder att bo kvar i. Gestaltad livsmiljö, SOU 2015:88, Gestaltad livsmiljö – en ny politik för arkitektur, form och design. , SOU 2015:101, Demografins regionala utma- ningar. , SOU 2015:105, Plats för fler som bygger mer. En nationell samordnare för effektivare resursutnyttjande inom hälso- och sjukvården, SOU 2016:2, Effektiv vård. byggregler, SOU 2017:106, Nystart för byggstandardiseringen genom stärkt samverkan. byggregler, SOU 2018:51, Resurseffektiv användning av byggmaterial. byggregler (2018), rapport för nya byggregler. Domstolar samt myndigheters föreskrifter och rapporter (2017), målnummer Ö 4833-16 (NJA 2017:14). Mark- och (2015), målnummer P 6103-15 (MÖD 2015:39). Mark- och (2016), målnummer P 1948-15. Mark- och (2017), målnummer P 4033-16 (MÖD 2017:3). Mark- och (2017), målnummer P 1646-17 (MÖD 2017:50). Mark- och (2018), målnummer P 12189-17. byggregler (föreskrifter och allmänna råd), BBR 94:1, (BFS 1993:54). nybyggnadsregler, nr. 1, (BFS 1988:18). föreskrifter och allmänna råd för certifiering av energi- expert (2007:5). byggregler – föreskrifter och allmänna råd (BFS 2011:6), BBR. föreskrifter och allmänna råd (BFS 2011:10) om tillämp- ning av europeiska konstruktionsstandarder (eurokoder), . föreskrifter och allmänna råd om certifiering av kon- trollansvariga, (BFS 2011:14). föreskrifter och allmänna råd om certifiering av sak- kunniga avseende kulturvärden (BFS 2011:15). föreskrifter om funktionskontroll av ventilationssystem och certifiering av sakkunniga funktionskontrollanter (BFS 2011:16). föreskrifter och allmänna råd om certifiering av sak- kunniga inom brandskydd (BFS 2011:17). föreskrifter och allmänna råd om certifiering av sak- kunniga av tillgänglighet (BFS 2011:18). allmänna råd om analytisk dimensionering av byggnaders brandskydd, BBRAD (BFS 2011:27). , Buller i planeringen – Planera för bostäder i områden utsatta för buller från väg- och spårtrafik, allmänna råd 2008:1. allmänna råd (BFS 2012:7) om funktionskontroll av ventila- tionssystem. allmänna råd (2012:8) om den kontrollansvariges själv- ständiga ställning. (2003), Bra bostadsutformning – Regler, kvalitet, kostnader och exempel för flerbostadshus. (2004), Principer för BBR-revideringar. (2007), Byggnader i förändrat klimat: Bebyggelsens sårbarhet för klimatförändringars och extrema väders påverkan. (2012), Konsekvensutredning – allmänna råd om den kontrollansvariges självständiga ställning. (2012), Årsredovisning 2011. (2013), Certifierade sakkunniga – utredning av förutsättningar för och omfattning av systemet. (2013), Tillgängliga eurokoder och andra standarder inom byggsektorn, rapport 2013:27. (2014), informerar om ändringar i bygg- regler . (2014), Förstudie kontrollplan, rapport 2014:11. (2014), Expertfunktion för byggskador, rapport 2014:22. (2014), Uppdrag att utreda definitioner på byggnadshöjd, nock- höjd, totalhöjd, vind, suterrängvåning och källare, rapport 2014:4. (2014), Svenska byggkostnader i en internationell jämförelse, rapport 2014:14. (2015), En strategi för hänvisning till standarder, rapport 2015:42. och Movium (2015), Gör plats för barn och unga! En väg- ledning för planering, utformning och förvaltning av skolans och förskolans utemiljö, rapport 2015:8. (2016), Byggregler – en historisk översikt. (2016), Rätt tätt – en idéskrift om förtätning av städer och orter. (2016), Utveckling och förvaltning av BBR. (2016), Var byggdes det? – en kartläggning av kommunernas bostadsbyggande –2015, rapport 2016:25. (2016), Trångboddhet i storstadsregionerna, rapport 2016:28. (2016), En metod för bedömning av bostadsbyggnadsbehovet, rapport 2016:32. (2017), . (2017), Partiella hyreskontrakt, rapport 2017:15. (2017), Beräkning av behovet av nya bostäder till 2025, rapport 2017:17. (2017), En mer förutsägbar byggprocess – Förenklad kontroll av serietillverkade hus, rapport 2017:23. (2018), Uppföljning av tillämpningen av plan- och bygglag- stiftningen 2016. (2019), Redovisning av tillämpningen av Plan- och bygglag- stiftningen 2017. (2018), Årsredovisning 2017. (2018), . (2018), Förstudie: Framtidssäkrad målbild digitala byggför- fattningar. (2018), byggregler och klimatanpassning, rapport 2018:10. (2018), Bygga upp och förvalta en webbplats med information för utländska byggherrar och byggföretag, rapport 2018:21. (2018), Beräkning av behovet av nya bostäder 2018–2025, rapport 2018:24. (2018), Uppdrag att följa utvecklingen på andrahands- marknaden, rapport 2018:29. (2018), Analys av reglerna om enkelt avhjälpta hinder, rapport 2018:31. (2018), Kartläggning av fel, brister och skador inom bygg- sektorn, rapport 2018:36. (2019), indikatorer, nummer 1, . (2019), Fördjupad utvärdering av God Bebyggd Miljö 2019, rapport 2019:2. (2013), Bäste herre på täppan, rapport 2013:1. (2019), Scenarier över energisystem 2018, ER 2019:07. (2018), Den svenska bolånemarknaden, . (2017), Folkhälsorapport . (2018), Värmestress i inomhusmiljöer –förekomst och åtgärder i befintlig bebyggelse. Formas Radonboken – Förebyggande åtgärder i nya byggnader. Formas Radonboken: åtgärder mot radon i befintliga byggnader. Formas (2007), Metoder för mätning av luftflöden i ventilations- installationer (T9:2007). (2009), Åtgärder för bättre konkurrens – Konkur- rensen i , rapportserie 2009:4. (2013), Konkurrensen i – så kan vi bygga mer och billigare, rapport 2013:10. (2015), Byggbar mark? En nyckelresurs vid byggande, rapportserie 2015:5. (2018), Bättre konkurrens i bostadsbyggandet – En uppföljning av utvecklingen –2018 samt en kartläggning av fortsatt utredningsbehov, rapportserie 2018:7. (1964), God Bostad och . Lantmäteriet (2018), Digitalt först – För en smartare samhällsbyggnads- process, rapport 2018:1. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap och Kom- muner och Landsting och (2017), Trygghet och säkerhet 2017. (2018), Miljömålen – årlig uppföljning av nationella miljömål 2018 – Med fokus på statliga insatser. (2018), Kulturvärden försvinner i byggprocessen. , provningsmetod SP FIRE 105. SCB (2018), framtida befolkning 2018–2070, Demografiska rapporter 2018:1 SCB (2016), Utveckling av innovationer för innovation. SCB, lägenhetsregistret. SCB, statistikdatabasen. (2017), Hemlöshet 2017 – omfattning och karaktär. , Husras på i , . Statskontoret (2012), bostadsbyggande och konkurrens, rapport 2012:25. Statskontoret (2014), Myndigheternas ledningsformer – kartläggning och analys, 2014:4. Statskontoret (2017), Åtgärder för att öka uthyrningen av privat- bostäder, 2017:11. (2016), Byggande för ett fram- tida ändrat klimat – fokus fuktsäkerhet, rapport 2016:86. (2018), Analoga spiken i kistan eller slå huvudet på den digitala spiken. (2018), Sammanställning av tillgänglig statistik om byggskador. (2016), Kartläggning av regelverk i gällande kontroll av egenskaper hos seriebyggda hus. Tillväxtanalys (2017), Digital mognad i svenskt näringsliv, rapport 2017:02. (2018), Digitalisering i svenska företag – Temarapport 0253, nr 7 i serien om Företagsvillkor och verklighet. (2017), Från idé till affär – Framgångsrika innovationspro- cesser inom samhällsbyggandet, dnr. 2016–02653. Banerjee T., Loukaitou-Sideris A. (2011), i . Urbanisering och agrara markvärden i en storstadsregion, SLU 2012. . m.fl., Byggnadslagstiftningen, 1948 – kommentar till nya byggnadslagstiftning. Boumediene J. och . (2015), Produktivitetsutveckling, inve- steringar och välstånd. (2016), Residential usability and social sustain- ability – towards a paradigm shift within housing design? ., , Sichel D. (2006), Intangible Capital and Economic Growth, 11948. . och Gadde L-E. (2002), The construction industry as a loosely coupled system: implications for productivity and innova- tion, vol 20. Elfgren L., Gylltoft K., Sundquist H. och Thelandersson S., Bygg- nader som rasar växande problem i , i . Femenias P. et al. (2016), Arkitektur, materialflöden och klimatpåverkan i bostäder, rapport 2016:02, E2B2. Femenias P. et al. (2018), Framtidens klimatsmarta och hållbara bostad, rapport 2018:22, E2B2. (2019), Har bostadens utformning betydelse för den miljö- mässiga och sociala hållbarheten?, Den goda bostaden. (2000), Developments in performance-based codes and standards, . (2019), Bostadens arkitektur, Den goda bostaden. (2001), Ordning, lag och stadga – om byggnadsordningar och maktfördelning, Nordisk arkitekturforskning 2001:4. Hagén H-O. (2012), Does give away its TFP for free?, SCB:s Productivity year-book 2006. Hagén H-O. (2012), Multifactor productivity growth in –2010, SCB:s Productivity yearbook 2012. Hagén H-O. (2016), Intangible investments, innovativeness and internationalisation in the Swedish business sector 2015. Hagén H-O (2018), Betydelsen av produktivitet, innovationer och marknader. (2018), Möter byggregler boendes förväntningar – problembeskrivning och konsekvenser mellan byggregler och boendes förväntningar på en god bostad. (2003), Performance Based : State-of-the-Art Report, in and Construction. (2006), Polyvalence, a concept for the sustainable dwelling, NA, 19(3). ., Song H-S. (2012), Dålig produktivitet i byggindustrin – Ett faktum eller ett mätfel, Byggindustrier. Lindebäck C-O. (2009), En studie i höghusbyggande, 2009. (2012), Tillväxt och förnyelse i den svenska ekonomin, . (2016), Imagining construction’s digital future. Meacham B., ., Traw J., och ., (2005), Performance- based regulation: current situation and future needs, , Research & Information, 33:2. Meacham B., (2016) Sustainability and resiliency objectives in per- formance regulations, & Information, 44:5–6. , Femenias P., ., Morichetto H. och . (2018), Bostadsforskare om bostadskvalitet, arkitektur, arkitektur och samhälls- byggnadsteknik. (2019), Bostadsundersökningen, en del av bostadsforsk- ningens historia, Den goda bostaden. (1971), The Economics of Technological Change: Selected Readings. (1972) Technology and American Economic Growth. (1976) Perspectives on Technology. (1994), The Origins of Endogenous Growth, , 8(1). (2016), Digital and construc- tion – The transformative power of information modelling. Energigas , Energigas Energigasnormer EGN 2011. Energi- och miljötekniska föreningen, R1 – Riktlinjer för specifika- tion av inneklimatkrav. Funkis, Radon 1 och Radon 2. Fuktcentrum vid , Branschstandard ByggaF –metod för fuktsäker byggprocess. (2017), Unga vuxnas boende. Hur påverkar situationen på bostadsmarknaden unga vuxnas möjligheter att skapa sin egen framtid? Industrifakta på uppdrag av AB (2017), Bygg- branschen och digitalisering. Industrifakta (2018), Import, export samt distribution av byggvaror. IVA (2017), Den utvecklingens drivkrafter och konsekvenser. , avdelningen för byggnadsfysik, Bestämning av kritiskt fukttillstånd för påväxt av mögel på byggnadsmaterial. Markör (2016), Fastighetsbolagens syn på kraven i BBR – en kvalitativ studie. Markör (2016), Slutrapport: Översyn av problemområden gällande byggregler – en PDS:studie. (2016), BEST rapporten – och ekosystemtjänsterna. Navet Analytics (2019), Renoveringsbehov i rekordårens bostäder. (2014), Vision for Competition – Competition Policy towards 2020, rapport 2014:1. Nordic Innovation (2012), Uppskattning av samhällskostnader för bostäder på grund av skillnader i byggregler mellan de nordiska länderna, rapport 2012:06. Nordisk Arkitekturforskning 2001:4. Nordtests Nordtestmetod NT VVS 114. (2014), En bostadspolitisk agenda för 63 förslag för ökat byggande. Plan- och byggtermer , TNC 95. (2018), Allmännyttans byggagenda. SBUF (2018), BBR’s kostnadspåverkan på installationer – samman- fattande slutrapport, SBUF-projekt 13389. SBUF (2017), Fler, billigare och bättre bostäder – Är det möjligt genom att förenkla byggreglerna!, SBUF-projekt 13271. SIS, Byggnadsutformning – Bostäder – Invändiga mått (SS 91 42 21). SKL (2018), Yttrande till Remiss: Förslag till ändring i bygg- regler. SSSB och arkitekter (2017), Framtidens studentbostäder – från enkätundersökning till färdiga studentbostäder. Stadsbyggnad, nr 5 2018. Standarden Byggnadsutformning – Bostäder – Invändiga mått (SS 91 42 21). (2013), Arkitektur – Vägledning Balkonger. , Regler för brandlarm, SBF 110:8. , – praktik och teori. , Kyl 09. byggindustrier (2015), Fakta om byggandet . byggindustrier, Manual – fuktmätning i betong. , System för personlig meritering och certifier- ing för ingenjörer inom den svenska byggsektorn. Terminologicenter (1994), Plan- och byggtermer , TNC 95. Veidekke (2018), Så vill unga bo – En minirapport om unga och framtidens bostäder. VVS-företagen, Rätt arbetsmiljö för VVS-montörer och driftpersonal. Agenda 2030-delegationen, , kommun, CEN-CENELEC, , /cocity , , ISO, , Finska , /sv-FI , /miljomalen , , Regeringen, Rikstermbanken, Skottska regeringen, SIS, kommuner och regioner, , stad, byggindustrier, Trafik-, Bygge- og Boligstyrelsen, En kommitté ska genomföra en systematisk och grundlig översyn av 8och 10 kap. , 3–5 och 7 kap. plan- och bygg- förordningen, byggregler, föreskrifter om till- lämpning av europeiska konstruktionsstandarder och de standarder dessa hänvisar till i syfte att modernisera regelverket och därmed gynna ökad konkurrens och ökat byggande. Kommittén ska även utreda regelverkets ändamålsenlighet, effektivitet och omfattning. Det står kommittén fritt att vid behov föreslå ändringar i detta och andra närliggande regelverk som ställer krav på utformning och kon- struktion av byggnader och anläggningar. Kommittén ska även analysera behovet av reglering för att minska klimat- och miljöpåverkan inklusive minskad spridning av särskilt farliga ämnen under byggprocessen och vid val av byggmaterial. Kommittén ska i den del som avser föreskrifter om byggregler fort- löpande överlämna sina förslag till . Överväganden och förslag när det gäller standarder ska redovisas . Överväganden och förslag när det gäller minskad klimat- och miljöpåverkan till följd av byggprocessen och materialval ska redo- visas . Uppdraget ska i övrigt redovisas . Bostadsbyggandet i har varit lågt i förhållande till befolkningstillväxten. befolkning ökar kraftigt och störst är befolkningstillväxten i storstadsregionerna. Av bostads- marknadsenkät framgår att 240 av landets kommuner bedömer att det råder underskott på bostäder på marknaden. Drygt 80 pro- cent av befolkning bor i sådana kommuner. har antalet påbörjade bostäder tredubblats i landet och har antalet påbörjade bostäder genom nybygg- nad ökat från cirka 46 2015 till 60 2016 enligt Bover- kets senaste uppgifter. Prognoserna är att bostads- byggandet kommer att öka ytterligare. Staten har en viktig uppgift att se till att den positiva utvecklingen håller i sig och att bostadsbyg- gandet ökar ännu mer. När bostadsbyggandet ökar gäller det att regelverk och berörda processer anpassas. (2010:900), förkortad PBL, trädde i kraft och ersatte då den äldre (1987:10), förkortad ÄPBL, och lagen (1994:847) om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m. På motsvarande sätt ersatte den nuvarande plan- och byggförordningen (2011:338), förkortad PBF, en tidigare förordning med samma namn. I PBL och PBF regleras krav på byggnadsverk. får med- dela de föreskrifter som behövs för tillämpningen av bestämmelserna och myndighetens föreskrifter benämns byggregler, för- kortade BBR. Merparten av bestämmelserna återfinns i BBR medan lagen och förordningen är översiktligt hållna. I BBR anges funktions- krav, dvs. att en viss funktion ska uppnås. Det innebär att funktionen ibland kan uppnås med olika tekniska lösningar. I propositionen som föregick PBL angav regeringen att den med den nya lagen avsåg att bl.a. förenkla plan- och byggprocesserna och skärpa kontrollen av byggandet. Den nya lagen innebar även en språklig modernisering och ett krav på att fler aspekter ska beaktas vid plan- läggning och byggande, bl.a. miljö- och klimataspekter. Hänsyn till natur- och kulturvärden och att det byggda ska ha en estetiskt till- talande utformning lyftes också fram som allmänna intressen. I 8 kap. PBL finns de materiella bestämmelserna om krav på bygg- nadsverk, byggprodukter, tomter och allmänna platser. I kapitlet anges bl.a. krav på byggnadsverks utformning och deras tekniska egen- En del av kraven i dessa bestämmelser fanns redan i ÄPBL medan andra har tillkommit , bl.a. till följd av EU-direktiv. I 10 kap. PBL finns bestämmelser om genomförandet av bygg-, rivnings- och markåtgärder. Det är byggherren som ansvarar för att kraven uppfylls, medan främst agerar som tillsyns- myndighet. Genom PBL utvidgades kraven på hur en kontrollplan ska utformas. Den kvalitetsansvarige ersattes av en kontrollansvarig, som dennes uppgifter utvidgades och förtydligades. Bygg- samrådet ersattes av ett tekniskt samråd, som det formella innehållet i detta samråd preciserades. Vidare infördes krav på att ska besluta om ett startbesked innan byggnads- arbetet får påbörjas. Slutbeviset ersattes av ett slutbesked vilket gjordes till en förutsättning för att byggnadsverket ska få tas i bruk. Sam- tidigt samordnades bygglovskedet i högre grad med den tekniska kon- trollprocessen. Standarder har kommit att spela en allt mer synlig roll inom byg- gandet i takt med att byggreglerna har utformats som funktionskrav, dvs. krav på funktion utan att ange hur den ska uppnås. Funktions- kraven kompletteras i många fall med en hänvisning till en standard för en specifik lösning. Hänvisningen görs oftast i ett allmänt råd och är därmed inte bindande. Däremot finns det en fördel med att följa det allmänna rådet eftersom det därigenom kan förutsättas att funk- tionskravet i föreskriften uppfylls. Det står var och en fritt att välja en annan lösning, men den som gör det måste kunna visa att funk- tionskravet har uppfyllts. och rådets förordning (EU) nr 305/2011 av om fastställande av harmoniserade villkor för salu- föring av byggprodukter och om upphävande av rådets direktiv /106/EG (byggproduktförordningen) trädde i kraft . Den reglerar bl.a. hur vissa byggprodukters egenskaper ska göras kända. Detta görs genom att europagemensamma, harmoniserade standarder tas fram. För de produkter som omfattas av en harmoniserad stan- dard är det obligatoriskt att prova och redovisa produktens egen- skaper enligt denna, för att få sälja produkten på EU:s inre marknad. upphörde föreskrifter och allmänna råd om konstruktion (BKR) att gälla som tillämpningsföreskrifter till plan- och byggförordningens krav på ett byggnadsverks kon- struktion. Som tillämpningsföreskrifter infördes i stället föreskrifter och allmänna råd om tillämpning av europeiska kon- struktionsstandarder (). består av hänvisningar till relevanta delar av de europeiska konstruktionsstandarderna (eurokoderna) och nationella val inom dessa. Till skillnad från de flesta andra standarder inom byggande är konstruktionsstandarderna bindande. Genom övergången från BKR till blev byggföretagen tvungna att köpa in relevanta standarder för att kunna följa regelverket. I budgeten avsattes till ett uppdrag åt att översätta eurokoderna och andra centrala standarder inom byggsektorn till svenska och göra dem fritt tillgängliga för svenska företag. har ett anslag om lämnats för detta ändamål. Enligt PBF ska bl.a. följa upp och analysera samt regel- bundet sammanställa erfarenheterna från tillämpningen av PBL och föreskrifter som har meddelats i anslutning till lagen. Inom ramen för denna uppgift har lämnat rapporter till regeringen om hur olika delar av PBL tillämpas. Någon samlad utvärdering av PBL har däremot inte genomförts. Under /2014 framfördes i flera riksdagsmotioner uppfattningen att PBL inte fullt ut har motsvarat förväntningarna om en enklare plan- och bygglagstiftning. Enligt motionerna finns det anledning att genomföra ytterligare förenklingar. Med anledning av motionerna har tillkännagett för regeringen att det fortfa- rande finns ett omfattande reformbehov och att PBL behöver moderni- seras, förenklas och förtydligas (bet. 2013/14:CU10, rskr. 2013/14:187 och 2013/14:188). Regeringen presenterade ett bostadspolitiskt paket med 22 steg för fler bostäder. I paketet föreslogs flera refor- mer som behöver utredas för att kunna genomföras. Bland annat avi- serades förslag om en översyn av byggregler (punkten 6 i paketet). Förslaget behandlas i dessa direktiv. Direktiven omfattar i huvudsak en översyn av bygg- och konstruktionsregler, men också andra närliggande regelverk som ställer krav på utformning och kon- struktion av byggnader och anläggningar. Byggreglerna behöver ses över Mot bakgrund av att plan- och bygglagstiftningen har genomgått omfattande förändringar tillsätter regeringen en kommitté för att genomföra en genomgripande översyn av hela byggregelsystemet. Byggreglerna är samhällets sätt att ange den lägsta accepterade nivån för det som byggs. Byggregelsystemet har en stor betydelse för effektiviteten i plan- och bygglagstiftningen som helhet. Byggreglerna och deras utformning är bl.a. avgörande för att det ska kunna finnas ett diversifierat utbud av bostäder som kan efter- frågas av flera olika målgrupper och ett bostadsbyggande som passar olika behov och preferenser, liksom för att säkerställa att de arbets- platser som byggs blir sunda och säkra för arbetstagarna. Det finns en kritik mot den nuvarande regleringen som går ut på att den uppfattas som alltför omfattande och kostnadsdrivande, men kritiken är vanligtvis allmänt hållen och ger därmed begränsad väg- ledning för hur regelverket skulle kunna ändras. Eftersom någon genomgripande och systematisk översyn inte har gjorts för att modernisera och uppdatera byggregelsystemet finns det anledning att utreda om regelverket är anpassat och ändamåls- enligt samt att utreda om byggreglerna representerar en lämplig av- vägning mellan allmänna och enskilda intressen. Det finns också anled- ning att utreda om deras utformning bidrar till att öka kostnaderna för byggproduktionen. Digitaliseringen av samhället i stort liksom av processer för pla- nering, projektering, produktionsstyrning och uppföljning inom byggandet skapar förväntan på att regler och allmänna råd, som t.ex. utgörs av mätvärden och beräkningsmodeller, ska kunna behandlas digitalt. Dagens samhälle är anpassat och uppbyggt efter ett visst klimat. Med de förändringar i klimatet som är att förvänta ändras förut- sättningarna. Det kommer att få konsekvenser på många olika om- råden i samhället och inte minst för bebyggelsen. Klimatförändringen innebär omställningar i bl.a. temperaturer, relativ fuktighet och neder- börd. Bebyggelsen kommer att påverkas av detta t.ex. genom påver- kan på materials livslängd och risk för ökade fukt- och mögelrelate- rade skador. Nya dimensioneringsregler kan behöva utarbetas för att klara mer extrema väder, t.ex. höga snölaster. Byggreglerna behöver därför anpassas till de ändrade förutsättningar som klimatföränd- ringarna innebär. Agenda 2030 är den handlingsplan som världens länder enats om för att lösa den globala utmaning det innebär att etablera en ekono- miskt, socialt och miljömässigt hållbar utveckling. Den byggda miljön påverkar alla aspekter av hållbar utveckling och vid en översyn av de regler som styr bebyggelsens utformning ska agendan och dess mål vara vägledande. Till byggregler finns allmänna råd som kompletterar de föreskrivna funktionskraven och anger hur någon lämpligen kan eller bör handla för att uppfylla föreskrifterna.