sou · H7B337 · 2019-07-15 00:00:00 — Rutiner bör även fastställas för att kunna kontrollera att provdeltagare inte gör sig av med elektroniska hjälpmedel någonstans i provlokalen, för att undvika att avslöjas i kontrollen. Både vid inpasseringskontroll och vid utpasseringskontroll bör det lämnas utrymme för provdeltagare som har behov av medicinska hjälpmedel och andra godkända hjälpmedel att visa upp eventuella intyg för den som genomför kontrollen. Metalldetektor eller liknande anordning Kroppsvisitation i samband med högskoleprovet innebär ett ingrepp ide grundlagsskyddade fri- och rättigheterna. Det innebär att möjligheten att genomföra en kontroll bör utformas så att ingreppen blir så små som möjligt. Huvudregeln bör därför vara att kroppsvisitationen i första hand ska ske med hjälp av metalldetektor eller liknande anordning. Sådan kontroll är effektiv, eftersom man förhållandevis snabbt kan undersöka ett större antal provdeltagare. innebär kontroll med metalldetektor eller annan anordning ett mindre ingrepp i provdeltagarnas personliga integritet, eftersom man kan undvika fysisk kontakt mellan den undersökte och den som utför kontrollen. En lag om kontroll vid högskoleprovet föreslås In- eller utpasseringskontroll med metalldetektor kan utföras genom att provdeltagaren passerar genom en larmbåge eller genom undersökning av personen med en handhållen detektor. Det finns också annan typ av utrustning som kan bli aktuell, t.ex. magnetdetektor. Regleringen bör utformas så att det tydligt framgår att kontrollen i första hand ska genomföras med metalldetektor eller annan liknande utrustning. Vilken typ av utrustning som ska användas vid den inledande kontrollen bör dock inte regleras närmare än så. Det bör vara upp till den verkställande myndigheten, dvs. UHR, att bedöma vilken utrustning som med hänsyn till praktiska och ekonomiska faktorer samt den tekniska utvecklingen på området är mest ändamålsenlig i sammanhanget. Om kontrollen av vad en provdeltagare har på sig eller med sig inte kan genomföras eller slutföras med hjälp av metalldetektor eller liknande anordning måste en kroppsvisitation utföras. Eftersom en sådan kontroll generellt sett innebär ett större integritetsintrång bör det krävas särskilda skäl för att vidta en sådan åtgärd. Ett exempel på en sådan situation är om en provdeltagare uppger att han eller hon inte har med sig eller på sig något elektroniskt hjälpmedel, men en metalldetektor ändå ger utslag vid en kontroll av personen. I ett sådant fall är det nödvändigt att genomföra en kroppsvisitation för att klargöra om personen har med sig eller på sig ett elektroniskt hjälpmedel eller inte. Som vi utvecklar i avsnitt 7.4.2 innefattar begreppet kroppsvisitation en rätt att med händerna känna utanpå en persons kläder och i klädernas fickor, samt att undersöka sådant som personen har med sig, t.ex. en väska eller plånbok. Däremot får inte en undersökning av själva kroppen göras med stöd av en bestämmelse om kroppsvisitation. En kroppsvisitation i detta sammanhang skulle således innebära att den som utför undersökningen känner med sina händer utanpå provdeltagarens kläder samt tittar inuti den undersöktes skor. Det är dock inte aktuellt med någon närmare undersökning av själva kroppen, som t.ex. att undersöka den visiterades hårbotten med händerna eller att titta in i öronens hörselgångar eller i munnen. En lag om kontroll vid högskoleprovet föreslås 7.4.6Rätten att bli kroppsvisiterad av någon av samma kön Utredningens förslag: Kroppsvisitation ska utföras av någon med samma kön som provdeltagaren, om undersökningen inte görs med metalldetektor eller liknande anordning eller avser föremål som provdeltagaren har med sig. När det gäller kroppsvisitation som inte genomförs med metalldetektor eller annan liknande anordning är det vanligt att det i lagstiftning som avser kroppsvisitation finns ett krav på att kroppsvisitation ska utföras av någon av samma kön som den som blir visiterad eller att en kvinna har rätt att bli kroppsvisiterad av en annan kvinna.27 Det finns, med hänsyn till det integritetsintrång en kroppsvisitation innebär, inte skäl att frångå denna huvudprincip när det gäller kroppsvisitation i samband med högskoleprovet. Vi föreslår därför att kroppsvisitation ska utföras av någon med samma kön som provdeltagaren. Undantag bör gälla för undersökning som sker med metalldetektor och liknande anordning eller i de fall visitationen endast omfattar sådant som provdeltagaren har med sig, som t.ex. en plånbok. Som sagts förutsätter vi att väskor står undanställda på anvisad plats redan före kontrollen. En praktisk aspekt som måste beaktas vid anordnandet av en in- eller utpasseringskontroll med kroppsvisitation i samband med högskoleprovet är alltså att det måste finnas både manlig och kvinnlig personal tillgänglig som kan utföra kroppsvisitation av provdeltagare. 7.4.7Möjlighet att kroppsvisiteras i avskilt utrymme Utredningens förslag: Om provdeltagaren begär det ska kroppsvisitation som inte sker med metalldetektor eller avser föremål som provdeltagaren har med sig utföras i ett avskilt utrymme. 27Se t.ex. 28 kap. 13 § tredje stycket , 9 § lagen (1988:144) om säkerhetskontroll i , 4 § lagen (2004:1100) om luftfartsskydd och 6 § lagen (2010:294) om säkerhetskontroll vid offentliga sammanträden i kommuner och landsting. En lag om kontroll vid högskoleprovet föreslås Den kroppsvisitationen bör i de allra flesta fall kunna vara tämligen enkel till sin karaktär. I vissa fall kan det dock bli aktuellt att företa mer ingripande undersökningar. kan det t.ex. vara nödvändigt att en provdeltagare tar fram föremål som han eller hon bär under kläderna. Det bör då finnas möjlighet att gå undan på en avskild plats, t.ex. ett angränsande rum. Ett alternativ, om det inte är möjligt att erbjuda en sådan plats, är att det ställs upp portabla skärmar för den som ska genomgå visitationen. Särskilt för vissa grupper av provdeltagare, inte minst minderåriga, är det viktigt att kroppsvisitation kan ske avskilt på detta sätt. En provdeltagare ska inte behöva genomgå en mer ingripande kroppsvisitation inför andra provdeltagare. Det kan också finnas andra, exempelvis religiösa skäl för en provdeltagare att vilja ha möjligheten att genomgå kroppsvisitation i avskildhet. Det bör därför alltid finnas möjlighet för provdeltagaren att genomgå kroppsvisitation i ett avskilt utrymme, om han eller hon begär det. 7.4.8Vad ska hända med den som vägrar låta sig kontrolleras? Utredningens förslag: En provdeltagare som vägrar att genomgå en in- eller utpasseringskontroll ska få nekas tillträde till den lokal som kontrollen avser under provdagens återstående provpass. Universitets- och högskolerådet ska därutöver få besluta att provdeltagare som har vägrat att genomgå en in- eller utpasseringskontroll i samband med högskoleprovet inte ska få något resultat på provet. Rådet ska också kunna besluta att provdeltagare som vägrar genomgå utpasseringskontroll stängs av från deltagande i provet av från tidpunkten för kontrollen. För att kravet på in- eller utpasseringskontroll ska vara verkningsfullt krävs det att vägran att genomgå sådan kontroll kan leda till en kännbar sanktion. Frågan är vilken eller vilka typer av åtgärder som kan anses lämpliga att vidta om en provdeltagare vägrar kroppsvisitation i samband med högskoleprovet. En möjlig sanktion för den som vägrar att genomgå en inpasseringskontroll med kroppsvisitation i samband med högskoleprovet är till en början att han eller hon får vägras tillträde till provlokalen En lag om kontroll vid högskoleprovet föreslås under resten av provdagen. Om kontrollen sker vid utpassering från lokalen kan provdeltagaren i stället vägras tillträde till det eller de efterföljande provpassen. Vi menar att det inte är alltför långtgående att hindra den som vägrar genomgå kroppsvisitation från tillträde till provlokalen. I sammanhanget bör beaktas att det är frivilligt att skriva högskoleprovet och att provdeltagarna är där av fri vilja. Om det tydligt framgår vid anmälan till provet att kroppsvisitation kan komma att utföras vid provtillfället och vad följden av att vägra sådan kroppsvisitation kan bli, anser vi det inte för ingripande att neka den som vägrar att genomgå kroppsvisitation tillträde till provlokalen. Detta särskilt inte eftersom regeln är till för att gynna dem som inte har för avsikt att fuska vid provet. Ett alternativ till att neka den som vägrar att genomgå in- eller utpasseringskontroll tillträde till provlokalen är att inte låta den som vägrar kontroll att skriva provet, exempelvis genom att helt enkelt inte dela ut något prov till honom eller henne. Vi bedömer dock att det är bättre att hantera de eventuella konflikter som kan uppstå i samband med en provdeltagares vägran redan innan provpasset påbörjas eller när passet avslutas, så att övriga provdeltagare påverkas så lite som möjligt. Vidare kan det vara så att den som vägrar genomgå kontrollen inte har för avsikt att fuska på provet själv, men i stället försöker bistå någon annan som avser att fuska, t.ex. genom att fotografera provet och sprida bilden elektroniskt. Det vore då stötande att låta en sådan person komma in i lokalen och därmed möjliggöra sådan verksamhet. När det gäller sanktioner för den som vägrar genomgå utpasseringskontroll måste vissa omständigheter beaktas. Det kan tänkas att vissa provdeltagare, när det framkommer att det ska utföras en utpasseringskontroll, helt enkelt vägrar att genomgå kontroll, t.ex. att gå genom en larmbåge eller låta sig undersökas med en handhållen metalldetektor. Det är naturligtvis inte möjligt ordningsvakter eller annan personal att handgripligen tvinga någon att genomgå en sådan kontroll. Om kontrollen utförs under någon av de tidiga provpassen kan, som vi föreslår ovan, provdeltagaren vägras tillträde till efterföljande provpass. Sker kontrollen vid det sista provpasset riskerar provdeltagaren emellertid ingen sanktion om han eller hon vägrar genomgå en utpasseringskontroll. För att lägga särskild tyngd bakom kravet att alla provdeltagare ska genomgå en eventuell En lag om kontroll vid högskoleprovet föreslås utpasseringskontroll och för att en vägran i samtliga fall ska kunna leda till kännbara konsekvenser för provdeltagaren bör UHR ha möjlighet att besluta att den som vägrar genomgå utpasseringskontroll med kroppsvisitation ska stängas av från deltagande i provet av från tidpunkten för kontrollen. Som en ytterligare sanktion bör det därutöver vara möjligt för UHR att besluta om uteblivet provresultat i samtliga fall då en provdeltagare vägrar genomgå en in- eller utpasseringskontroll. Ett sådant beslut om att inte meddela något resultat på provet bör gälla hela provet, dvs., samtliga provpass, och även för de provpass som provdeltagaren redan har genomfört. En fråga som uppkommer i sammanhanget är vad som avses med att vägra låta sig kroppsvisiteras. Vi föreslår i avsnitt 7.4.5 att kroppsvisitationen i första hand ska genomföras med hjälp av metalldetektor eller annan liknande anordning. En vägran att genomgå kroppsvisitation kan alltså t.ex. innebära att provdeltagaren vägrar att passera en uppställd larmbåge med metalldetektor eller underlåter att stå stilla så att personalen kan utföra en undersökning med en handhållen metalldetektor. Personen kan t.ex. gå bredvid kontrollen eller vägra att gå ut ur provlokalen i de fall det rör sig om en utpasseringskontroll. I de fall en provdeltagare har blivit undersökt av en metalldetektor, och detektorn har indikerat att personen har något av metall på sig, kan det bli aktuellt att genomföra en kroppsvisitation för att klargöra vad som orsakade indikationen. Att i detta skede inte låta sig undersökas genom kroppsvisitation bör också utgöra en vägran att genomgå kroppsvisitation. Det skulle kunna uppkomma situationer där det föreligger befogad anledning för en provdeltagare att vägra genomgå en utpasseringskontroll med kroppsvisitation, t.ex. ett akut och allvarligt insjuknande. Ett beslut om avstängning från högskoleprovet på grund av vägran att genomgå utpasseringskontroll bör därför kunna fattas först efter en prövning av omständigheterna i det enskilda fallet. Om en provdeltagare vägrar genomgå en utpasseringskontroll kan provledaren skriva en anmärkning om det inträffade till UHR. Den som skriver anmärkningen bör, i enlighet med nuvarande riktlinjer, informera provdeltagaren om att en anmärkning kommer att lämnas in till UHR och beskriva den uppkomna situationen så detaljerat som möjligt.28 Provdeltagaren har då möjlighet att anföra sina skäl 28Handledning för högskoleprovshandläggare, uppdaterad s. 19 f. En lag om kontroll vid högskoleprovet föreslås för vägran att genomgå kroppsvisitation. UHR har därefter, om myndigheten bedömer att provdeltagaren inte haft någon befogad anledning att vägra genomgå kroppsvisitation, möjlighet att besluta om avstängning . Att motsvarande konsekvens i form av beslut om avstängning inte föreslås för den som vägrar underkasta sig inpasseringskontroll beror på att det knappast låter sig göras att skilja ut provdeltagare som ”vänder i dörren” när de ser att inpasseringskontroll ska ske från alla provdeltagare som inte dyker upp till provet eller avviker av fullt legitima skäl. 7.4.9Omhändertagande av elektroniska hjälpmedel Utredningens bedömning: Elektroniska hjälpmedel ska inte kunna tas i beslag med stöd av lagen. Utredningens förslag: En ordningsvakt ska från en provdeltagare få omhänderta ett elektroniskt hjälpmedel som kan befaras komma till användning eller ha använts vid fusk på högskoleprovet och som påträffas vid en in- eller utpasseringskontroll. Elektroniska hjälpmedel ska inte kunna tas i beslag av ordningsvakt eller provledare inom ramen för den föreslagna lagen Enligt kommittédirektiven ska utredningen ta ställning till om otillåtna hjälpmedel ska kunna tas i beslag och i så fall under vilka förutsättningar. Vi har i avsnitt 4.9 kortfattat redogjort för förutsättningarna för att ta föremål i beslag enligt och vissa specialstraffrättsliga bestämmelser. Beslag får som huvudregel företas inom ramen för en förundersökning, vilket i sin tur innebär att förhållandena måste vara sådana att det finns anledning att anta att ett brott som hör under allmänt åtal har förövats. Beslag får vidare, enligt , endast beslutas under förutsättning att egendomen skäligen kan antas ha betydelse för utredningen, är genom brott någon avhänt eller är på grund av brott förverkat. Beslag får alltså, som En lag om kontroll vid högskoleprovet föreslås utgångspunkt, inte användas för att förhindra eventuell framtida brottslig verksamhet.29 Beslut om beslag fattas av åklagare eller annan förundersökningsledare, samt av enskild eller en enskild polisman i vissa särskilda fall. I 24 kap. 7 § andra stycket regleras s.k. envarsgripande, som innebär att om den som har begått brott, på vilket fängelse kan följa, påträffas på bar gärning eller flyende fot, får han eller hon gripas av envar. Bestämmelsen ger också stöd för envar att ta föremål som påträffas i samband med gripandet i beslag.30 Frågan är om det ska införas en särskild befogenhet för den som utför inpasserings- eller utpasseringskontroll i samband med högskoleprovet att ta elektroniska hjälpmedel i beslag när det kan befaras att utrustningen kan komma till användning vid fusk på provet. Som anges i avsnitt 7.4.4 föreslår vi att sådana kontroller ska utföras av ordningsvakter. En omständighet som är av betydelse i denna avvägning är att det inte är brottsligt att använda otillåtna hjälpmedel eller på annat sätt fuska på högskoleprovet. Det brott som en provdeltagare kan göra sig skyldig till är osann försäkran enligt 15 kap. 10 § . Detta brott är fullbordat först när provdeltagaren använt sig av ett otillåtet hjälpmedel på provet och därefter lämnar en försäkran på heder och samvete att han eller hon har lämnat provsvaren utan att använda otillåtna hjälpmedel. Kriminalisering gäller inte på försöksstadiet. Den som försöker ta med sig otillåtna hjälpmedel in på högskoleprovet har således inte gjort sig skyldig till något brottsligt. Om ett elektroniskt hjälpmedel påträffas på eller hos en provdeltagare när han eller hon är på väg ut ur provlokalen är situationen delvis en annan. Provdeltagaren kan då ha gjort sig skyldig till brottet osann försäkran, om han eller hon har använt sig av ett otillåtet hjälpmedel och därefter försäkrat på heder och samvete att han eller hon inte har använt sig av ett sådant hjälpmedel. Enligt vår bedömning är det dock tveksamt om det är möjligt för en ordningsvakt att i samband med en utpasseringskontroll ta ett elektroniskt hjälpmedel i beslag med stöd av regler om envarsgripanden och den rätt att ta föremål i beslag som följer därmed.31 Det kan nämligen ifrågasättas om en provdeltagare som är på väg ut ur provlokalen kan, typiskt sett, anses påträffad på bar gärning eller på 29Inom specialstraffrätten finns vissa undantag, se avsnitt 4.9.8. 3027 kap. 4 § . 3124 kap. 7 § andra stycket . En lag om kontroll vid högskoleprovet föreslås flyende fot på det sätt som är en förutsättning för tillämpning av bestämmelsen om envarsgripanden. Beslag utgör ett straffprocessuellt tvångsmedel, och möjligheten att tillgripa sådana åtgärder bör tillämpas restriktivt. Det framstår som systemfrämmande att en ordningsvakt ska få befogenhet att ta föremål i beslag i enlighet med den kontrollreglering som vi föreslår. Beslag är en åtgärd som hör till det straffrättsliga regelverket. Vår bedömning är att det inte finns skäl att i förevarande fall frångå de huvudprinciper som gäller för när beslut om beslag få fattas och vem som kan fatta ett sådant beslut. En möjlighet för den ordningsvakt som utför in- eller utpasseringskontroll i samband med högskoleprovet att utöver det befintliga regelverket i fatta beslut om beslag framstår som alltför ingripande. Detta gäller även i de fall föremålet hittas vid en utpasseringskontroll och det därmed kan föreligga en misstanke om att provdeltagaren har gjort sig skyldig till brott. Elektroniska hjälpmedel ska kunna omhändertas Ändamålet med in- och utpasseringskontroller med kroppsvisitation vid högskoleprovet är att motverka fusk som sker genom användning av elektroniska hjälpmedel. För att sådana kontroller ska vara ändamålsenliga bör därför den som utför kontrollerna ha befogenhet att på annat sätt än genom beslag ta ifrån en provdeltagare sådana hjälpmedel, så att de inte kan komma till användning. Ett alternativ till beslag är att elektroniska hjälpmedel som kan användas vid fusk på högskoleprovet tillfälligt omhändertas under provdagen (omhändertagande i nuvarande lagstiftning beskrivs kortfattat i avsnitt 4.10). För att faktiskt kunna förhindra att elektroniska hjälpmedel kommer till användning under provet bör en ordningsvakt alltså få omhänderta sådana föremål som påträffas vid en in- eller utpasseringskontroll med kroppsvisitation. Med omhändertagande avses i detta sammanhang att provdeltagaren tillfälligt fråntas egendom och att den förvaras under uppsikt av en provledare tills den återlämnas till provdeltagaren. Elektroniska hjälpmedel ska som huvudregel återlämnas till provdeltagaren senast när provdagen är slut. I de fall provdeltagaren bestämmer sig för att avbryta provet , ska hjälpmedlet lämnas tillbaka En lag om kontroll vid högskoleprovet föreslås I vissa fall, som vi återkommer till nedan, bör det dock vara möjligt att omhänderta föremål . Ett omhändertagande av ett föremål innebär en begränsning av ägarens eller annan rättighetshavares förfoganderätt över föremålet. Regler om omhändertagande bör därför formuleras så att inskränkningen blir så liten som möjligt. Behovet av omhändertagande kan variera beroende på vilken typ av föremål som hittas. De enda hjälpmedel som är tillåtna på högskoleprovet är blyertspenna, radergummi, överstrykningspenna och rak linjal.32 Alla andra föremål utgör således, enligt denna ”smala” definition, otillåtna hjälpmedel. De allra flesta av dessa otillåtna hjälpmedel, t.ex. mobiltelefoner och klockor, har dock fullt legitima användningsområden. Det är inte rimligt att samtliga elektroniska hjälpmedel som påträffas vid en in- eller utpasseringskontroll ska kunna omhändertas. I de allra flesta fall kommer det att vara tillräckligt att provdeltagaren uppmanas att lägga föremålet på anvisad plats i provlokalen, vilket i sin tur bör vara på ett visst avstånd från provdeltagaren, inte i provdeltagarens omedelbara närhet. För de fall då provdeltagaren vägrar efterfölja en sådan uppmaning finns redan enligt nuvarande reglering sanktionsmöjligheter.33 Det är dock möjligt att vissa föremål som påträffas vid en kontroll mer uppenbart är avsedda att användas som hjälpmedel vid fusk på provet. Det skulle t.ex. kunna röra sig om sådan elektronisk utrustning som beskrivs i avsnitt 3.3.1, dvs. en mobiltelefon som sitter samman med ett metallhalsband som fuskaren bär under kläderna, samt små sladdlösa hörselsnäckor. Man skulle också kunna tänka sig att man vid en in- eller utpasseringskontroll kan hitta andra föremål som tydligt är avsedda för fusk, som t.ex. dolda kameror. I sådana fall framstår det inte som lämpligt eller tillräckligt att provdeltagaren enbart ombeds lägga ifrån sig föremålet på anvisad plats, eftersom provdeltagaren då potentiellt kan hämta föremålet i en paus och använda det som hjälpmedel under ett senare provpass. I sådana fall bör föremålet lämpligen kunna omhändertas under resterande del av provdagen, för att förhindra att det kan komma till användning som hjälpmedel vid fusk på provet. I vissa fall ska utrustningen omhän- 3231 § UHR:s föreskrifter om högskoleprovet. 3333 och 40 §§ UHR:s föreskrifter om högskoleprovet och 7 kap. 21 § högskoleförordningen. En lag om kontroll vid högskoleprovet föreslås dertas , i väntan på att polisen ska kunna ta ställning till om föremålet ska tas i beslag. Denna fråga behandlas i nästa avsnitt. Sammanfattningsvis kan alltså sägas att troligtvis kommer de flesta elektroniska hjälpmedel som påträffas vid en kroppsvisitation ha en fullt tillåten funktion för provdeltagaren, och det kommer att vara tillräckligt att provdeltagaren uppmanas att stänga av hjälpmedlet och lämna det på anvisad plats. En bestämmelse som ger en ordningsvakt befogenhet att omhänderta elektroniska hjälpmedel i samband med inpasserings- och utpasseringskontroll bör därför formuleras så att ett omhändertagande får ske om ett sådant hjälpmedel påträffas vid en in- eller utpasseringskontroll, om hjälpmedlet är sådant att det kan befaras komma till användning vid fusk på provet eller ha använts vid fusk på provet. Huruvida ett omhändertagande är nödvändigt för att förhindra att hjälpmedlet kommer till användning vid fusk på högskoleprovet får då avgöras från fall till fall. Behov av närmare föreskrifter En reglering som möjliggör omhändertagande av elektroniska hjälpmedel vid en in- eller utpasseringskontroll förutsätter tydliga regler om vilka föremål som kan omhändertas. Av rättssäkerhetsskäl bör det framstå som klart, både för provdeltagare, den som genomför kontrollen och annan personal, vilka föremål som kan omhändertas och inte. En sådan detaljreglering bör återfinnas i förordning eller myndighetsföreskrifter. Regeringen, eller den myndighet regeringen bestämmer, bör därför meddela närmare föreskrifter om vilka slags föremål som får omhändertas vid en in- eller utpasseringskontroll. En sådan reglering kan, med hänsyn till den snabba teknikutvecklingen, komma att behöva uppdateras löpande. En lag om kontroll vid högskoleprovet föreslås 7.4.10Hantering av omhändertagna föremål Utredningens förslag: Ett föremål som har omhändertagits enligt denna lag ska överlämnas till en provledare för förvaring. Ett sådant föremål ska förvaras på ett betryggande sätt. Ett bevis om att ett föremål omhändertagits ska utfärdas, om provdeltagaren begär det. Den som tvångsvis har omhändertagit egendom anses enligt rättspraxis ha ett ansvar för att egendomen inte skadas, s.k. vårdplikt.