sou · H7B35 · 2019-02-01 00:00:00 — Den föreslagna utredningen bedöms i förlängningen kunna leda till positiva konsekvenser för jämställdheten och bidra till de jämställd- hetspolitiska målen. har tagit fram en rapport som handlar om att förbättra arbetsmiljön med ett jämställdhets- perspektiv. I rapporten för myndigheten fram att kvinnor i jämförelse med män har en mer otrygg koppling till arbetsmarknaden och att det i synnerhet gäller anställningsformerna vikariat och behovsanställ- ning.42 Det är fler kvinnor än män som arbetar i tidsbegränsade anställ- ningar utan överenskommen arbetstid. 2017 var sex av tio kvinnor och fyra av tio män. Inom områden vård och omsorg och utbildning var könsfördelningen ännu mer ojämn. Knappt var fjärde tidsbegränsat anställd utan överenskommen arbetstid i dessa områden var män medan omkring tre av fyra var kvinnor. Inom detaljhandeln var omkring en tredjedel män medan två tredjedelar var kvinnor. I jämförelse med yrkesgrupperna som helhet är det dock ännu mer skev könsfördelning inom vård och omsorg och inom utbild- ning för de aktuella yrkesgrupperna. Bland undersköterskor var nio av tio kvinnor och en av tio män enligt SCB:s yrkesregister 2016 (SSYK 2012). Enligt samma statistik var könsfördelningen bland 42Arbetsmiljöverket (2017). Konsekvenser av utredningens förslag samtliga ungefär den samma som för tidsbegränsat anställda inom detaljhandeln. Det är alltså den könssegregerade arbetsmarknaden gene- rellt och att intermittenta anställningar förekommer i kvinno- dominerade branscher som gör att det är fler kvinnor än män som arbetar i intermittenta anställningar. finns det studier som visar att kvinnor med tidsbegrän- sade anställningar får mindre del av kompetensutveckling i jäm- förelse med män i motsvarande anställningsformer.43 Förslaget bedöms i förlängningen kunna leda till positiva konse- kvenser för integrationen och bidra till de integrationspolitiska målen. I den ovan nämnda studien av Wallette framgår det att utrikes födda i tidsbegränsade anställningar får mindre kompetensutveck- ling än inrikes födda i motsvarande anställningar. Vidare tycks den med både kort utbildning och tidsbegränsad anställning få mindre kompetensutveckling än tidsbegränsat anställda med lång utbild- ning.44 ses korta anställningar ofta som ett sätt för nytill- trädande att kunna få in en fot på arbetsmarknaden. En analys av hur det går att påverka arbetsmarknaden i riktning mot mer sammanhängande anställningar och mer tillsvidareanställ- ningar behöver ha ett integrationsperspektiv. Det bedöms inte finnas några fördelningseffekter av den föreslagna utredningen. Utredningens bedömning är att det inte heller finns några direkta konsekvenser för enskilda eller för företag. Den föreslagna utredningen kommer i enlighet med kommittéförord- ningen att ha i uppdrag att analysera sådana konsekvenser. När det gäller konsekvenser för myndigheter eller organisationer. Kan det i uppdraget till utredningen förtydligas om det finns behov av extra nära samarbete med vissa myndigheter och organisationer. Här kan exempelvis och ingå. 43Wallette (2005). 44Wallette (2005). Konsekvenser av utredningens förslag Utredningen får enligt kommittéförordningen i uppdrag att analy- sera eventuella konsekvenser i förhållande till åtaganden gentemot EU. Den föreslagna utredningen bedöms vara förenlig med åtaganden gentemot . Det bedöms vidare inte finnas några direkta konsekvenser för brottsligheten. 15.3.4Uppdrag till SCB att förtydliga AKU-frågorna Bedömningen behandlas i avsnitt 12.5.2. Regeringen bör ge () i uppdrag att utveckla arbetskraftsundersökningarna () så att statistiken bättre passar nuvarande och framtida förhållanden på arbets- marknaden. Det föreslagna utvecklingsarbetet bedöms inte ha någon direkt påverkan på samhällsekonomin. I utredningsarbetet har det fram- kommit att det finns begränsade möjligheter att analysera flera av de frågeställningar som vi har haft att utreda med hjälp av befintlig statistik. I arbetet med utredningens referensgrupp har det också framförts att arbetsmarknadens parter anser att statistiken på området är otillräcklig. Indirekt menar vi att det finns välfärdsvinster av bättre utvecklad statistik. Utredningen föreslår att tillförs SCB:s anslag 2020. Utvecklad statistik som tas fram uppdelad på kvinnor och män ger bättre förutsättningar att göra jämställdhetsanalyser. Utredningen bedömer att det indirekt finns en positiv inverkan avseende möjlig- heterna att utveckla arbetsmarknadspolitiken med jämställdhetsper- spektiv och att säkerställa god kunskap om både kvinnors och mäns villkor. Konsekvenser av utredningens förslag Utvecklad statistik ger ökade förutsättningar att analysera och i för- längningen förbättra integrationen i arbets- och samhällsliv. Det föreslagna utvecklingsarbetet hos SCB bedöms indirekt leda till bättre möjligheter att analysera skillnader mellan olika grupper. används ofta som bas i beräkningar av fördelningsanalyser. De brister som vi har uppmärksammat i enkäten när det gäller bland annat personer med intermittenta anställningar gör att analysmöjlig- heterna är begränsade. Vårt förslag syftar till att öka möjlighe- terna att analysera olika icketraditionella sätt att arbeta. I förläng- ningen kan det leda till bättre beslutsunderlag för politiska åtgärder som har fördelningseffekter. Förslaget bedöms inte ha några direkta konsekvenser för enskilda. I förlängningen kan förändringar i enkäten påverka enskilda som del- tar i arbetskraftsundersökningarna. Förslaget bedöms inte ha någon direkt påverkan på företag. () påverkas genom ett uppdrag till myndigheten. Uppdraget bör utarbetas i samråd med myndigheten. Arbetskraftsundersökningarna är en del av det samordnade inter- nationella statistiksystemet. Det innebär att åtaganden i förhållande till EU begränsar vilka förändringar som är möjliga att göra i statistikens innehåll och framtagande. Utredningens bedöm- ning är att det i övrigt inte föreligger några hinder i övrigt för förslaget i förhållande till de åtaganden har gentemot Europeiska unionen. Förslaget bedöms inte strida mot några av åtag- anden gentemot . Det bedöms inte finnas några konsekvenser för brottsligheten. AER (2017), Tudelningarna på arbetsmarknaden. Arbetsmarknads- ekonomisk rapport. AER (2018), Olika vägar till jobb, Arbetsmarknadsekonomisk rapport. , M., , P., , och , T. (2017), Arbets- miljö och jämlik hälsa. Underlagsrapport till Kommissionen för jämlik hälsa, SOU 2017:47. (1993a), Arbetsdomstolens remiss- yttrande Delbetänkandet (SOU 1993:23) Ny anställningsskydds- lag, , Dnr 50/93. (1993b), TCO:s remissyttrande Delbetänkandet (SOU 1993:23), Ny anställningsskyddslag, 1993-08_30, Dnr 50/93. (2015a) TCO:s remissvar på Ds 2015:29, A2015-1507-ARM_svar_nr_031. (2015b), Arbetsdomstolens remiss- svar på Ds 2015:29, A2015-1507-ARM_svar_nr_016. (2015c), Ds 2015:29, A2015-1507-ARM_svar_nr_033. (2015d), Ds 2015:29, A2015-1507-ARM_svar_nr_032. betänkande (1996), 1996/97:AU13, En all- män och sammanhållen arbetslöshetsförsäkring (prop. 1996/97:107). (2015), Arbetstidslagen – med kommentarer. (2016), Konsekvenser av lean produktion för arbets- miljö och hälsa, Kunskapssammanställning 2016:5 (2017), Hur kan arbetsmiljön bli bättre för både kvinnor och män? (2018a), Arbetsmiljön 2017, Arbetsmiljöstatistisk rapport 2018:2. (2018b), Arbetsorsakade besvär 2018, Arbets- miljöstatistisk rapport 2018:3. (2018c), Gränslöst arbete. En forskarantologi om arbetsmiljöutmaningar i anknytning till ett gränslöst arbetsliv, Rapport 2018:1. (2011), På spaning efter en svensk modell. Idéer och vägval i arbetsgivarpolitiken 1897–1909, Akademisk avhandling. Bjuggren, CM., , M., och Skedinger, P. (2018), Turordnings- regler – lagstiftning med konsekvenser eller spel för gallerierna? Ekonomisk Debatt, 2018, nr 3. Bornhäll, A., Daunfeldt, S-O., och , N. (2017), Employment Protection Legislation and the Labor Market Position of Immigrants: A Natural Experiment, artikel som ingår i avhandling, Bornhäll (2017), Unseen job creators and firm growth barriers: the role of capital constraints and seniority rules. Brännmark, M. (2012), i kommun och myndigheter – en översikt över existerande empirisk forskningslitteratur, underlagsrapport till (SOU 2013:40). Calleman, C. (1999), Turordning vid uppsägning, akademiska avhand- ling, . Calleman, C. (2003), Invandrarna, skyddet för anställningen och diskrimineringslagstiftningen, IFAU 2003:4. Calmfors, L. (1985), Work Sharing, Employment and Wages, , april. Calmfors, L. (2000), Synpunkter på arbetstidsförkortning, PM till seminarium om ”Arbetstidens betydelse för välfärd, ekonomi och sysselsättning” arrangerat av Regerings- kansliets arbetsgrupp för arbetstidsfrågor. , C., , , , M., Toivanen, S., Moghaddasi, M., och , P.-O. (2016), ”Precarious employment is a risk factor for poor mental health in young individuals in : a cohort study with multiple follow-ups”, 16:687, BMC Public Health. Cournède, B., Denk, O., och Garda, P. (2016), Effects of Flexibility- Enhancing Reforms on Employment Transitions, Economics Departments Working Papers. Dir. 1991:118 Översyn av den arbetsrättsliga lagstiftningen. Dir. 1991:76 Utredning av den arbetsrättsliga lagstiftningen. Ds 2001:06, Genomförande av deltids- och visstidsdirektiven. Ds 2002:56, arbetsrätt. Ds 2005:15, Förstärkning och förenkling – ändringar i anställnings- skyddslagen och föräldraledighetslagen. Ds 2008:65, Bättre möjligheter till tidsbegränsad anställning, m.m. Ds 2011:22, Anmälningsskyldighet vid utstationering samt förtydli- gande avseende missbruk av visstidsanställning enligt anställnings- skyddslagen. Ds 2015:29, Skärpta åtgärder mot missbruk av tidsbegränsade anställ- ningar. och , B. (1993), Effekter av anställningsskydd, Bilaga till SOU 1993:32, Ny anställningsskyddslag, s. 1 046. (1989), i närbild, i , S. et. Forskare och parter begrundar en epok 1938–1988. (2012), ”Retten till fast ansettelse, Praktiske pro- blemstillinger tilknyttet grunnbemanningslæren”, Arbeidsrett nr 2/2012, s. 103–141, s. 107. (2011), Makten och människovärdet. 1969 som samhällskritik, i Arbetarhistoria 2011:2–3, s. 12 ff. (2001), Avtalsrörelsen : den nya lönebildnings- regimen på prov, Ekonomisk Debatt, 2001, årg. 31, nr 1, s 15–27. Eurofound (2010), Flexible forms of work: ’very atypical’ contractual arrangements. och rådets direktiv /88/EG om arbets- tidens förläggning i vissa avseenden. resolution av om arbetsvillkor och osäkra anställningar (2016/2221 []). Forte (2015a), Arbetsmiljö i kvinnodominerade sektorer. Forte (2015b), Psykisk ohälsa, arbetsliv och sjukfrånvaro. En kun- skapsöversikt. (2018), Fastställande av sjukpenninggrundande inkomst (SGI), Rättsligt ställningstagande, FKRS 2018:07. Giraudo, M., Bena, A., Leombruni, R., och , G. (2016), ”Occupational injuries in times of labour”. BMC Public Health. Glavå, M. (2018), Vägval för anställningsskyddet. , H, , K-I., , P och . (2014), Arbetstidslagen, i lydelse : kommentarer och författningar, 4:e upplagan, . Handels (2014), Otrygghet och flexibilitet. Handels (2016), En dålig affär. En studie av trygga anställningar i detaljhandeln. Hinn, E, , L. och . (2015), Offentlig arbetsrätt En kommentar till lagreglerna om statlig och anställning, kommentaren till lagen om offentlig anställning 12 §. , och , E. (2014), Medbestämmandelagen med kom- mentar, Sjätte upplagan, . IAF (2015), Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringens före- skrifter om lämpligt arbete, IAAFS 2015:3. (2001), Språngbräda eller segmentering? En longitudi- nell studie av tidsbegränsat anställda. (2016), Non-Standard Employment Around the World, Under- standing challenges, shaping . , K., och Bellagh, K. (2005), Anställningskontrakt och psyko- logiska kontrakt – förändrade relationer på arbetsplatserna. Arbete och hälsa, . ISF 2016:1, Tidsbegränsade anställningar och sjukförsäkringen, Arbets- rapport 2016:1. ISF 2017:8, Kvinnors och mäns pensioner. En analys av skillnader och spridning i pensionsinkomster och . Karasek, R. och , T. (1990), Healthy work: stress, productivity, and the reconstruction of working life. C., , C. A., , R. S., och Earnest, D. (2014), Why Do Employees Worry About Their ? 19, No. 3, s. 269–290. (2011), 1980 och andra stora arbetskon- flikter i , Arbetarhistoria: meddelande från arbetarrörel- sens arkiv och bibliotek, 35 (138–139 [2011:2–3]), 33–40, s. 36. Kommissionens förslag till och rådets direktiv om tydliga och förutsägbara arbetsvillkor i Europeiska unionen (COM (2017) 797). (2016), Flexibilitetens pris. (2016), Status prekär. (2017), Effekter av deltidsarbete på samhälls- ekonomin och de offentliga finanserna, Specialstudie nr. Koranyi, I., , J., , , , L., och , T. (2018), ”Precarious employment and occupational accidents and injuries – a systematic review”. Scand J Work Environ Health, 2018;44(4), s. 341–350. , P. och Vingård, E. (2012), Kunskapsöversikt: den goda arbetsmiljön och dess indikatorer, . LO (2018), Kvinnlig fägring och machokultur? Sexuella trakasserier i arbetslivet bland medlemmar. LO (2018) Lönerapport . LO, TCO, , , , , Arbetsgivar- verket (2018), Den svenska kollektivavtalsmodellen måste respekteras i förhandlingarna om förslag till arbetsvillkorsdirektiv, Skrivelse . (red) (2009), Nya perspektiv på . Lunning, L. och Toijer, G. (2016), Anställningsskydd: en lagkommentar, Elfte upplagan, . L., , , , G., , M. och , H. (2008), ”Demand, control and social climate as predictors of emotional exhaustion symptoms in working Swedish men and women”, , 36(7), s. 737–743. , L., och , J. (2012), Den hållbara svenska modellen, innovationskraft förnyelse effektivitet. Maslach, C. och Leiter, M. (2017), ”New insights into burnout and health care: Strategies for improving civility and alleviating burnout”, teacher, 39(2), s. 160–163. (2015), Lönebildning och jämställdhet. (2016), Den svenska modellen och . (2018a), Avtalsrörelsen och lönebildningen 2017. (2018b), Yrke lön och kön En kartläggning av löneläget för 383 yrken – ett jämställdhets- perspektiv. MUCF (2013), Unga med attityd 2013. attityd- och värderingsstudie. MUCF (2017a), Unga med funktionsnedsättning, Fokus 17:2, Etablering i arbets- och samhällsliv. MUCF (2017b), Ungas etablering. Fokus 17:1 Etablering i arbets- och samhällsliv. Næss Skjønberg, A., Hognestad, E. och Jenum Hotvedt, M. (2017), Individuell arbeidsrett, 2. utgave, Gyldendal Juridisk. (2011), Psychosocial work factors and burnout. A study of a working general population and patients at a stress rehabilitation clinic. , Occupational and Environmental Medicine, . , , , U. och , A. (2017), ”Is unemployment in young adulthood related to self-rated health later in life? Results from the Northern Swedish cohort”, BMC public health, 17(1), 529. Nycander, S. (2003), Bokanmälning Swenson, (2002), Capitalists against Markets. The Making of Labor Markets and Welfare States in the and , Ekonomisk Debatt, 2003, årg 31, nr 6, s. 58 ff. Nycander, S. (2017), Makten över arbetsmarknaden, tredje upplagan, . Nycander, S. (2010), Sist in först ut. LAS och den svenska modellen. , Å., , M., , G., Rydmark, I. och Nathell, L. (2002), ”– a Swedish Epidemic?”, European Psychiatry, 17, 21. (2010), Employment Outlook. , W. och Livheim, T. (2017), ”Stress i skolan”, i , J. och , C. (Eds.) (2016), Evidensbaserad elevhälsa, Student- litteratur. 1973:129, Förslag till lag om anställningsskydd, m.m. Prop. 1975/76:105, Med förslag till arbetsrättsreform m.m. Prop. 1976/77:117, Om utbyggnad av föräldraförsäkringen m.m. 1977/78:104, Förslag om utvidgad rätt till ledighet för vård av barn, m.m. 1981/82:71, Om ny anställningsskyddslag m.m. Prop. 1981/82:154, Om ny arbetstidslag m.m. 1993/94:67, Om ändringar i lagen om anställningsskydd och i lagen om medbestämmande i arbetslivet. 1994/95:102, Övergång av verksamheter och kollektiva upp- sägningar. 1996/97:16, En arbetsrätt för ökad tillväxt. 1996/97:107, En allmän och sammanhållen arbetslöshetsförsäkring. 1996/97:150, ekonomiska vårproposition. 1999/2000:32, Lönebildning för full sysselsättning. 2001/02:97, Lag om förbud mot diskriminering av deltids- arbetande arbetstagare och arbetstagare med tidsbegränsad anställ- ning, m.m. 2005/06:185, Förstärkning och förenkling – ändringar i anställ- ningsskyddslagen och föräldraledighetslagen. 2006/07:111, Bättre möjligheter till tidsbegränsad anställning, m.m. Prop. 2010/11:89, Ändrade regler om övertid och skyddskommitté. 2011/12:178, Lag om uthyrning av arbetstagare. 2012/13:12, Åtgärder inom arbetslöshetsförsäkringen m.m. 2015/16:62, Skärpta åtgärder mot missbruk av tidsbegränsade anställningar. 2018/19:1, Budgetpropositionen . 57 L (2017–2018), Endringer i arbetsmiljøloven, folketrygd- loven og enkelte andre lover (samleproposisjon ). 73 (2017–2018), Endringer i arbeidsmiljøloven (fast og midler- tidig ansettelse og innleie fra bemanningsforetak). 83 L (2012–2013), Endringer i arbeidsmiljøloven mv. Rutkvist, J., , C., och , D. (2012), Grön Skatteväxling, Fores. Rådets direktiv /70/EG av om ramavtalet om visstidsarbete undertecknat av EFS, UNICE och CEEP. Rådets direktiv /70/EG av om ramavtalet om visstidsarbete undertecknat av EFS, UNICE och CEEP. Rådets direktiv /533/EEG av om arbets- givares skyldighet att upplysa arbetstagarna om de regler som är tillämpliga på anställningsavtalet eller anställningsförhållandet. Rådets förordning (EG) nr 1435/2003 av om stadga för europeiska kooperativa föreningar (SCE-föreningar) införde inom EU dessa organisationsformer. Rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av om stadga för europabolag. N., och , A. 5, 2006), Forced employment contract change and the psychological contract. Employee relations, s. 449–467. SBU (2014), Arbetsmiljöns betydelse för symtom på depression och utmattningssyndrom. En systematisk litteraturöversikt. SCB (2014), Undersökning om visstidsanställda. (2015), Utvecklingen av tidsbegränsat anställda. Statistiska meddelanden, . , C von., (2016), ”Sekos krav: mertid ska ge utökad anställning”, Arbetet . , F. (1997), Facklig arbetsrätt (rev). (2011), Kan de strejka i kan väl vi också. ASAB- städerskornas strejker , i Arbetarhistoria 2011:2–3. Sigeman, T. (2010), Arbetsrätten – En översikt, femte upplagan, . Sigeman, T., och , E. (2013), Arbetsrätten: En översikt, sjätte upplagan, . Skedinger, P. (2008), Effekter av anställningsskydd. Vad säger forsk- ningen? (2016), Arbetslivet efter skolan. Arbetsledares bedömning av unga medarbetares kompetens och inom vilka branscher unga arbetar. SOU 1993:32, Ny anställningsskyddslag, delbetänkande av arbetsrättskommitté, 1993. SOU 1996:150, En allmän och sammanhållen arbetslöshetsförsäkring, Slutbetänkande av utredningen om ersättning vid arbetslöshet och omställning, 1996. SOU 1997:164, och lönestatistik, Delbetänkande från utredningen om ett förstärkt förlikningsmannainstitut, 1997. SOU 2014:55, Inhyrning och företrädesrätt till återanställning, Betänk- ande av Utredningen om inhyrning och företrädesrätt till åter- anställning, 2014. SOU 2014:81, Yrke, karriär och lön – kvinnors och mäns olika villkor på den svenska arbetsmarknaden, Forskningsrapport till Delega- tionen för jämställdhet i arbetslivet, 2014. SOU 2018:24, Tid för utveckling, Delbetänkande av utredningen för hållbart arbetsliv , 2018. SOU 2018:66, Ett mer konkurrenskraftigt system för stöd vid kort- tidsarbete, Delbetänkande från Utredningen om ett mer kon- kurrenskraftigt system för stöd vid korttidsarbete, 2018. Statens arbetsgivarverks cirkulär 1984 A 11, / globalassets/avtal-skrifter/centralaavtal/84-a11.pdf Statskontoret 2014:4, Myndigheternas ledningsformer – en kartlägg- ning och analys. Stoetzer, U., Åborg, C., , G., och Svartengren, M. (2014), “Organization, relational and absenteeism”, Work 47 (2014) 521–529. Storrie, D. (1998), in –96. i , R. (1998), Flexibility in the Nordic Labour Market, Tema Nord 1998:586 (s. 35–84), : nordiska minister- rådet. , och (2015), Visstids- anställningar i detaljhandel och hotell- och restaurang. Varierande efterfrågan ger stort behov av visstidsanställda medarbetare. och LO (2016), Tidsbegränsade anställningar på svensk arbetsmarknad – en kartläggning av förekomsten, behoven och hur de används. Teknikföretagen (2013), Anställningsskyddet internationellt – En genomgång av forskning om utformning och effekter. (2003), Flexibel arbetstid – en ny kvinnofälla?, GRI- rapport 2003:4. (2017), Är anställningsskydd ett hinder för hög produktivitet? – En internationell översikt. Wallette, M. (2005), ”Temporary and On-the-Job Training in – A Negative Nexus?”, Working Papers 2005:13, , . Wennemo, I. (2014), Det gemensamma. Om den svenska välfärds- modellen. , M., och Elovainio, M. (2018), ”at the Workplace: A Review”, Quarterly of Healthcare Ethics, s. 306–3 015. , M., , M., Wulkan, M. och , L., (2014), Anställningsskyddslagen med kommentar, Tolfte upplagan, Student- litteratur. , M., , M., Wulkan, M., , L., och Isenstam, L. (2017), Anställningsskyddslagen med kommentar, Trettonde upplagan, . , I., , R. och , C. (2013), ”Ledarskap, socialt klimat, hälsofrämjande åtgärder och sjukfrånvaro – en jäm- förande studie inom vård och omsorg i 60 kommuner”, Social- medicinsk tidskrift, 90(6), s. 799–809. , T. och Kecklund, G. (2012), Vad kännetecknar bra och dåliga skiftscheman, Stressforskningsrapport nr 324, , , , , M., och Kecklund, G. (2010), Arbetstider, hälsa och säkerhet – en uppdatering av aktuell forskning, Stressforsk- ningsrapport nr 322, , . , M., , , , I., , Å., , M., , A. och , P. (2010), ”Stress som orsak till psykisk ohälsa”, , 107(19–20), s. 1 307–1 310. (2004), ”Precision ny trend på arbetsmarknaden”, , . AD 1977 nr 98. AD 1977 nr 186. AD 1978 nr 68. AD 1984 nr 76. AD 1985 nr 65. AD 1985 nr 72. AD 1985 nr 130. AD 1991 nr 106. AD 1993 nr 61. AD 1994 nr 122. AD 1996 nr 114. AD 1996 nr 144. AD 1997 nr 40. AD 1997 nr 121. AD 1998 nr 36. AD 2000 nr 15. AD 2000 nr 51. AD 2002 nr 3. AD 2002 nr 28. AD 2002 nr 92. AD 2003 nr 4. AD 2004 nr 73. AD 2005 nr 32. AD 2006 nr 11. AD 2008 nr 81. AD 2008 nr 92. AD 2009 nr 9. AD 2009 nr 50. AD 2011 nr 30. AD 2011 nr 37. AD 2012 nr 11. AD 2012 nr 16. AD 2012 nr 41. AD 2012 nr 47. AD 2013 nr 42. AD 2015 nr 26. AD 2015 nr 50. AD 2015 nr 95. AD 2016 nr 22. AD 2016 nr 53. AD 2016 nr 69. AD 2017 nr 50. AD 2017 nr 56. Høyesterett – Dom – HR-2016-867-A. Borgarting lagmansrett Dom LB-2017-80601. Vedtak nr 4/13 i Tviseløsningsnemnda. Vedtak nr 20/16 i Tvisteløsningsnemnda. Vedtak nr 55/16 i Tvisteløsningsnemnda. Vedtak nr 129/16 i Tvisteløsningsnemnda. Vedtak nr 03/17 i Tvisteløsningsnemnda. Vedtak nr 34/18 i Tvisteløsningsnemnda. Trygghet och utveckling i anställningen vad gäller arbetstid och ledighet En särskild utredare ska utreda arbetstagares möjlighet till utveckling och omställning under arbetslivet, som andra får möjlighet till arbetslivserfarenhet, genom ett alterneringsår. Utredaren ska också utreda arbetstidsbanker, arbetstid som faktor för attraktiv arbetsmiljö, arbetstagares skydd mot förändrade anställningsför- hållanden i samband med omreglering av sysselsättningsgraden vid arbetsbrist, skydd i anställningen för intermittent anställda samt om arbetstagare bör få rätt till en sysselsättningsgrad som motsvarar den faktiska arbetstiden under vissa förutsättningar. Utredaren ska ut- reda deltid som möjlighet och kartlägga kostnader för stressrelaterad sjukfrånvaro. Utredaren ska analysera behov av åtgärder utifrån den svenska arbetsmarknadsmodellen. Syftet med utredningen är att skapa ett mer hållbart arbetsliv med minskad risk för ohälsa och arbetslöshet. Regeringen vill också stärka skyddet för arbetstagare, skapa ett tydligare regelverk och öka möjlig- heten för ett flexibelt arbetsliv. Uppdraget om ett alterneringsår, arbetstidsbanker, attraktiva arbetsmiljöer, kartläggning av kostnader för stressrelaterad sjukfrån- varo samt deltid som möjlighet ska redovisas . ska utredaren redovisa återstående delar av uppdraget.