sou · H6B388 · 2019-01-01 00:00:00 — kostnaderna för assistansersättning behålls......... 17.4 Konsekvenser med utgångspunkt i målgrupper, politikområden och system.................................................. 17.4.1 De som får insatser och deras anhöriga påverkas i första hand av införandet av tre nya LSS-insatser .......................................... 17.4.2 Barn och ungdomar påverkas av en av de nya LSS-insatserna.............................. 17.4.3Statens kostnader minskar bland annat till följd av differentierad ersättning Kommunernas kostnader ökar ............................. Inga unionsrättsliga konsekvenser ....................... 17.4.6Brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet påverkas inte.............................................. 17.4.7Sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet och små företags situation 17.4.8Möjligheten att uppnå de integrationspolitiska målen påverkas inte ............................................... Personlig integritet påverkas inte ......................... Jämställdheten mellan kvinnor och män påverkas inte men fler män och pojkar berörs..... till nya LSS-insatser ............................................... Sammanfattning av konsekvenser med anledning av våra förslag samt finansiering av kostnadsökningar ....... Förslag på uppföljnings- och utvärderingsuppdrag ............ Förslaget till lag om stöd och service till vissa personer 18.2Förslag till lag om kommunernas och landstingen kostnadsansvar för vissa insatser inom EES som motsvarar insatserna enligt lagen (2021:000) om stöd och service till vissa personer med 18.3Förslaget till lag om ändring i lagen (2008:342) om utjämning av kostnader för stöd och service till vissa funktionshindrade .................................................. Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken.......... Förslaget till lag om ändring i lagen (2009:47) om vissa kommunala befogenheter...................................... Förslag till lag om ändring i ........................ Förslag till lag om ändring i lagen (1997:238) Förslag till lag om ändring i lagen (1999:332) om ersättning till steriliserade i vissa fall ............................ Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) ........................................................................... Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) ............................................................................. Förslag till lag om ändring i lagen (2005:466) om beräkning av inkomstprövade socialförsäkrings- förmåner m.m. för neurosedynskadade .............................. 18.12Förslag till lag om ändring i lagen (2005:807) om ersättning för viss mervärdesskatt för kommuner, landsting, kommunalförbund och samordningsförbund ... 778 18.13 Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) ............................................. 18.14Förslag till lag om ändring i lagen (2010:479) om registerkontroll av personal som utför vissa insatser åt barn med funktionshinder ............................................... 18.15 Förslag till lag om ändring i alkohollagen (2010:1622)...... 18.16Förslag till lag om ändring i lagen (2018:162) om statlig ersättning till personer som har fått ändrad könstillhörighet fastställd i vissa fall ................................... 18.17 Förslag till lag om ändring i lagen (2018:222) Framväxten av LSS................................................................ 19.2.1 FN:s deklaration, konventioner och agenda........ Europeiska unionen (EU)..................................... Nationella mål för funktionshinderspolitiken .................... 19.4.2Kommittén för att utreda hur utjämning ska ske för kostnadsskillnader mellan kommuner avseende verksamhet enligt LSS ........................... LSS- och hjälpmedelsutredningen ........................ LSS och socialtjänst .............................................................. 20.2.1Lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS)....................................... 20.2.3Förordningen om stöd och service till vissa funktionshindrade ................................... föreskrifter och allmänna råd..... 20.4.2Andra särskilt utformade förmåner för personer med funktionsnedsättning .............. Hälso- och sjukvård ............................................................. Hälso- och sjukvårdslagen.................................... 20.6.3 Lagen om samverkan vid utskrivning från sluten hälso- och sjukvård............................. 20.6.4 föreskrifter och allmänna råd .... 20.7.1Lagen om utjämning av kostnader för stöd och service till vissa funktionshindrade ............... 21.2.2 Social trygghet och ............................. 21.2.3 Förordning 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen........................... 21.2.4 Tillämpningsområdet för förordning 883/2004 .. 21.2.5 Förordningen pekar ut vilken medlemsstats lagstiftning som ska tillämpas .............................. 21.2.6 Rätten till en vårdförmån...................................... 21.2.7 Rätten till en kontantförmån................................ till att förändra förordning 883/2004................... Utvecklingen av LSS och assistansersättningen........... Antalet personer med insatser har ökat .............................. 22.1.1Det är främst mottagare av kommunalt beslutade LSS-insatser som ökat i antal ............... 22.1.2 Insatserna daglig verksamhet och bostad med särskild service för vuxna har ökat mest...... 22.1.3Fler personer har minst en LSS-insats, men antalet insatser per mottagare har minskat.......... 22.1.4 Ingen dramatisk förändring 22.1.5 Fler mottagare som hör till personkretsens 22.1.6 Fler män än kvinnor får insatser och skillnaden ökar................................................ Insatsernas omfattning per mottagare har ökat .................. Ersättningen har varit stabil över tiden ............................... Övriga kostnader – insatser i egen regi, prövning, tillståndsgivning och tillsyn.................................................. Fler mottagare som får insatser av större omfattning leder till högre kostnader...................................................... Förklaringar till kostnadsutvecklingen ........................ Andelen av befolkningen med behov av insatser 23.1.1 Medicinska framsteg och ökad medellivslängd har ökat kostnaderna ............................................. 23.1.2 Ökningen av den dubbla assistansen har ökat kostnaderna ............................................. 23.1.3 Invandringen har ökat kostnaderna...................... 23.1.4 Kostnaderna har inte ökat till följd av fler olyckor som leder till funktionsnedsättning........ Hälso- och sjukvården ställer fler diagnoser som kan ge rätt till insatser, vilket ökat kostnaderna ......... Ökad kännedom om rättigheter och ändrade attityder har sannolikt bidragit till ökade kostnader.......................... Ändringar av regler och rättspraxis har påverkat 23.4.1 Kostnaderna ökade när rätten till assistans utvidgades att även gälla personer ....... 23.4.2 Prövning av hjälpmedel eller bostads- anpassning kan ha minskat kostnaderna något .... 941 23.4.3 Tillståndsplikt har införts och sannolikt minskat oegentligheter samt ökat kvaliteten 23.4.4 Efterskottsbetalning inom assistans- ersättningen kan ha minskat kostnaderna............ 23.4.5 Krav på grundläggande behov har införts – kostnadseffekten är svårbedömd....................... Personlig assistans kan med tiden ha kommit att tillgodose fler behov........................................................ 23.5.1 Personlig assistans kan ha övertagit arbetsuppgifter från sjukvården vilket bidragit till kostnadsökningen.............................. 23.5.2 Assistansersättningen och kommunalt beslutade insatser utgör till viss del 23.5.3 Daglig verksamhet kan ha övertagit ansvar Schablonersättningens nivå och konstruktion kan ha bidragit till kostnadsökningen tidigare.................... 23.6.1 Schablonens nivå var högre tidigare än i förhållande till lönekostnaderna ................ 23.6.2 Schablonens konstruktion har inte i sig Fler assistansmottagare anlitar privata anordnare .............. Otydlig lagstiftning när det gäller personlig assistans/assistansersättning ................................................ Bedrägerier och andra oegentligheter var ett större Personlig assistans tillgodoser behov som tidigare tillgodosågs på annat sätt ..................................................... Fler timmar är inte självklart jämförbart Summering och utredningens bedömning .......................... Det svenska systemet............................................................ 24.3.1 Personlig assistans i .............................. 24.3.2 Andra stöd som liknar LSS-insatser ..................... 24.4.1 Personlig assistans i ................................. 24.4.2 Andra stöd som motsvarar LSS-insatser .............. 24.5.1 Personlig assistans i ................................... 24.5.2 Andra stöd som motsvarar LSS-insatser .............. 24.7Utredningens konklusion Fel! Bokmärket är inte definierat. 24.7.1 System för stöd ser olika ut 24.7.2 Lärdomar från andra länder................................. Ett urval av de aktörer utredningen har träffat.......... Utredningen har sett över assistansersättningen i socialförsäkrings- balken, och delar av lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). Syftet är att skapa en långsiktigt hållbar ekonomisk utveckling av insatsen personlig assistans och att få till stånd mer ändamålsenliga insatser i LSS. Lagstiftningen ska främja jämlikhet i levnadsvillkor och full delaktighet i samhällslivet. Vi har därför gjort en översyn av incitament och förutsättningar för val av personlig assistent och tittat på nödvändiga förändringar i regel- verket och hur kvalitet och träffsäkerhet i övriga insatser i LSS kan förstärkas. Vi har också haft i uppdrag att göra en risk- och konsekvensanalys av hur relevant unionsrätt kan påverka åtaganden och skyl- digheter när det gäller insatser enligt LSS samt assistansersättningen. En översyn av frågan om habiliteringsersättning och behovet av lag- stiftning i syfte att säkerställa en likformig utformning av habiliter- ingsersättning i kommunerna har också ingått i uppdraget. Utvecklingen av LSS och assistansersättningen Kostnaderna för assistansersättning och insatser enligt LSS har, sett över , ökat. Mätt i kronor ökade kostnaderna perio- den –2017 i fasta priser vad avser såväl assistans- ersättningen som LSS-insatserna. Mätt som antalet personer med respektive insats per 10 000 invånare har vi haft en ökning under perio- den –2017 för insatserna daglig verksamhet (), bostad med särskild service för vuxna eller annan särskilt anpassad bostad för vuxna (), korttidstillsyn för skolungdom () och kontaktperson (). med assistansersättning per 10 000 invånare ökade (). För övriga LSS-insatser, däribland kommunalt beslutad personlig assistans, har antalet beviljade per 10 000 invånare minskat i varierande omfattning. Antalet personer som har minst en LSS- insats har ökat från 50 per 10 000 invånare 1999 till 2017, vilket motsvarar en ökning . Det genomsnittliga antalet LSS-insatser som beviljats dem som har sådana, har sjunkit . Från 1,8 insatser i genomsnitt 1999 till 2017. De som har haft assistansersättning har beviljats fler tim- mar , men det har även de som beviljats personlig assistans av sin kommun. Ersättningen till assistans- mottagare har inte blivit högre över tiden och schablonersättningen har snarare utvecklats något långsammare än exempelvis löne- ökningen för personliga assistenter. Det finns tre förklaringar till ökningen av antalet personer med assistansersättning som låter sig kvantifieras. Den första är befolk- ningsutvecklingen som, allt annat lika, motiverar en ökning av antalet personer. Befolkningsutvecklingen påverkar naturligtvis utvecklingen av antalet personer som får insatser och det gäller inte bara assistansersättningen. Den andra är införandet av det s.k. femte grundläggande behovet, som förklarar av antals- ökningen. Den tredje är rättigheten för personer som fyllt att behålla sina insatser, vilket förklarar av nämnda antalsökning. Dessa tre förklaringsvariabler förklarar tillsammans av ökningen av antalet personer med assistans- ersättning. Det är komplicerat att kvantifiera orsakerna till ökningen av antalet beviljade timmar assistansersättning och kommunalt beslu- tad personlig assistans. Det är dock så att såväl införandet av ett femte grundläggande behov som rättigheten för personer som fyllt att behålla insatsen har påverkat inte bara antalet assistans- mottagare utan även antalet beviljade timmar. Det finns vidare ett antal domar som har påverkat utvecklingen vad gäller såväl antalet assistansberättigade som antalet beviljade timmar. I huvudsak har dessa förtydliganden från domstol haft en återhållande effekt på utvecklingen. Att andelen assistansanvändare som valt privata anordnare har ökat bedömer vi har påskyndat timökningen. håller vi det för troligt att ökningen skulle ha blivit ungefär densamma om än i en långsammare takt, även utan ökningen av andelen med en privat anordnare. En ytterligare förklaring är att det tog tid innan LSS och assistans- ersättningen blev kända av alla i målgrupperna. I takt med att känne- domen ökade, ökade efterfrågan på insatserna. Den förklarings- variabeln spelade en större roll tidigare än . En fråga som förekommit i den allmänna debatten är hur det som brukar benämnas som fusk, bedrägerier, oegentligheter och felaktiga utbetalningar har påverkat kostnadsutvecklingen. Det är tveklöst så att det förekommit och förekommer utbetalningar till individer och företag som inte borde ha gjorts. Hur stor del av de totala kostna- derna som handlar om fusk och i hur hög grad kostnadsutvecklingen beror på detta är dock mycket svårt att säga. Vi bedömer att detta har haft en betydelse för kostnadsutvecklingen, men mer tidigare än , bl. a. till följd av det har införts tillståndskrav för att bedriva assistansverksamhet. Vad gäller effekter på kostnadsutvecklingen till följd av person- kretsens utformning, är det så att alla kostnader i grunden beror på att individer bedöms höra till personkretsen. En sak som inte för- utsågs när reformen var ny var den ökning av personer med diagno- sen autism eller autismliknande tillstånd som uppstod. Att fler per- soner än tidigare får diagnoser som rör autism och autismliknande tillstånd har bidragit till fler beviljade LSS-insatser – främst daglig verksamhet. Hade dessa diagnoser inte ingått i personkretsen hade kostnadsutvecklingen vad gäller LSS-insatser, främst inom insatsen daglig verksamhet, sett annorlunda ut. Även sådant som inte avser regeländringar eller hur regler tolkas inom ramen för LSS kan ha påverkat utvecklingen. Andra politik- områdens insatser kan indirekt har påverkat utvecklingen inom LSS, främst arbetsmarknadspolitiken och hälso- och sjukvårdens arbete kan påverka antalet personer som ansöker om och beviljas LSS-insatser. Utgångspunkter för utredningens överväganden Varje sektor i samhället ansvarar för att ge alla möjlighet att delta och bidra inom sitt område. Det kan gälla exempelvis arbetslivet och skolan, att ha en anpassad bostad och att kunna ta del av kultur och andra aktiviteter. Det innebär att varje sektor i samhället ska utforma och bedriva sin verksamhet så att den blir tillgänglig för alla med- borgare. LSS ska ge det individuella stöd som tills vidare ändå behövs för att vardagen ska fungera för personer med de mest omfattande funktionsnedsättningarna. De olika insatserna i LSS, och annat stöd, ska vara flexibla och tillsammans ge ett sammanhållet stöd som ger förutsättningar att leva ett så normalt liv som möjligt. bör insatserna vara väl definierade för att skapa förutsägbarhet. Kvalite- ten i insatserna är av avgörande betydelse för den enskilde, och för att han eller hon ska anse att de insatser som erbjuds är attraktiva i praktiken och gör det möjligt att leva som andra. Det måste därför finnas förutsättningar för utveckling när det gäller kvalitet och kompetens inom ramen för stöd enligt LSS. Personer som omfattas av LSS Det är de med de mest omfattande funktionsnedsättningarna som har betydande svårigheter i den dagliga livsföringen eller har behov av särskilt kvalificerat stöd som även i fortsättningen bör ingå i per- sonkretsen för LSS. De nuvarande tre grupperna inom personkret- sen bör vara kvar. Personkretsbestämmelsen ska moderniseras för att motsvara dagens begreppsbildning. Bostaden är avgörande för möjligheten att nå jämlikhet i levnads- villkor och full delaktighet i samhällslivet för personer med funk- tionsnedsättning och LSS bör innehålla en möjlighet för vuxna med behov av en bostad med särskild service eller en annan särskilt anpassad bostad att få en sådan. De risker för institutionalisering som påpekats av tillsynsmyndigheter bör även uppmärksammas inom samhälls- planeringen, när man planerar markanvändningen. Utredningen har sett att det finns behov av en annan form av stöd i boendet utöver dagens insatser i LSS. Om det finns tillgång till vardagsstöd i bostaden ökar möjligheterna att välja vilken form av boende man önskar. Vi föreslår därför en ny insats för personlig service och boendestöd. Den som bor i en annan bostad än en bostad med särskild service och har behov av stöd i den dagliga livsföringen ska ha rätt till praktisk hjälp i hemmet, motivationsåtgärder, ledsag- ning, stöd vid föräldraskap och annat motsvarande stöd. Även den som bor i en bostad med särskild service kan ha rätt till sådant stöd om behovet inte tillgodoses genom det stöd som finns i den bostaden. Barn med funktionsnedsättning och deras familjer behöver ett mer samordnat och flexibelt stöd med möjlighet till avlastning som är bättre anpassat till deras individuella situation. Korttidsvistelse utanför det egna hemmet är en ändamålsenlig insats för att erbjuda stöd både för att avlasta anhöriga och andra närstående som omsorgsgivare och för att personer med funktions- nedsättning ska få miljöombyte och rekreation. Avlösarservice fyller en viktig funktion för dem som ger omfattande omsorg till när- stående och insatsen kan bidra till att förebygga ohälsa för dessa. Vi föreslår att insatsen avlösarservice i hemmet ska benämnas avlösar- service för att det klart ska framgå att den inte är begränsad till att ges i hemmet. Korttidstillsyn före och efter skoldagen samt under lov är en insats kopplad till skolan och vi föreslår att den ska benämnas för- längd utbildning i fritidshem. Åldersgränsen för när skolungdom kan beviljas korttidstillsyn bör överensstämma med vad som gäller för fritidshem enligt skollagen. Boende i familjehem eller bostad med särskild service för barn eller ungdomar som behöver bo utanför föräldrahemmet är en kom- pletterande stödform som kan bidra till att familjer med barn och ung- domar med funktionsnedsättning kan få ett fungerande vardagsliv. Ledsagning bidrar till delaktighet i samhällslivet, att delta i olika aktiviteter och till att ingå i en gemenskap med andra. Utredningen föreslår att sådant stöd ska ingå i insatsen personlig service och boendestöd LSS. Kontaktperson är en insats med betydelse både för möjligheten att få en aktiv och meningsfull fritid och för att få medmänskliga kon- takter utöver det professionella stödet som bl.a. övriga insatser i LSS Om insatsen också skulle innehålla gruppaktiviteter kan det ge en ökad flexibilitet och ett mer varierat innehåll för den som får stödet. Utredningens förslag är därför att om den enskilde samtycker till det ska stöd i form av biträde av kontaktperson också kunna ske genom en gruppaktivitet. Myndigheten för delaktighet, , Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor och bör få uppdrag som tar sikte på att förbättra stödet genom insatsen kontakt- person. Daglig verksamhet är en insats som för många skapar en meningsfull sysselsättning och ett vardagligt sammanhang. Den kan i högre grad än bidra till personlig utveckling och möjligheter att förvärva och upprätthålla förmågor utifrån egna förutsättningar och önske- mål. Vi föreslår därför att den som beviljas daglig verksamhet ska ha rätt till en inledande kartläggning för att fastställa hur insatsen bäst kan anpassas och utformas utifrån de individuella behoven. När det gäller dem som står längst från arbetsmarknaden bör kunskapsunderlag tas fram med sikte på åtgärder för ökade möjlig- heter till såväl att förvärva och bibehålla förmågor som till delaktig- het i samhället. En översyn av insatsen genomföras med utgångspunkt från en kartläggning av förhållandet mellan daglig verksamhet och arbets- marknads- och utbildningsområdena. Översynen bör bland annat avse frågan om de ekonomiska och organisatoriska förutsättningarna för att på olika sätt möjliggöra en övergång till arbete eller studier i kombination med deltagande i daglig verksamhet. Habiliteringsersättning har troligen ingen avgörande betydelse för att motivera till deltagande i daglig verksamhet men den bidrar till att täcka vissa kostnader för att delta, vilket i sig uppmuntrar till att använda insatsen. Utredningens kartläggning visar att habiliter- ingsersättning inte tillämpas likformigt över landet, men ersätt- ningen finns i 9 av 10 kommuner. Tendensen är att allt fler kommu- ner tillämpar en allt högre habiliteringsersättning, av allt att döma till följd av det statsbidrag som infördes , men det är för tidigt att uttala sig om statsbidragets långsiktiga effekter. Vi föreslår att en utvärdering av vilka effekter statsbidraget haft görs när det finns förutsättningar att se om det fått genomslag på hur kommunerna använder habiliteringsersättning inom daglig verksamhet. Eftersom det saknas tydligt uttalat lagstöd för utbetalning av habiliterings- ersättning föreslår vi att det ska framgå av lagen (2009:47) om vissa kommunala befogenheter att kommuner i syfte att uppmuntra till närvaro, utan föregående individuell behovsprövning, får utbetala habi- literingsersättning till den som deltar i daglig verksamhet enligt LSS. Personer i lagens personkrets kan ha behov av ett personligt stöd för att få och kunna nyttja olika insatser enligt LSS och annan lag- stiftning på bästa sätt för att få ett samordnat stöd. Insatsen råd- givning och annat personligt stöd ställer krav på särskild kunskap om problem och livsbetingelser för människor med stora och var- aktiga funktionsnedsättningar och vi föreslår att den ska benämnas särskilt expertstöd. Den som har behov av kunskap om funktions- nedsättningen och stöd för att hantera den i olika situationer ska beviljas insatsen. Den individuella planen är en viktig del i att skapa ett sammanhållet stöd för den enskilde som får stöd enligt LSS. Personligt stöd i det dagliga livet Utredningens slutsats är att personlig assistans även fortsättningsvis bör vara ett personligt utformat stöd som utmärks och avgränsas från andra insatser i LSS genom stödets och servicens personliga karaktär där den enskilde har stort inflytande över vem som ger stödet. Det ska ges i olika situationer, både komplicerade sådana av mycket personlig karaktär men också i andra situationer när den enskilde är i behov av stöd. Stödet ska också ges av ett begränsat antal personer. Mer ändamålsenliga insatser bör dock utvecklas som alternativ till personlig assistans för vissa grupper som får insatsen, barn och personer i behov av stöd för behov som förutsätter ingående kunskaper om den som får stödet, t.ex. vid utåtagerande beteende. För dessa grupper kan en insats inom LSS, med större möjligheter till uppföljning och att säkerställa adekvat kompetens hos den personal som ger stödet, vara en mer ändamåls- enlig insats än personlig assistans.