sou · H7B319 · 2019-04-29 00:00:00 — Om ett pengar eller en registrerad ut- givare vill tillhandahålla betaltjänster genom ombud, ska institutet eller utgivaren anmäla ombudet för registrering hos Finansinspek- tionen. En förutsättning för registrering är att den fysiska person som är ombud eller den som ingår i styrelsen för en juridisk person som är ombud eller är dess verkställande direktör är lämplig för uppgiften (3 kap. 18 §). har tillsyn över att bestämmelserna i lagen om elektroniska pengar följs (5 kap. 1 §). Inspektionen ska återkalla tillståndet för ett pengar, om någon i led- ningen eller den som är ansvarig för verksamheten med utgivning av elektroniska pengar inte längre uppfyller lämplighetskraven. Det får dock bara ske om personen fortfarande finns kvar i sin befattning när en frist har gått sedan anmärkningen. I stället för att återkalla tillståndet får inspektionen besluta att personen inte längre får ingå i ledningen eller vara verksamhetsansvarig. Inspek- tionen får då förordna en ersättare, vars uppdrag gäller till dess att företaget har utsett en ny befattningshavare (5 kap. 10 §). Förvaltning av alternativa investeringsfonder För att förvalta en alternativ investeringsfond krävs tillstånd av Finans- inspektionen enligt lagen (2013:561) om förvaltare av alternativa investeringsfonder. Med alternativ investeringsfond avses ett företag som har bildats för kollektiva investeringar och som tar emot kapital från ett antal investerare för att investera det i enlighet med en fast- ställd investeringspolicy till förmån för dessa investerare, och inte kräver auktorisation enligt artikel 5 i det s.k. AIFM-direktivet5 (1 kap. 2 §). Med AIF-förvaltare avses juridiska personer (aktie-, handels- eller kommanditbolag), vars normala verksamhet består i förvaltning av en eller flera alternativa investeringsfonder (1 kap. 3 § och Förvaltare av alternativa investeringsfonder, prop. 2012/13:155, s. 429). En förutsättning för tillstånd är att den som ingår i ledningen för AIF-förvaltarens verksamhet har tillräcklig insikt och erfarenhet för att delta i ledningen samt även i övrigt är lämplig för uppgiften (3 kap. 3 § första stycket 4). har tillsyn över förvaltare av alternativa inve- steringsfonder (13 kap. 1 §). Om någon som ingår i ledningen i för- valtaren inte uppfyller lämplighetskraven ska åter- kalla tillståndet. Det får dock bara ske om personen fortfarande finns kvar i befattningen när en frist har gått sedan anmärkningen. I stället för att återkalla tillståndet för förvaltaren får inspektionen besluta att personen inte längre får ha den ställningen. Inspektionen får då förordna en ersättare, vars uppdrag gäller till dess att förvaltaren har utsett en ny ledningsperson (14 kap. 3 §). För att driva viss verksamhet med konsumentkrediter krävs tillstånd av enligt lagen (2014:275) om viss verksamhet med konsumentkrediter. Det rör sig om sådan konsumentkredit- verksamhet som inte drivs med tillstånd enligt andra författningar, t.ex. snabblån (Viss kreditgivning till konsumenter, prop. 2013/14:107, s. 37). En förutsättning för tillstånd till verksamheten är att den som ska ingå i företagets styrelse, vara verkställande direktör, eller vara 5Europaparlamentets och rådets direktiv /65/EG av om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värde- papper (fondföretag), senast ändrat genom och rådets direktiv /61/EU. ersättare för någon av dem, har tillräcklig insikt och erfarenhet för att delta i ledningen och även i övrigt är lämplig för uppgiften (6 § första stycket 4). har tillsyn över företag som beviljats tillstånd att driva verksamheten (16 §). Om någon som ingår i styrelsen eller är dess verkställande direktör inte uppfyller lämplighetskraven ska återkalla företagets tillstånd. Det får dock bara ske om personen fortfarande finns kvar i ledningen när en frist har gått sedan anmärkningen. I stället för att återkalla tillståndet får inspektionen besluta att personen inte längre får ingå i ledningen. Inspektionen får då förordna en ersättare, vars uppdrag gäller till dess att företaget har utsett en ny ledningsperson (21 §). Ett svenskt aktiebolag, en svensk ekonomisk förening eller ett svenskt försäkringsföretag kan få tillstånd av att driva verksamhet med bostadskreditgivning eller bostadskreditförmedling enligt lagen (2016:1024) om verksamhet med bostadskrediter. En förutsättning för tillstånd är att den som ska ingå i företagets styr- else, vara verkställande direktör, eller vara ersättare för någon av dem, har tillräcklig insikt och erfarenhet för att delta i ledningen och även i övrigt är lämplig för uppgiften (2 kap. 2 § första stycket 4 och 3 kap. 2 § första stycket 4). har tillsyn över kreditgivare och kreditför- medlare som beviljats tillstånd (5 kap. 2 §). Om någon som ingår i styrelsen eller är verkställande direktör, inte uppfyller lämplighets- kraven ska återkalla företagets tillstånd. Det får dock bara ske om personen fortfarande finns kvar i ledningen när en frist har gått sedan anmärkningen. I stället för att återkalla tillståndet får inspektionen besluta att personen inte längre får ingå i ledningen. Inspektionen får då förordna en ersättare, vars uppdrag gäller till dess att företaget har utsett en ny lednings- person (6 kap. 3 §). Som vi redogjort för i avsnitt 5.2.1 får en svensk försäkringsförmed- lare som huvudregel bedriva försäkringsdistribution endast efter till- stånd av enligt lagen (2018:1219) om försäk- ringsdistribution. För att en fysisk person ska få tillstånd att bedriva försäkringsdistribution krävs att han eller hon inte förekommer i belastningsregistret avseende vissa allvarliga förmögenhetsbrott eller viss allvarlig ekonomisk brottslighet och har visat skötsamhet i eko- nomiska angelägenheter (2 kap. 7 § första stycket 2). För att tillstånd ska ges en juridisk person ställs motsvarande krav på den som ska ingå i den juridiska personens ledning eller vara ersättare för denne (2 kap. 8 § första stycket 3). har tillsyn över den som här i bedri- ver försäkringsdistribution (8 kap. 3 §). Om någon som ingår i för- säkringsförmedlarens styrelse eller är dess verkställande direktör inte uppfyller lämplighetskraven ska återkalla före- tagets tillstånd. Det får dock bara ske om personen fortfarande finns kvar i ledningen när en frist har gått sedan anmärkningen. I stället för att återkalla tillståndet får inspektionen besluta att personen inte längre får ingå i ledningen. Inspektionen får då förordna en ersättare, vars uppdrag gäller till dess att försäk- ringsförmedlaren har utsett en ny ledningsperson (9 kap. 8 §). Centrala motparters och transaktionsregisters verksamhet IEU-förordningen om OTC-derivat, centrala motparter och trans- aktionsregister6 finns bestämmelser om centrala motparter och trans- aktionsregister. Med central motpart avses en juridisk person som träder emellan motparterna i kontrakt som är föremål för handel på en eller flera finansmarknader och blir köpare till varje säljare och säljare till varje köpare. Med transaktionsregister avses en juridisk person som centralt samlar in och registerför uppgifter om derivat. Förordningen är direkt tillämplig i varje medlemsstat. Vissa komplet- terande bestämmelser finns i lagen (2013:287) med kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om OTC-derivat, centrala mot- parter och transaktionsregister (kompletteringslagen). 6Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 av om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister. Av artikel 27.1 och 27.2 i förordningen framgår att en central motparts företagsledning ska ha tillräckligt gott anseende och tillräck- lig erfarenhet som säkerställer en sund och ansvarsfull ledning samt att ledamöterna av en central motparts styrelse ska ha tillräckligt gott anseende och adekvat sakkunskap om finansiella tjänster, risk- hantering och clearingtjänster. Enligt artikel 78.5 ska ett transak- tionsregisters företagsledning och medlemmarna i dess styrelse ha till- räckligt gott anseende och tillräcklig erfarenhet som säkerställer en sund och ansvarsfull ledning. och företagsledning definieras i förordningen. avses administrativ styrelse eller tillsynsråd, i enlighet med nationell bolagsrätt (artikel 2.27), och med företagsledning avses den eller de personer som effektivt leder den centrala motpartens eller transaktionsregistrets affärsverksamhet samt arbetande styrelseledamot eller styrelseledamöter (artikel 2.29). En central motpart ska innan den inleder verksamhet avseende clearingtjänster erhålla en auktorisation av , som är behörig myndighet enligt kompletteringslagen (artikel 14 och 17 samt 1 kap. 2 §§ kompletteringslagen). Den centrala motparten ska till lämna uppgift om förändringar i ledningen samt de upplysningar som krävs för att inspektionen ska kunna be- döma om företagsledningen och styrelseledamöterna uppfyller kraven på lämplighet (artikel 31.1). utövar även tillsyn över centrala motparter (artikel 22 samt 1 kap. 2 § och 4 kap. 1 § kompletteringslagen). Ett transaktionsregister ska enligt artikel 55.1 registreras hos Euro- peiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (), som även ut- övar tillsyn över ett sådant register (artikel 73). Såväl registrering som tillsyn sker dock i samråd med behöriga myndigheter (jfr artikel 57.1 och artikel 71.2), vilket innebär att har vissa befog- enheter när det gäller tillsynen över transaktionsregister (artikel 63.5, 63.6 och 74). IEU-förordningen om värdepapperscentraler7 finns harmoniserade regler för bl.a. auktorisation och tillsyn för centrala värdepappers- förvarare. Förordningen innehåller bl.a. detaljerade krav på en värde- papperscentral, däribland uppföranderegler. Förordningen är direkt tillämplig i varje medlemsstat. Vissa kompletterande bestämmelser finns i lagen (1998:1479) om värdepapperscentraler och kontoföring av finansiella instrument. Det framgår av artikel 27.1 i förordningen att företagsledningen i en värdepapperscentral ska ha en tillräckligt god vandel och erfaren- het för att säkerställa en sund och ansvarsfull ledning i centralen. Enligt artikel 27.4 ska ledningsorganet i värdepapperscentralen bestå av lämpliga ledamöter med tillräckligt god vandel och en ändamåls- enlig blandning av färdigheter, erfarenheter och kunskaper med an- knytning till enheten och marknaden. Med ledningsorgan avses ett eller flera organ hos en värdepapperscentral, som har utsetts i enlig- het med nationell rätt och har befogenhet att fastställa värdepappers- centralens strategi, mål och allmänna inriktning och som kontrollerar och övervakar ledningens beslutsfattande och inbegriper personer som i praktiken leder värdepapperscentralens verksamhet (artikel 2.1.45). Enligt artikel 16.1 ska en värdepapperscentral innan den inleder sin verksamhet erhålla en auktorisation av , som är behörig myndighet enligt lagen om värdepapperscentraler och kontoföring av finansiella instrument. Innan auktorisation beviljas ska kontrollera att värdepapperscentralen upp- fyller kraven i förordningen (artikel 17.2). utövar även tillsyn över svenska värdepapperscentraler (artikel 10 samt 1 kap. 5 § och 9 kap. 1 § lagen om värdepapperscentraler och kontoföring av finansiella instrument). 7Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 909/2014 av om förbättrad värdepappersavveckling i Europeiska unionen och om värdepapperscentraler samt ändring av direktiv /26/EG och 2014/65/EU och förordning (EU) nr 236/2012. I vissa av de lagar vi redogjort för ovan finns det bestämmelser som tar sikte på s.k. europabolag och europakooperativ, nämligen lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse, försäkringsrörelse- lagen (2010:2043), lagen (2004:46) om värdepappersfonder, lagen (2007:528) om värdepappersmarknaden, lagen (2010:751) om betal- tjänster, lagen (2011:755) om elektroniska pengar och lagen (1995:1570) om medlemsbanker. Europabolag (SE-bolag) är en europeisk före- tagsform för gränsöverskridande verksamhet i aktiebolagsform som regleras i den s.k. SE-förordningen8 och lagen (2004:575) om europa- bolag med tillhörande förordning. Europakooperativ (SCE-fören- ingar) är en europeisk associationsform för gränsöverskridande verk- samhet som liknar en ekonomisk förening och som regleras i den s.k. SCE-förordningen9 och lagen (2006:595) om europakooperativ med tillhörande förordning. Europabolag och europakooperativ kan vara organiserat antingen enligt en monistisk modell (se artiklarna 43–45 i SE-förordningen respektive artiklarna 42–44 i SCE-förordningen) eller enligt en dua- listisk modell (se artiklarna 39–42 i SE-förordningen respektive artik- larna 37–41 i SCE-förordningen). I ett monistiskt organiserat europa- bolag eller europakooperativ ska ett förvaltningsorgan leda och förvalta bolaget eller föreningen. I ett dualistiskt organiserat bolag eller koopera- tiv ska ett ledningsorgan ansvara för ledning och förvaltning och ett tillsynsorgan kontrollera ledningsorganets förvaltning. Genom 16 och 22 §§ lagen om europabolag respektive 21 och 26 §§ lagen om europakooperativ likställs ledningsorganet och för- valtningsorganet med styrelsen i ett svenskt aktiebolag respektive en svensk ekonomisk förening. Bestämmelser i andra författningar om styrelsen eller dess ledamöter ska därmed tillämpas på lednings- och förvaltningsorganet och dess ledamöter, vilket innebär att bestäm- melserna i rörelselagarna om ledningsprövning vad gäller styrelsen eller dess ledamöter är tillämpliga när ett europabolag eller ett europa- kooperativ bedriver finansiell verksamhet med säte i i form 8Rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av om stadga för europabolag (SE-förordningen). 9Rådets förordning (EG) nr 1435/2003 av om stadga för europeiska koopera- tiva föreningar (SCE-föreningar). av bank- och finansieringsrörelse, försäkringsrörelse, värdepappers- rörelse, fondverksamhet, börsverksamhet, clearingverksamhet, till- handahållande av betaltjänster eller utgivning av elektroniska pengar. Om ett europabolag eller ett europakooperativ bedriver sådan finansiell verksamhet som nämnts ska vad som sägs om styr- elsen eller dess ledamöter i bestämmelserna om ledningsprövning även tillämpas på tillsynsorganet eller dess ledamöter i bolaget eller kooperativet.10 9.3.3Finansinspektionens rätt till registerutdrag Den registerkontroll som gör av enskilda i finans- iella företag framgår av 13 a och 16 f §§ förordningen (1999:1134) om belastningsregister. Enligt uppgift från har begärt ca 3 600 registerutdrag . Mer- parten av utdragen har begärts med stöd av nuvarande 16 f § och en mindre del med stöd av 13 a §. Utdrag enligt 13 a § I 13 a § förordningen om belastningsregister regleras Finansinspek- tionens rätt till uppgifter ur belastningsregistret beträffande en enskild som ska lämplighetsprövas enligt lagen om försäkringsdistribution. Utdraget får endast innehålla upplysning om den enskilde förekom- mer eller inte förekommer för sådan brottslighet som avses i 3 kap. 1 § förordningen (2018:1231) om försäkringsdistribution. Den brotts- lighet som avses är brott eller medhjälp till brott mot –8 kap. ; om stöld, rån och andra tillgreppsbrott, –9 kap. ; om bedrägeri och annan oredlighet, –10 kap. ; om förskingring, annan trolöshet och mut- brott, –11 kap. ; om brott mot borgenärer m.m., 1010 kap. 43 § och 12 kap. 27 § lagen om bank- och finansieringsrörelse, 2 kap. 2 § försäkrings- rörelselagen, 2 kap. 3 § lagen om värdepappersfonder, 1 kap. 3 § lagen om värdepappersmark- naden, 2 kap. 6 § andra stycket lagen om betaltjänster, 2 kap. 6 § andra stycket lagen om elek- troniska pengar och 1 a kap. 17 § lagen om medlemsbanker. –12 kap. ; om skadegörelsebrott, –14 kap. ; om förfalskningsbrott, –15 kap. ; om mened, falskt åtal och annan osann utsaga, –skattebrottslagen (1971:69), –lagen (1985:354) om förbud mot juridiskt eller ekonomiskt biträde i vissa fall, eller –lagen (2016:1307) om straff för marknadsmissbruk på värdepappers- marknaden. En förutsättning för att ska få ta del av uppgif- terna i belastningsregistret är att det lägsta föreskrivna straffet är fäng- else och att en dom eller ett beslut meddelats eller ett strafföreläggande godkänts före den dag då kontrollen i registret görs. Utdrag enligt 16 f § I 16 f § förordningen om belastningsregister regleras Finansinspek- tionens rätt till uppgifter ur belastningsregistret beträffande sådana personer som myndigheten ska lämplighetspröva enligt de rörelse- lagar som redovisats i avsnitt 9.3.2, med undantag av lagen om för- säkringsdistribution (se ovan). har rätt till uppgifter ur belastningsregistret om det är fråga om brott mot –8 kap. ; om stöld, rån och andra tillgreppsbrott, –9 kap. ; om bedrägeri och annan oredlighet, –10 kap. ; om förskingring, annan trolöshet och mut- brott, –11 kap. ; om brott mot borgenärer m.m., –14 kap. ; om förfalskningsbrott, –15 kap. ; om mened, falskt åtal och annan osann utsaga, –skattebrottslagen (1971:69), –lagen (1985:354) om förbud mot juridiskt eller ekonomiskt biträde i vissa fall, –lagen (2002:444) om straff för finansiering av särskilt allvarlig brottslighet i vissa fall, –lagen (2003:148) om straff för terroristbrott, –bidragsbrottslagen (2007:612), –lagen (2014:307) om straff för penningtvättsbrott, eller –lagen (2016:1307) om straff för marknadsmissbruk på värdepappers- marknaden. En förutsättning för att ska få ta del av uppgif- terna i belastningsregistret är att det är fråga om brott som har lett till någon annan påföljd än penningböter. har i vissa fall rätt till uppgifter om något annat brott än de som anges ovan, nämligen om den påföljd som dömts ut även avser det brottet. har inte rätt till uppgifter som avses i 3 § 3–5 lagen om belastningsregister, dvs. beslut om påföljdseftergift vid all- varlig psykisk störning, åtalsunderlåtelse, kontaktförbud, förbud enligt lagen om europeisk skyddsorder eller tillträdesförbud vid idrottsarrange- mang. 9.3.4De finansiella företagens lämplighetsprövning Det enda området inom den finansiella sektorn där det finns uttryckliga krav i lag på att ett finansiellt företag på egen hand ska säkerställa att personer i ledningen uppfyller krav på lämplighet är försäkringsområdet. Ett krav på en sådan ledningsprövning i de finansiella företagen får dock anses ligga närmast underförstått i de övriga rörelselagarna utifrån de tillståndskrav och den tillsyn som gäller. Härutöver finns det även andra bestämmelser som i praktiken ställer upp motsvarande krav på de finansiella företagen. Det finns således krav i författning på att finansiella företag ska ha god intern styrning och kontroll samt kunna säkerställa lämpligheten hos an- ställda om de utför arbetsuppgifter av betydelse för att förhindra att verksamheten utnyttjas för t.ex. penningtvätt. I detta sammanhang bör även uppmärksammas och de europeiska tillsynsmyndigheternas krav på de finansiella företagen samt gällande rekommendationer och branschregler om registerkontroll av lednings- personer m.fl. Ett försäkringsföretag ska enligt försäkringsrörelselagen ha ett före- tagsstyrningssystem som säkerställer att företaget styrs på ett sunt och ansvarsfullt sätt. Systemet ska ses över regelbundet av företaget (10 kap. 1 §). Inom ramen för företagsstyrningssystemet ska försäk- ringsföretaget säkerställa att den som ingår i styrelsen, är verkställ- ande direktör, eller ersättare för någon av dem, samt den som ansva- rar för eller utför arbete i en central funktion i företaget uppfyller krav på insikt, erfarenhet och lämplighet (10 kap. 5 § första stycket). De centrala funktioner som avses är funktionerna för riskhantering, regelefterlevnad, internrevision och aktuarie (10 kap. 4 §). Det kan noteras att försäkringsföretaget, till skillnad från , inte bara ska lämplighetspröva den som ansvarar för en central funk- tion, utan även den som utför arbete i en sådan funktion. Kravet på ett försäkringsföretag att se till att ledningen och de som ansvarar för eller utför arbete i en central funktion uppfyller lämplighetskraven gäller . Om lämplighetskraven inte är uppfyllda, ska försäkringsföretaget underrätta Finansinspek- tionen enligt 10 kap. 5 § tredje stycket (jfr artikel 42.1 i Solvens II- direktivet och Genomförande av Solvens II-direktivet på försäkrings- området, prop. 2009/10:9, s. 306). I EU-lagstiftning på området föreskrivs också lämplighetskrav för de personer som leder försäkringsföretags verksamhet eller utför andra centrala funktioner. Av artikel 273.1 i den s.k. Solvens II-för- ordningen11 framgår att försäkringsföretag ska säkerställa att personer som leder företagets verksamhet eller utför andra centrala funktioner uppfyller lämplighetskravet i Solvens II-direktivet, som bl.a. innefattar att deras anseende ska motsvara högt ställda krav. Enligt artikel 273.4 i Solvens II-förordningen ska bedömningen av om en person är lämplig innefatta en granskning av bl.a. personens ärlig- het och ekonomiska ställning baserad på dokumentation avseende 11Kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/35 av om komplet- tering av och rådets direktiv /138/EG om upptagande och utövande av försäkringsverksamhet (Solvens II). dennes anseende, uppträdande och yrkesutövande, inbegripet straff- rättsliga, finansiella och tillsynsrelaterade aspekter som är relevanta för bedömningen. Lagen om försäkringsdistribution är tillämplig på försäkringsföretag och försäkringsförmedlare. I likhet med försäkringsrörelselagen finns det i lagen om försäkringsdistribution uttryckliga bestämmelser som ställer krav på att ledningspersoner lämplighetsprövas av försäkrings- företag som bedriver försäkringsdistribution, se 2 kap. 8 § första stycket 3 och 10 §. Som vi redogjort för i avsnitt 5.2.1 finns det även bestämmelser i lagen som ålägger den som bedriver försäkringsdistri- bution att kontrollera om vissa anställda förekommer i belastnings- registret. Inom EU har allt fler åtgärder vidtagits för att be- kämpa penningtvätt och finansiering av terrorism. Enligt 2 kap. 13 § lagen (2017:630) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism ska en verksamhetsutövare ha rutiner för att säkerställa lämpligheten hos anställda, uppdragstagare och andra som på liknande grund deltar i verksamheten, om de utför arbetsuppgifter av bety- delse för att förhindra att verksamheten utnyttjas för penningtvätt eller finansiering av terrorism. Bestämmelsen genomför artikel 8.4 a i EU:s fjärde penningtvättsdirektiv12, där det ställs krav på bakgrunds- kontroll av personal för att minska risken för penningtvätt och finan- siering av terrorism. 12Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/849 av om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism, om ändring av och rådets förordning (EU) nr 648/2012 och om upphäv- ande av och rådets direktiv /60/EG och kommissionens direktiv /70/EG (fjärde penningtvättsdirektivet). Intern styrning och kontroll Ett finansiellt företag ska ha en god intern styrning och kontroll och kunna hantera de risker som kan uppstå i verksamheten, se t.ex. be- stämmelserna om riskhantering i 6 kap. 2 § lagen om bank- och finan- sieringsrörelse. har skärpt kraven på de finansiella företagens styrning och kontroll, se bl.a. Finansinspek- tionens föreskrifter och allmänna råd om styrning, riskhantering och kontroll i kreditinstitut (FFFS 2014:1), föreskrif- ter och allmänna råd om hantering av operativa risker (FFFS 2014:4) samt föreskrifter och allmänna råd om informa- tionssäkerhet, it-verksamhet och insättningssystem (FFFS 2014:5). Enligt 5 kap. 5 § FFFS 2014:4 ska ett företag ha rutiner för hur det hanterar operativa risker i fråga om sin personal och bl.a. kontrollera nödvändiga uppgifter i samband med nyanställning. Riktlinjer från de europeiska tillsynsmyndigheterna De europeiska tillsynsmyndigheterna, Europeiska () och Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (), har utfärdat riktlinjer för den finansiella sektorn angående lämplighetsprövningar, se t.ex.