sou · H7B363 · 2019-12-19 00:00:00 — I tabell 14.6 redovisas transportkostnader för olika substrat. Trans- portkostnaderna skiljer sig markant åt mellan substraten och ökar snabbt med avståndet. Intressant att notera är att slakteriavfall kan transporteras till samma kostnad som svinflytgödsel kan transporteras . Skillnaden förklaras av den högre energiinnehållet i slakteriavfall. Premienivå på gödselgaspremien på /kWh innebär att upptagningsområdet av gödsel kan öka med . Om dessutom uppgraderings- och förvätsk- ningspremierna används för att täcka transportkostnader utökas upptagningsområdet . Detta skapar bättre förutsättningar för säkra och långsiktiga substratleveranser till biogasproducenterna. Det kan dock diskuteras om det ökade värdet av att röta gödsel enbart kommer att tillföras biogasanläggningarna eller om det öppnar för att lantbrukarna tar mer betalt för gödseln. Tabell 14.6 Transportkostnader per energiinnehåll för olika substrat och transportavstånd Transportkostnad (öre/kWh biogas) Källa: och (2010). Konkurrensen inom biogasproduktionen. fanns det 280 biogasanläggningar i varav hälften var kopplade till avloppsreningsverk som företrädesvis rötar avlopps- slam. Vissa av dessa anläggningar har outnyttjad kapacitet som inne- bär att de kan ta emot mer substrat. Ett hinder för att ta till vara på den outnyttjade kapaciteten är möjligheterna att få avsättning för biogasen och storleken på marknaden för rötresterna. Kostnaderna för biogasproduktionen varierar beroende på pro- duktionsteknik och substrat. De anläggningar som rötar avloppsslam (ofta kommunala) har en betydligt lägre substratkostnad än biogas- producenter som måste köpa sitt substrat och än de som baserar sin produktion på substrat som ger ett sämre gastutbyte, t.ex. gödsel. Vid en ökad biogasproduktion och konkurrens kommer priset på konkurrensutsatta substrat att öka vilket innebär att kostnadsbilden för biogasproducenter förändras. För en ekonomiskt hållbar utbygg- nad av biogasproduktionen måste dessa prisförändringar därmed vägas in i investeringsbesluten. Kapitalkostnaden för en ny biogasanläggning varierar beroende på bl.a. teknikval och önskad produktionskapacitet men utgör nor- malt en stor del av totalkostnaden. Enklare beräkningar indikerar att en ny biogasanläggning baserat på gödsel med en kapacitet på 41 GWh har en fast styckkostnad på /kWh biogas (trans- port- och substratkostnader ingår inte). Med ett teoretiskt pris på rågas på /kWh ger det ett kostnadsutrymme för substraten på /kWh (, 2010). Transportkostnaderna utgör i många fall en högre kostnad än eventuella substratkostnader. Trans- portkostnaderna beror på substrat och avstånd. Substrat med högt energiinnehåll kan allt annat lika transporteras längre. Om transport- kostnaderna för gödsel räknas som öre/kWh biogas blir transport- kostnaden från 4,8–5,/kWh för ett transportavstånd på fem kilo- meter och upp till 99,5–123,/kWh för (se ta- bell 14.6). Substratkostnaden påverkas av substratens kemiska sam- mansättning, energiinnehåll, torrsubstanshalt, förbehandlingsbehov och avsättningsmöjligheterna för rötresterna. Även priset på den rågas som produceras påverkar biogasanläggningens betalningsvilja. visar en något äldre undersökning, som inte med säkerhet avspeglar dagens situation, att endast av biogasanlägg- ningarna tycker att substrat utgör en betydande utgiftspost.8 Detta kan delvis (kanske t.o.m. huvudsakligen) förklaras av att de flesta anläggningarna som ingick i studien tar ut mottagningsavgifter för de substrat de använder. Med andra ord, substrat är inte en utgifts- 8Fagerström, , Marknadsanalys av substrat för biogasproduktion (2010) . post utan en intäktspost. Mottagningsavgiften är högre för substrat som inte är pumpbara och som kräver någon form av förbehandling. Den föreslagna förvätskningspremien kommer att förbättra och utöka transportmöjligheterna för den producerade biogasen. Som en konsekvens kommer distributionen att bli geografiskt mer heltäck- ande som konkurrensen mellan olika biogasproducenter ökar. Det kommer i sin tur att driva på teknikutveckling samt skal- och inlärningseffekter för att reducera kostnaderna. Den begränsade faktorn för ökad spatial konkurrens på biogasen blir då substrattill- gången inom det lönsamma upptagningsområdet. Om kostnaderna kan pressas i biogasproduktionen enligt ovan, kan det dock finnas utrymme för högre transportkostnader (utöka upptagningsområdet) för substraten och därmed utnyttja skalfördelarna än bättre. I stora delar av saknas fysisk infrastruktur för distribution av gas i form av rörledningar. En utbyggd biogasproduktion innebär med stor sannolikhet att mer biogas kommer att föras in på befint- liga rörledningssystemet. Som en konsekvens ökar den samhällseko- nomiska effektiviteten i det befintliga rörledningssystemet som försörjningstryggheten ökar. Men begränsas den spa- tiala spridningen av nya biogasanläggningar om tillgång till rörled- ningssystemet prioriteras allt för mycket. Detta kan resultera i att högre priser på lokala substrat eller att lokala bristsituationer upp- står. Men även på konsumentsidan kan en alltför fokuserad utbygg- nad vid det befintliga rörledningssystemet innebära att många gas- konsumenter inte kan ta del av utbyggnaden och därmed inte heller i omställningen mot en ökad biogasanvändning. Dessa konsumenter är i stället hänvisade till begränsade lokala biogasmarknader med en begränsad efterfrågan vilket reduceras incitamenten att investera i ny biogaskapacitet. Detta motverkas dock av utredningens premie för att förvätska gasen, vilket gör den möjlig att transportera längre sträckor. Slutligen kan det bli problematiskt för gaskonsumenter att hålla en klimatprofil med en uppkoppling mot rörledningssystemet eftersom enbart en mindre andel av den distribuerade gasen är biogas. Detta innebär att gaskonsumenternas betalningsvilja för en klimatprofil inte utnyttjas optimalt. Konkurrensen från importerad biogas samt premiernas påverkan på konkurrenssituationen Som beskrivs i kapitel 7 har importen av biogas ökat , både i volym och som andel av den totala konsumtionen. importerades av den biogas som konsumerades i . Utredningen bedömer att importen av biogas kommer att fortsätta öka . Ökningstakten kommer att påverkas av efterfrågan på biogas i de länder som importerar ifrån, samt av de styrmedel som kommer att gälla i dessa länder. Naturgas är en viktig energibärare i ett flertal av EU:s medlemsstater. Om dessa länder ska nå EU:s klimatmål bedömer utredningen att efterfrågan på biogas kommer att öka, vilket bör leda till högre priser för biogas. Detta kan i sin tur påverka konkurrenskraften för importerad biogas i . För att säkerställa lika konkurrensvillkor bör den totala stödnivån i värdekedjan motsvara ungefär den nivå som tillämpas i . Det är viktigt att stödnivåerna för biogasproduktion samordnas mellan handlande länder för att inte snedvrida marknaderna. Stöd- nivåerna bör däremot inte utgå från skillnader i produktionskostna- der. Komparativa fördelar, billigare tillgångar på substrat och andra kostnadspåverkande faktorer är viktiga att bejaka för att undvika suboptimala och ineffektiva lösningar. Som har beskrivits i kapitel 12 bedömer utredningen att konkur- renssnedvridningen kommer att minska. Med det föreslagna styr- medlet skulle inhemska aktörer som producerar biogas från gödsel och sedan uppgraderar gasen, få en gödselgaspremie på /kWh plus en uppgraderingspremie på 20–/kWh, vilket ger ett sam- manlagt stödbelopp på 60–/kWh. Det innebär att stödnivån för dessa aktörer blir i nivå med det danska stödet. För aktörer som producerar uppgraderad biogas från andra substrat än gödsel kom- mer det föreslagna stödet minska, men inte utjämna, skillnaderna i premienivåer mellan och . Det bör dock noteras att en betydande andel av biogasproduktionen i baseras på gödsel, vilket i regel är dyrare än produktion från andra substrat. Därtill föreslår utredningen att återkommande kontrollstationer får i uppdrag att se över premiernas nivå i syfte att nå produktionsmålet. I dessa översyner kommer konkurrenssituationen med importerad biogas också vara en faktor. 14.4.7Offentligfinansiella konsekvenser och statliga kostnader Utredningens förslag innebär att biogasproducenter kan söka om produktionsstöd (premie) per kWh biogas producerad. Grundstom- men i utredningens förslag är att det existerande gödselgaspremien behålls i reviderad form och kompletteras med en uppgraderings- premie. Utöver dessa föreslår utredningen en förvätskningspremie finns det få kvalificerade anläggningar som kan ansöka om den sistnämnda premien. Det föreslagna premiesystemets offentlig- finansiella konsekvenser består närmast av sådana kostnader som förorsakas av de stödbaserade beloppen som betalas till biogaspro- ducenter samt av skattebortfall från undanträngd användning av be- skattade fossila bränslen. Den största offentliga kostnaden för premiesystemet är statens utgifter för de faktiska stöden. Som utredningens förslag är utformat innebär det med en andel gödsel som ligger på samt av biogas där en viss andel också förvätskas (för detta finns det dock inget mål) en total statsfinansiell stödkostnad på 2 000– 2030 (se tabell 14.7). Detta kommer att vara kostnadstoppen för stödsystemet, och efter 2030 kommer kost- naderna gradvis minska allt eftersom äldre anläggningar lämnar den tioårsperiod under vilken de kan få stödet. Tabell 14.7 Statliga kostnader för premiesystemet 2030 vid uppfyllelse av målet om biogas från rötning 2030 (mnkr) * Avser 2021. Därefter sänks premienivån med /kWh och år. 14.4.8Statligt skattebortfall från minskad användning av fossila bränslen Utredningens förslag bygger på en ökad användning av biogas som substitut till fossila bränslen. Som redovisades i kapitel 5 ger bio- gasen betydande samhällsnyttor om den används som biodrivmedel. Den tränger därmed undan användning av fossila bränslen som re- sulterar i lägre utsläpp av växthusgaser. Å andra sidan innebär det också att skattebasen för fossila bränslen minskar, vilket resulterar i ett statligt skattebortfall. Skattebortfallet beräknas med skattesatser för bensin på 3,9 och per liter för energi- respektive koldioxidskatten (totalt per liter). Motsvarande skattesatser för diesel beräknas med 2,5 och per liter för energi- respektive koldioxid- skatten (totalt per liter). Det motsvarar per kWh för bensin och per kWh för diesel. Mervärdes- skatten ingår inte i beräkningsexemplet. Om utredningens produktionsmål på biogas nås till 2030 och om denna produktion fullt ut ersätter beskattad bensin till och diesel till (fördelning enligt SPBI (2019)) blir det årliga skattebortfallet för ben- sin och för diesel. Det totala skattebortfallet skulle därmed bli högst . Denna kostnad skulle dock bli densamma om bensin och diesel fasades ut av andra tekniker än biogas, t.ex. elektrifiering, flytande biodrivmedel eller minskade transporter. Samma resonemang kan föras om den del av biogasen som er- sätter naturgas inom industrin eller värmesektorn. Eftersom skatte- satserna för naturgas varierar mellan de olika sektorerna och att det är svårt att bedöma hur mycket biogas som kommer att användas inom olika områden, redovisas inga beräkningar av skattebortfallet. Sammantaget kommer övergången till biogas dock att resultera i minskade skatteintäkter från fossila bränslen, men liksom för bensin och diesel är det ett bortfall som uppkommer oavsett om det är bio- gas eller någon annan förnybar energibärare som ersätter naturgas. Utöver de konsekvenser som har beskrivits i de föregående avsnitten redovisar utredningen i detta avsnitt sin syn på vilka konsekvenser utredningens huvudförslag kan förmodas ha på några ytterligare om- råden, med fokus på de som anges i kommittéförordningen. Utredningen anser att det stödpaket med olika produktionspremier som föreslås kommer att stärka små biogasproducerande företags konkurrenssituation. Den strävan efter att ge stöden en tydligare långsiktighet än de stöd som har förekommit , samt därtill ett långsiktigt produktionsmål anses kunna bidra till detta. Utredningen vill i sammanhanget dock understryka att de föreslagna produktionspremierna tillfaller både större och mindre företag i och att premierna bl.a. syftar till att utjämna kon- kurrenssituationen i förhållande till importerad biogas. I vilken ut- sträckning utredningens förslag påverkar situationen för företag utanför gränser har av förklarliga skäl inte analyserats när- mare. Den förvätskningspremie som föreslås syftar bl.a. till att göra det lättare att transportera biogas i flytande form. Detta gör det möjligt att knyta ihop regionala och lokala biogasmarknader och att där- igenom öka konkurrensen på dessa marknader. med resurser att transportera gas mellan dessa marknader kan bidra till att konkurrenstrycket blir så stort att mindre företag kan uppnå lönsamhet i sin biogasproduktion. Mindre biogasproducenter kommer sannolikt inte kunna nå lönsamhet i en förvätskningsan- läggning och kommer därför allt jämt vara hänvisade till att sälja sin gas på lokala marknader eller att konsumera den själv. Kommuner spelar en viktig roll i biogasens värdekedja. De hanterar avfall som kan fungera som substrat för biogasproduktion (både avloppsslam och olika avfallsfraktioner från hushåll och verksamheter). Kommunala aktörer producerar dessutom biogas och är därtill vik- tiga konsumenter av biogas som drivmedel och uppvärmningsbränsle. Utredningens förslag bedöms dock inte ha några konsekvenser för den kommunala självstyrelsen. 14.5.4Regler och administrativ belastning Det stödsystem som utredningen föreslår inbegriper oundvikligen vissa regleringar som innebär att det ställs krav på de som ska ansöka om eller som har beviljats stöd. Dessa måste exempelvis redovisa en del uppgifter i sin ansökan om stöd eller rapportera vissa uppgifter om hur mycket gas som har producerats, uppgraderats eller förvät- skats sedan de har erhållit stöd. Dessa krav skiljer sig inte i någon avgörande utsträckning från de krav som redan ställs inom ramen för de befintliga produktionsstöden. Utredningen har dock även pekat på behovet av att de ansvariga myndigheterna säkerställer kvaliteten på de data som används för att bl.a. göra de överkompensationsberäkningar som erfordras ur stats- stödsperspektiv. Därtill anser utredningen att ett gediget dataunder- lag är en förutsättning för att den ansvariga myndigheten ska kunna fatta välgrundade beslut om vilka premienivåer som ska gälla, samt att i samband med de föreslagna kontrollstationerna kunna bedöma behovet av justeringar av stödsystemets olika komponenter. Sammantaget kan detta innebära ett behov för de berörda myn- digheterna att samla in fler uppgifter från ett större antal aktörer än vad som har varit fallet, vilket således innebär en ökad admi- nistrativ belastning för fler aktörer än . 14.5.5Det brottsförebyggande arbetet, brottsligheten, integration och jämställdhet Utredningen anser inte att förslagen i betänkandet har några konse- kvenser för det brottsförebyggande arbetet eller brottsligheten. För- slagen bedöms inte heller ha några konsekvenser för jämställdheten mellan män och kvinnor eller för förutsättningarna att nå integra- tionspolitiska målsättningar. 2050 Consulting, Samhällsekonomiskt värde av biogas – en studie av nyttan med biogas i (2018). Aalbers , Shestalova och Kocis, , Innovation policy for directing technical change in the power sector (2013) Energy Policy 63. Aghion, , , , , , Science, technology and innovation for economic growth: Linking policy research and practice in ‘’ (2009) Research Policy 38. , , , , , , , , Biodrivmedel och markanvändning i – sammanfattning av ett forskningsprojekt vid och (2017). , , Biogasbussar – Bästa alternativet för ? (2016), Biogas Öst. Avfall , Skrivelse till Miljö- och , . Avfall , Styrmedel för biogas – Kartläggning av andra länders styrmedel, importgasfrågor och analys av den svenska skattebefrielsen för biogas, (2017:32). Arla, Arlabönderna blir del av en biogasrevolution och omställningen till ett fossilfritt samhälle (minirapport från Arla , ). Avfall , Svensk avfallshantering . , på väg mot en fossilfri fordonsflotta (pressmeddelande, ). och , , The elusive quest for technology- neutral policies (2011) Environmental Innovation and Societal Transitions 1. Baloussu, , An analysis of current and future electricity produc- tion from biogas in (2018), doktorsavhandling (för teknologi). Bennear, och Stavins, , Second-Best Theory and the Use of (2007) Environmental and Resource Economics 37. Biodriv Öst, Vägledning för klimatsmart offentlig upphandling av for- don och transporter (2018). , , , , , , som kolsänka. En utvärdering av miljö- och kostnadseffekter av att inkludera gräsvall för biogas i spannmålsrika växtföljder, (2016), . , Crossing the valley of death (2010) , , , och , , Sam- hällsekonomiska värden av olika miljöeffekter vid ökat utnyttjande av biogas (2010). Business , Market Analysis 2019 (2019). , Potential för ökad tillförsel och avsättning av inhemsk biomassa i en växande svensk bioekonomi (2016) Lunds Universi- tet, rapport nr 97. , m.fl., Dagens och framtidens hållbara biodrivmedel – Underlagsrapport från F3 till utredningen om FossilFri Fordons- trafik (f3 2013:13) f3 The Swedish knowledge centre for renew- able transportation fuels. , m.fl., Dagens och framtidens hållbara drivmedel – i sammandrag (2016). , och , m.fl., Methane as vehicle fuel – a well-to-wheel analysis (Metdriv) (f3 2016:06) f3 The Swedish Know- ledge . betänkande 2015/16:CU1. Couture, m.fl., Policymaker's Guide to Feed-in Tariff Policy Design, TD Couture (2010) National Renewable Energy Labo- ratory. ., Liljeblad ., Cerruto , Nohlgren , Starberg , Realiserbar biogaspotential i genom rötning och förgasning (2013) WSP. , och Linares, , to the future? Rethinking auctions for renewable electricity support (2014) Renewable and Sustainable Energy Reviews 35. (), Statistical report 2017. (), Statistical report 2018. , och , Wisdom, Swedish arena for internationali- sation of biogas solutions, (2018) Slutrapport till Energimyndig- heten. /, Growth Within, a circular economy vision for a competitive Europe (2015). Energiforsk, Gasens roll i det framtida energisystemet (Rapport 2015:183). Energigas , Hemställan om ändring i 2 kap 2 § lagen om skatt på energi samt att en ny paragraf 1 kap 17 § lagen om skatt på energi införs, skrivelse till , . Energigas m.fl., Förslag till nationell biogasstrategi 2.0 (2018). Energigas , Biogasandelen i det svenska gassystemet för upp- värmning, (pm till , ). Energigas , – Rutiner och informa- tionsstruktur för han-del och avräkning i det västsvenska naturgas- nätet 2019. Energikontor , Värdet av biogas – En samhällsekono- misk analys av biogasens nyttor (2017). och , European gas target model – evaluation by and EI (2017). , Underlagsrapport till Energikommis- sionen (2015). , Ökad andel biogas på en utvecklad gas- marknad - Analys över förutsättningarna för och förslag till en ökad andel biogas på den svenska marknaden (Ei 2009:12). , el- och naturgasmarknad 2017 (Ei R 2018:08). , el- och naturgasmarknad 2018 (Ei R 2019:02). till sektorsövergripande biogasstrategi (ER 2010:23). , Den samhällsekonomiska kostnaden av ett tillfäl- ligt avbrott i natur-gasleveranser, (ER 2014:11). , Teknologiska innovationssystem inom energiom- rådet: En praktisk vägledning till identifiering av systemsvagheter som motiverar särskilda politiska åtaganden (ER 2014:23). , Fyra framtider – Energisystemet efter 2020 (ET 2016:04). , Förslag till styrmedel för ökad andel biodriv- medel i bensin och diesel – En rapport inom uppdraget Samordning för energiomställning i transportsektorn (ER 2016:30). , Förslag till styrmedel för ökad andel biodriv- medel i bensin och diesel – En rapport inom uppdraget Samordning för energiomställning inom transportsektorn, 2016. , Marknaderna för biodrivmedel 2016 (ER 2016:29). och Vassdrags- och energidirektorat, En svensk-norsk elcertifikatmarknad – Årsrapport . , Strategisk plan för omställning av transportsek- torn till fossilfrihet (ER 2017:07). , Produktion och användning av biogas och röt- rester 2017 (ES 2018:08). , Drivmedel 2017 – Redovisning av uppgifter enligt drivmedelslagen och hållbarhetslagen (ER 2018:17). , e-postsvar, . , Långsiktiga konkurrensförutsättningar för biogas –Om den inhemskt producerade biogasens roll för för- sörjningstrygghet, (2018) PowerPoint-presentation. , Energipilot – Färdplan för att möjliggöra att blir pilot för ett hållbart energisystem (ER 2019:09). , Drivmedel 2018 – Redovisning av rapporterade uppgifter enligt drivmedelslagen, hållbarhetslagen och reduktions- plikten (ER 2019:14). , Kontrollstation 2019 för reduktionsplikten – Reduktionspliktens utveckling –2030 (2019). , Nationell förebyggande åtgärdsplan för naturgasförsörjning – enligt och rådets förord- ning (EU) nr 994/2010. , Nationell krisplan för naturgasförsörj- ning – enligt och rådets förordning (EU) 2017/1938. , PM Komplettering till kontrollstation 2019 för reduktionsplikten (2019). , Produktion och användning av biogas och röt- rester (ER 2019:23). , Rapportering av Underlag till rapporte- ring enligt direktiv om utbyggnad av infrastrukturen för alternativa bränslen (2019). , Övervakningsrapport avseende skattebefrielse för biogas som används som motorbränsle (2019). , Utredning av vissa genomförandefrågor i det omarbetade förnybartdirektivet (). Energy agreement of 29 2018 (”den danska energiöverenskom- melsen”). Envirum, Miljönytta och samhällsekonomiskt värde av produktion och användning av biogödsel, (2018). och rådets direktiv /70/EG av om kvaliteten på bensin och dieselbränslen. och rådets direktiv /98/EG av den 19 novem- ber 2008 om avfall och om upphävande av vissa direktiv. och rådets direktiv /28/EG om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor och om ändring och ett senare upphävande av direktiven /77/EG och 2003/30/EG (förnybartdirektivet). och rådets direktiv /33/EU om främjande av rena och energieffektiva vägtransportfordon. och rådets direktiv /94/EU av den 22 okto- ber 2014 om utbyggnad av infrastrukturen för alternativa bränslen. och rådets direktiv /851/EU om ändring av direktiv /98/EG. och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (omarbetning). och rådets förordning (EG) nr 715/2009 av om villkor för tillträde till naturgasöverföringsnäten och om upphävande av förordning (EG) nr 1775/2005. och rådets förordning (EG) nr 1069/20091 och förordning (EU) nr 142/20112 (den s.k. ”ABP-lagstiftningen”). och rådets förordning (EU) 2017/1938 av om åtgärder för att säkerställa försörjningstrygg- heten för gas och om upphävande av förordning (EU) nr 994/2010. , Statistical Report 2017 (2017). , Statistical Report 2018 (2018). European Commission, State aid: Commission to prolong aid rules and launch evaluation (Press release, ). , , Marknadsanalys av substrat för biogasproduktion (2010) . betänkande 2017/18:FiU21. betänkande 2018/19:FiU21. betänkande 2019/20:FiU16. och Preonas, , Combining Policies for Renew- able Energy: Is the Whole Less Than the Sum of Its Parts? (2010) Economics 4. , , Torvanger, Asbjorn, Shrivastava, , , , , How Should Support for Climate- friendly Technologies be Designed? (2012), Ambio . Foxon , och Pearson, , Overcoming barriers to innovation and diffusion of cleaner technologies: some features of a sustainable inno- vation policy regime (2008) 16 S1. Frostberg, , börjar odla sallad vid varuhusen i och , (14.12.2018), . Förordning (2016:742) med instruktion för . Förordning (2017:1286) med instruktion för det . Förordning (2017:1319) om statligt stöd till åtgärder för att minska industrins processrelaterade utsläpp av växthusgaser. Förordning (2017:1334) om klimatbonusbilar , och , , Future alternative transportation fuels.