sou · H7B351 · 2019-12-02 00:00:00 — Det bör enligt Försvarsberedningen övervägas att genom lagstiftning ge ansvariga myndigheter inom de viktigaste sektorerna ett bemyndigande att föreskriva att privata aktörer måste ha en viss beredskap eller förmåga att hantera störningar inom den egna verksamheten. I detta arbete ska befintlig reglering i relevant sektorslagstiftning beaktas. Samhällsviktig verksamhet som tidigare drevs i offentlig regi utförs i stor utsträckning av företag med olika typer av ägarförhållanden, exempelvis offentligt eller privat ägande och nationellt eller utländskt ägande. Detta ställer delvis andra krav på totalförsvarsplaneringen eftersom staten inte har möjlighet att styra och inrikta näringslivet, till skillnad mot vad som gäller för offentlig verksamhet. För att möjliggöra kostnadseffektivitet verkar delar av näringslivet enligt principen att resurser levereras vid behov snarare än hålls i lager. Detta medför ökad sårbarhet om störningar eller avbrott i försörjningsflöden skulle uppkomma. Därutöver har de rättsliga förutsättningarna, bl.a. som en följd av inträde i EU, och näringslivsstrukturen förändrats sedan bedrev en totalförsvarsplanering. Sedan slut har även Försvarsmakten och aktörerna inom det civila försvaret genomgått genomgripande förändringar. Försvarsmaktens beroende av civila resurser har ökat avsevärt som nyckelaktörer i det övriga samhället har en beredskap som är dimensionerad för fredstida kriser och i väsentlig utsträckning bedöms sakna förmåga att möta de krav som höjd beredskap och då ytterst krig skulle medföra. tar med risken för höjd beredskap och då ytterst krig i sin interna kontinuitetsplanering eller beredskapsplanering. Detta perspektiv har även i endast begränsad omfattning beaktats av myndigheter i samband med offentliga upphandlingar. Privata företags kontinuitetsplanering utgår från ekonomisk lönsamhet, hållbarhet och effektivitet utifrån marknadens dynamik och krav och inte utifrån riskbedömningar som inkluderar störningar till följd av krig eller krigsfara. Statliga myndigheter inkluderande länsstyrelser och kommuner ska enligt gällande regelverk i samverkan med privata aktörer planera för hur företag ska kunna bidra och leverera varor och tjänster vid allvarligare störningar i fredstid eller i krig. Detta sker dock i alldeles för begränsad omfattning och det finns osäkerheter kring hur formerna för samverkan och avtalsförhållanden bör utformas. En utvecklad beredskapsplanering kommer också stärka företagens och därmed samhällets fredstida krisberedskap då totalförsvaret och krisberedskapen bör ses som förmågor som är ömsesidigt förstärkande. En särskild utredare ska därför utreda näringslivets roll inom totalförsvaret och lämna förslag på åtgärder för samverkansformer och effektiv planering mellan offentliga och privata aktörer på den centrala, regionala och lokala nivån i syfte att säkerställa totalförsvarets kritiska behov i händelse av höjd beredskap och då ytterst i krig. Utredningen ska utgå från avsnitten om näringslivets roll i totalförsvaret, säkerställandet av en nödvändig försörjning och andra relevanta avsnitt i Försvarsberedningens delrapport. Befintliga samverkansformer inom olika sektorer ska beaktas. Utredaren ska utgå från befintligt regelverk samt identifiera eventuella behov av att se över detta. Om utredaren identifierar uppenbara behov av att göra begränsade författningsändringar, står det utredaren fritt att föreslå sådana. Utredaren ska vidare beakta behoven av en robust försörjningstrygghet för att hantera fredstida kriser när så är relevant för att säkerställa totalförsvarets kritiska behov i händelse av höjd beredskap eller annan utomordentlig händelse som hotar folkförsörjningen. Utredaren ska även beakta relevanta erfarenheter från privat-offentlig samverkan kring krisberedskap och totalförsvar inom bl.a. prioriterade försörjningsområden såsom försvarsmateriel, energiförsörjning, drivmedelsförsörjning, livsmedelsförsörjning, hälso- och sjukvård, transporter, den finansiella sektorn samt information och kommunikation. Utredaren ska göra följande: •Lämna förslag på möjligheter för staten att såväl ställa krav på näringslivet som att öka dess incitament att beakta totalförsvarets behov i verksamheten. Förslagen ska ta ställning till vad som är en rimlig balanspunkt mellan näringslivets åtaganden, affärs- och avtalsmodeller och det offentligas ansvar för att säkerställa samhällets funktionalitet. Detta ska inkludera en analys av förutsättningarna för näringslivet att ta fram kontinuitetsplanering och beredskapsplaner för höjd beredskap. •Lämna förslag på hur totalförsvarsviktiga företag vid höjd beredskap och då ytterst i krig ska kunna leverera varor och tjänster enligt olika avtalsformer med staten och andra offentliga aktörer. •Lämna förslag på åtgärder för att stärka försörjningstryggheten i försvarsmaterielförsörjningen, inklusive både materiel och kompetens. •Lämna förslag på åtgärder för att stärka den försvarsmaterielrelaterade försörjningstryggheten och under olika internationella och nationella förhållanden, t.ex. internationella kriser och handelsstörningar. Förslagen ska omfatta sådana system, delsystem, insatsvaror och reservmaterie som krävs för att säkerställa nödvändig förmåga vid höjd beredskap och då ytterst i krig. Åtgärderna ska bl.a. beakta produktions- och lagringsförutsättningar för materielen. •Belysa konsekvenser av medlemskap i inklusive EU- rätten. •Analysera hur försörjningstrygghet för totalförsvaret kan säkerställas vid offentliga upphandlingar. •Analysera konsekvenser av utländskt ägande och inflytande över privata företag och belysa konsekvenser av internationella mellanstatliga avtal. •Analysera hur förslagen förhåller sig till bestämmelserna om egendomsskydd och näringsfrihet i 2 kap. 15 och 17 §§ regeringsformen. Utredaren ska redovisa förslagens konsekvenser i enlighet med kommittéförordningen (1998:1474) och i det sammanhanget särskilt bedöma konsekvenserna för berörda aktörer inklusive ekonomiska konsekvenser. Utredaren ska för de förslag som lämnas redovisa konsekvenser och kostnader för stat, landsting och kommuner och föreslå hur dessa ska finansieras. Om förslagen innebär samhällsekonomiska konsekvenser i övrigt, ska dessa redovisas. Kontakter och redovisning av uppdraget En viktig del av uppdraget består av dialog med företrädare för relevanta myndigheter inklusive länsstyrelser, kommuner, landsting och näringsliv (inklusive branschorganisationer). Utredaren ska hålla sig informerad om och vid behov beakta relevant arbete som pågår inom , bl.a. beslutade regleringsbrevsuppdrag om totalförsvaret samt arbetet inför nästa försvarspolitiska inriktningsbeslut, utredningsväsendet och hos relevanta myndigheter och andra aktörer. Uppdraget ska redovisas . Verktyg för att identifiera totalförsvarsviktiga företag 1.Santiagokonventionen mot organhandel. 2.Ingen regel utan undantag – en trygg sjukförsäkring med människan i centrum. 3.Effektivt, tydligt och träffsäkert –det statliga åtagandet för framtidens arbetsmarknad. 4.Framtidsval – karriärvägledning för individ och samhälle. 5.Tid för trygghet. 6.En långsiktig, samordnad och dialog baserad styrning av högskolan. –ett enklare förfarande. 9.Privat initiativrätt – planintressentens medverkan vid detaljplaneläggning. 10.Stöd för validering eller kompetens åtgärder i samband med korttidsarbete. 11.Biojet för flyget. 12.Nya befogenheter på konsumentskyddsområdet. 13.Agenda 2030 och : Världens utmaning – världens möjlighet. –med e-legitimation. 15.Komplementär och alternativ medicin och vård – säkerhet, kunskap, dialog. –med förtydligat ansvar. 17.Bebyggelse- och transportplanering för hållbar stadsutveckling. 18.För flerspråkighet, kunskaps utveckling och inkludering. Moders målsundervisning och studiehand ledning på modersmål. iarbetslivet – behovet av utökat författningsstöd. 20.Stärkt kompetens i vård och omsorg. 21.Effektivt investeringsfrämjande för hela . – dess uppgift och organisation för en god miljöförvaltning. 23.Styrkraft i funktionshinderspolitiken. 24.Stärkt integritet i idrottens antidopnings arbete. 25.Genomförande av ändringar i utstationeringsdirektivet. 26.Organbevarande behandling för donation. Praxisgenom gång och analys. 28.Komplementär och alternativ medicin och vård – ny lagstiftning. 29.God och nära vård. Vård i samverkan. 30.Moderna tillståndsprocesser för elnät. 31.F-skattesystemet – en översyn. 32.Straffrättsligt skydd för barn som bevittnar brott mellan närstående samt mot uppmaning och annan psykisk påverkan att begå självmord. 33.Ökad statlig närvaro i . 34.Förbättrat skydd för totalförsvaret. 35.Demokrativillkor för bidrag till civil samhället. + Demokrativillkor för bidrag till civilsamhället. Vägledning för hand läggare. 36.Skattelättnad för arbetsresor. En avståndsbaserad och färdmedels neutral skattereduktion för längre arbetsresor. 37.Kontroller vid högskoleprovet – ett lagförslag om åtgärder mot fusk. –nya processrättsliga verktyg. 39.En moderniserad radio- och tv-lag –genomförande av ändringar och utfall i den svenska skolan. 41.Företagare i de sociala trygghets systemen. Tillgänglig primärvård baserad på behov och kontinuitet. 43.Med tillit följer bättre resultat – tillitsbaserad styrning och ledning 44.Ett bättre premiepensionssystem. Hantering av kombinationseffekter och gruppvis bedömning av ämnen. Future chemical risk management. Accounting for combination effects and assessing chemicals in groups. 46.En ny riksbankslag. Volym 1, 2 och 3. 47.Jobbpolarisering på svensk arbetsmarknad. 48.Kan utbildning för vuxna påverka jobbchanser och inkomster? 49.En ny terroristbrottslag. 50.Fusk vid antagning till högskoleutbildning – vad händer sen? 51.Näringslivets roll inom totalförsvaret. Effektivt, tydligt och träffsäkert –det statliga åtagandet för framtidens arbetsmarknad. Tid för trygghet. [5] Belastningsregisterkontroll i arbetslivet –behovet av utökat författningsstöd. Genomförande av ändringar i utstationeringsdirektivet. Stöd för validering eller kompetensåtgärder i samband med korttidsarbete. Nya befogenheter på konsumentskyddsområdet. Agenda 2030 och : Världens utmaning – världens möjlighet. F-skattesystemet – en översyn. [31] Ökad statlig närvaro i . Skattelättnad för arbetsresor. En avståndsbaserad och färdmedels neutral skattereduktion för längre arbetsresor. och utfall i den svenska skolan. [40] Med tillit följer bättre resultat –tillitsbaserad styrning och ledning i staten. En ny riksbankslag. Volym 1, 2 och 3. Jobbpolarisering på svensk arbetsmarknad. Kan utbildning för vuxna påverka jobbchanser och inkomster? Förbättrat skydd för totalförsvaret. [34] Näringslivets roll inom totalförsvaret. Moderna tillståndsprocesser för elnät. – ett enklare förfarande. – med e-legitimation. Praxisgenomgång och analys. Straffrättsligt skydd för barn som bevittnar brott mellan närstående samt mot uppmaning och annan psykisk påverkan att begå självmord. –nya processrättsliga verktyg. [38] En ny terroristbrottslag. Stärkt integritet i idrottens antidopnings arbete. Demokrativillkor för bidrag till civil samhället. +Demokrativillkor för bidrag till civilsamhället. Vägledning för hand läggare. En moderniserad radio- och tv-lag –genomförande av ändringar i AV-direktivet. Biojet för flyget. – med förtydligat ansvar. [16] miljöövervakning –dess uppgift och organisation för en god miljöförvaltning. Hantering av kombinationseffekter och gruppvis bedömning av ämnen. Future chemical risk management. Accounting for combination effects and assessing chemicals in groups. Privat initiativrätt – planintressentens medverkan vid detaljplaneläggning. Bebyggelse- och transportplanering för hållbar stadsutveckling. Företagare i de sociala trygghetssystemen. Santiagokonventionen mot organhandel. Ingen regel utan undantag – en trygg sjukförsäkring med människan i centrum. Komplementär och alternativ medicin och vård – säkerhet, kunskap, dialog. Stärkt kompetens i vård och omsorg. [20] Styrkraft i funktionshinderspolitiken. Organbevarande behandling för donation. Komplementär och alternativ medicin och vård – ny lagstiftning. God och nära vård. Vård i samverkan. Tillgänglig primärvård baserad på behov och kontinuitet. Ett bättre premiepensionssystem. Framtidsval – karriärvägledning för individ och samhälle. En långsiktig, samordnad och dialog baserad styrning av högskolan. För flerspråkighet, kunskapsutveck ling och inkludering. Modersmåls undervisning och studiehandledning på modersmål. Kontroller vid högskoleprovet – ett lagförslag om åtgärder mot fusk. Fusk vid antagning till högskoleutbildning – vad händer sen? Effektivt investeringsfrämjande för hela .