sou · H7B322 · 2019-04-29 00:00:00 — Genom detta program övervakas bl.a. vegetationsförändringar av markanvändning, t.ex. dikning och dämning, i våtmarker. Länsstyrelser bedriver tre gemensamma regionala delprogram om våtmarker. Programmen anknyter till arter och/eller biologisk mång- fald i våtmarker. Det första avser övervakning av miljötillstånd i våt- marker genom satellitdata, för att följa hur våtmarkernas funktion och tillstånd förändras och orsaker till detta. Det andra avser över- vakning via NILS-programmet av vegetation och ingrepp i våtmarker och det programmet ingår i länsstyrelsernas samarbete Remiil. Det tredje avser biologisk mångfald i rikkärr, en typ av myr som ofta har större mångfald av växtarter än annan våtmark. Två länsstyrelser har egna delprogram avseende vegetations- förändringar i våtmarker. En av dessa bedriver också myrfågeltaxe- ring i ett eget program. Övervakning av arter m.m. finansierar drift och insamling av material till miljö- provbanken, som ansvarar för. I miljö- provbanken, som beskrivs närmare i avsnitt 2.4.2, har det sparats miljöprover . Det finns flera delprogram om arter som har anknytning till miljöprovbanken genom att lagring av in- samlat biologiskt material lagras i denna. Det gäller ett nationellt delprogram i område fjäll och ett i skog, det regionala gemensamma delprogrammet nedan samt ett nationellt delprogram i område söt- vatten. Till de ändamål som proverna i miljöprovbanken kan använ- das för utöver analyser av miljögifter etc., hör övervakning av gene- tisk variation. Sådan övervakning beskrivs i avsnitt 7.7. Femton länsstyrelser bedriver ett gemensamt regionalt delprogram om fiskprovbankning och övervakning av miljögifter i fisk.14 Lagring av insamlad fisk sker främst i miljöprovbanken vid . En deltagande länsstyrelse kan välja att vänta med att analysera miljögifter i fisken av . Om läns- styrelsen väljer att inte analysera miljögifter i den insamlade fisken , får antingen rensa ut fisken från miljöprovbanken eller rätt att använda fisken till sin egen eller forskning.15 I bilaga 9 finns en samlad beskrivning av nationella och regionala delprogram som ingår i programområdet Kust och hav. Nedan redo- visas de delprogram inom Kust och hav som innefattar arter och biologisk mångfald. 14Naturvårdsverket, e-brev . Programmet anges vara under utveckling. 15Länsstyrelsen i , e-brev . Övervakning av arter m.m. Vid sidan av de nationella delprogrammen bedrivs övervakning av invasiva främmande arter utifrån havsmiljödirektivet. Syftet med delprogrammet är att dokumentera de kustnära fiskbe- ståndens sammansättning, tillväxt, hälsotillstånd och reproduktion hos abborre och tånglake för att få underlag för att bedöma stör- ningar på ekosystemnivå. Programmet är uppdelat i två delar: Kustfisk, bestånd, syftar till att beskriva hur fiskbestånden är sammansatta vad gäller arter och beståndens struktur, t.ex. längd- fördelning. Kustfisk, hälsa, avser studier på två indikatorarter (abborre och tånglake) av olika hälsovariabler samt analyser av metaller och orga- niska miljögifter. och havsörn befinner sig högt upp i näringskedjan vilket gör att de är särskilt utsatta för miljögifter. Att följa fortplantningen hos dessa arter ger möjlighet att upptäcka påverkan av gifter i miljön. Programmet är uppdelat i tre delar: , bestånd, övervakar beståndsutvecklingen av vikare, gråsäl och knubbsäl i de svenska kustområdena. , hälsa, undersöker hälsotillståndet på strandade och skjutna sälar samt på sälar som ingår i bifångst. Bland annat dokumenteras och klassificeras skador på olika kroppsorgan. Havsörn övervakas och bona kontrolleras senare för att avgöra häckningsresultat. Makrofauna mjukbotten / Sedimentlevande makrofauna Syftet är att redovisa om och på vilket sätt strukturen hos den botten- levande makrofaunan förändras. Proverna på mjukbottenfaunan samlas in april–juni. Övervakning av arter m.m. Syftet är att påvisa långsiktiga förändringar av övergödning samt att följa den biologiska mångfalden. Syftet är att påvisa fysikaliska, kemiska och biologiska förändringar samt att följa den biologiska mångfalden. Länsstyrelser bedriver regionala gemensamma delprogram som omfattar hydrografi och kemi och plankton i havet, vegetations- klädda bottnar, mjukfaunabotten, kustfisk samt kustfåglar i Bott- niska viken. Länsstyrelser bedriver också ett antal egna program som avser arter och biologisk mångfald. De flesta är generellt inriktade t.ex. artövervakning av kustfågel, kustfisk, musslor, sjöfågel samt lek- och uppväxtområden för fisk i grunda vikar/fjärdar. Vissa är inriktade på specifika arter som t.ex. havsörn och sik. I detta avsnitt beskrivs nationell och regional miljöövervakning som avser arter och biologisk mångfald i sötvatten. I bilaga 9 finns en samlad beskrivning av nationella och regionala delprogram som berör sötvatten. Provbankning samt analys av metaller och organiska miljögifter i limniska fiskarter Delprogrammet omfattar insamling och hantering av fisk från söt- vattenslokaler spridda över för lagring av prover i miljöprov- banken. Övervakning av arter m.m. Detta program är nära kopplat till det gemensamma regionala del- programmet med samma namn. Ett huvudsyfte är att ge en helhets- bild av statusen för stormusslor. Länsstyrelser bedriver flera gemensamma regionala delprogram som innefattar övervakning av arter och biologisk mångfald. De avser vattenväxter i sjöar, stormusslor, utter och insjöfåglar. Länsstyrelser bedriver också ett betydande antal egna program om arter och biologisk mångfald inom sötvatten. De avser såväl specifika arter (t.ex. flodpärlmussla, flodkräfta, utter, mal och lax) som mer generellt inriktade program om biologisk mångfald. Sådana program genomförs t.ex. genom elfiske och nätprovfiske, kartering av biotoper och undersökningar av bottenfauna i sjöar och vattendrag. Övervakningen av vilt är en viktig del i och underlag för viltförvalt- ningen. I är förvaltningen regionaliserad men Naturvårds- verket ansvarar för föreskrifter och allmänna råd och för att de natio- nella målen för viltförvaltningen, som beslutats av , nås. Länsstyrelserna ansvarar för inventeringsarbetet av björn, varg, järv, lo och kungsörn. ansvarar för att granska och fastställa inventeringsresultaten samt minst göra en uppskattning av beståndet av björn.16 Se avsnitt 10.3.3. Uppgifter om rovdjur finns i databasen som Natur- vårdsverket ansvarar för. Den databasen är öppen för allmänheten.17 Viltövervakningen finansieras av via anslag 1:3 Åtgärder för värdefull natur. SLU bedriver forskningsverksamhet och inventeringar av vilt vid , se avsnitt 15.1. De årliga inventeringar som genomförs av SLU avser bl.a. spillningsinventering och betes- 168–9 §§ förordningen (2009:1263) om förvaltning av björn, varg, järv, lo och kungsörn. Läns- styrelsen i , intervju . 17www.naturvardsverket.se/Sa-mar-miljon/Data-databaser-och-sokregister/Rovbase/, hämtad . Övervakning av arter m.m. tryck av klövvilt, smågnagarfångst, reproduktion hos rödräv och häckningsframgång hos småfåglar och revirkartering av järpe. SLU sammanställer också i den verksamheten jägares bedömningar av popu- lationsutvecklingen hos jaktbart vilt, spontanobservationer av vilt, fenologi för flyttande fågelarter och blomning för ett antal växtarter.18 bedriver övervakning av vilt som finan- sieras helt genom den jaktkortsavgift som jägarna betalar in och som fonderas i Viltvårdsfonden. Förbundet får (2019) från Viltvårdsfonden för att bl.a. övervaka och skatta storleken av de jaktbara viltstammarna. En viktig del är den avskjutningsstatistik som gör det möjligt att skatta förändringarna i viltstammarna. Det finns bl.a. obrutna tidsserier till . Förbundet koordi- nerar också omfattande älgobservationer vilka samlas i databasen och rapporteras till länsstyrelserna. samlas även in observationer av stora rovdjur, som beslutsunderlag för älg- och rovdjursförvaltningen. Förbundet och jägarna bistår även () med sjukdomsövervakning av vilt och hälsoövervakning genom insamling av slaktvikter. Jägarna har enligt förbundet också en viktig roll i övervakningen av invasiva främmande arter.19 Genetiska skillnader mellan individer, d.v.s. den genetiska varia- tionen, utgör grunden för evolution och anpassning. Om den gene- tiska variationen är liten ökar risken för sjukdomar och låg fertilitet samt minskar förmågan att anpassa sig till förändringar, t.ex. av klimatet. En minskad populationsstorlek kan resultera i en genetisk utarmning. Ett exempel är den svenska vargstammen som härstammar från ett fåtal individer. Ett annat exempel är den storskaliga utsätt- ningen av skogsplantor som härstammar från ett fåtal utvalda ur- sprungsindivider med liten genetisk variation. har fokus i naturvårdsarbetet legat på bevarande av arter och biotoper men i mycket liten utsträckning att slå vakt om gene- tisk variation. anger i sitt budgetunderlag för 18SLU, e-brev . Övervakning av arter m.m. 2019–2021 att övervakningen av genetisk variation är ett icke uppnått etappmål i miljömålssystemet. Havs- och vattenmyndigheten har gett universiteten i och i uppdrag att undersöka den genetiska mångfalden i vattenmiljö.20 ArtDatabanken är ett för arter och natur- typer. ArtDatabanken är en del av SLU och bedrivs vid fakulteten för Naturresurs- och jordbruksvetenskap i . ArtDatabankens verksamhet regleras genom instruktion som beslutas av dekan vid den fakulteten.21 ArtDatabankens uppdrag är att22 1.samla in och lagra data om svensk biologisk mångfald, 2.analysera situationen för biologiska mångfald, 3.stödja myndigheters arbete med biologisk mångfald (nationellt och internationellt), 4.genomföra regeringsuppdraget Svenska artprojektet, och 5.genomföra forskning som stödjer uppdrag 1 och 3. ArtDatabanken fick 2002 uppdraget från regeringen att kartlägga alla flercelliga växter, svampar och djur. Arbetet sker inom ramen för Svenska artprojektet och består i23 •inventering av dåligt kända organismgrupper, •taxonomisk forskning om dåligt kända arter, •stöd till biologiska museer, och 20Havs- och vattenmyndigheten, e-brev . 21Artdatabanken skriftligt underlag till utredningen : ArtDatabankens verk- samhet och dess koppling till miljöövervakningen i . 22www.artdatabanken.se/om-artdatabanken/, hämtad . 23SLU, Artdatabankens verksamhetsberättelse 2017 samt /var- verksamhet/ svenska-artprojektet/, hämtad . Övervakning av arter m.m. •att ta fram, presentera och tillgängliggöra kunskap om arter. Verksamheten vid ArtDatabanken är omfattande. Nedan beskrivs ett antal centrala delar i verksamheten. De utgörs av Artfakta, Art- portalen, Analysportalen, Dyntaxa och Rödlistan samt internatio- nell rapportering.24 Det viktigaste uppdraget för ArtDatabanken är att samla in, analy- sera och tillgängliggöra data och information samt beskriva och presentera fakta om arter och biologisk mångfald. Kunskap om i kända arter samlas i webbapplikationen Artfakta. Där finns utförlig information om nästan alla 4 273 rödlistade arter och alla arter som ingår i nationella åtgärdsprogram. Genom att söka i Artfakta kan användaren göra sammanställningar och söka fram information om arterna, inklusive några av de ekologiska grupper arterna tillhör. har tidigare tryckta beskrivningar för drygt 2 200 arter publicerats digitalt. Artportalen är ett omfattande system för att rapportera in obser- vationer av arter och det startade . har verksam- heten vuxit snabbt såväl när det gäller användare som observationer. 2018 översteg antalet inrapporterade observationer 67 miljoner. I Art- portalen kan observationer av arter rapporteras in via ett webbaserat gränssnitt, där det även är möjligt att rapportera in bilder för verifiering och kvalitetssäkring av observationer. Artportalen har 16 000 användare och används av såväl allmänhet och ideella före- ningar som myndigheter, företag och forskare. 24SLU, Artdatabankens verksamhetsberättelse 2017. Övervakning av arter m.m. Analysportalen är en del av ArtDatabankens system inom forsk- ningsinfrastrukturen Svenska Life Watch.25 I portalen kan data om arter och biologisk mångfald som har samlats in från 15 olika svenska databaser inklusive Artportalen hanteras och visualiseras i form av kartor, tabeller och diagram. Grundprincipen är att alla fyndupp- gifter ska vara öppna och fritt tillgängliga för alla, med undantag för arter som finns upptagna i ArtDatabankens lista över skyddsklassade arter, vilka hanteras mer restriktivt. De skyddsklassade arterna visas endast för rapportören, eventuella medrapportörer och under vissa förutsättningar behöriga personer inom naturvård och forskning. Länsstyrelserna och har byggt verktyg för att via direkttjänster få åtkomst till data direkt in i sina handläggnings- system. ArtDatabanken ansvarar för databasen som är en databas över svenska organismers namn och släktskap. Målet är att databasen ska innehålla information om namn och släktskap för samtliga svenska flercelliga arter. Dyntaxa är en förutsättning för att data från olika databaser ska kunna jämföras och analyseras. Dyntaxa förvaltas av ArtDatabanken och finansieras till största delen av Svenska artprojektet men även av Svenska Life Watch och . Rödlistan samt internationell rapportering ArtDatabanken tar fram den så kallade Rödlistan, som är en sam- manställning över arters risk för utdöende inom ett lands gränser. Arters status bestäms av ett antal kriterier som omfattar skattningar av populationsstorlek, förekomst och trender. Rödlistan i följer de system som utvecklats av den Internationella Naturvårds- unionen (IUCN). Den svenska rödlistan tas fram av ArtDatabanken 25www.artdatabanken.se/var-verksamhet/svenska-lifewatch/, hämtad . Övervakning av arter m.m. och fastställs av och Havs- och vattenmyndig- heten. ArtDatabanken bidrar också med underlag för rap- portering till EU:s art- och habitatdirektiv och fågeldirektiv.26 SLU:s miljöanalysprogram om biologisk mångfald inklusive Art- Databanken utvärderades . Utvärderingen bestod dels av en internationell extern utvärdering av verksamhetens vetenskapliga värde och samhällsnytta, dels av en självvärdering. Den externa ut- värderingen föreslog bl.a. att Artportalen bör inkludera även data från andra områden, utveckla system för att identifiera och beskriva olika naturtyper samt utöka kontakterna med Artportalens kunder för att bättre tillgodose behoven av data och produkter.27 Den externa utvärderingen gjorde ingen översyn av verksamhetens finan- siering. ArtDatabanken har betydande statlig finansiering. Enligt ArtData- bankens verksamhetsberättelse uppgår intäkterna till totalt enligt följande:28 ArtDatabanken har ett särskilt anslag på för Svenska Artprojektet29 varav är direkta transfe- reringar, dvs. medel som fördelas vidare till stöd för inventeringar och taxonomisk forskning samt stöd till museer och biologiska sam- lingar. Resterande medel, , används inom Svenska för att ta fram och tillgängliggöra fakta om känne- tecken, ekologi, nycklar för artbestämning till bokverket National- nyckeln till flora och fauna. ArtDatabanken har också anslag för forskning på , bl.a. för att finansiera utvecklingen av Swedish Life Watch. ArtDatabankens övriga intäk- ter, dvs. , består bl.a. av basanslag från SLU för fortlöpande miljöanalys på , bidrag från 26www.artdatabanken.se/var-verksamhet/rodlistning/, hämtad . 27SLU Evaluation of SLU:s environmental monitoring and assessment programme Biodiversity. 28ArtDatabankens verksamhetsberättelse 2017. 29SLU, Regleringsbrev för , . Övervakning av arter m.m. forskningsråd på , bidrag från på , samt intäkter från uppdrag från Naturvårds- verket på och Havs- och vattenmyndigheten på . Därutöver finns övriga intäkter (bidrag, uppdrag och övrigt) på sammanlagt . Utifrån ArtDatabankens verksamhetsberättelser är det oklart vilka delar av verksamheten som finansieras av vilka intäkter. I kapitel 4 ges en översikt av statlig finansiering av miljööver- vakning och närliggande verksamheter. För finansieringen till Art- Databanken bedöms att transfereringarna till forskning och museer (33,2017) inte är miljöövervakning enligt utred- ningens definition, och att resterande anslag till ArtDatabanken finansierar en blandning av miljöövervakning och annan verksamhet.30 7.9Infrastruktur för data om arter och biologisk mångfald För att hantera och lagra data om arter och biologisk mångfald krävs system för att strukturera denna omfattande och komplexa data- mängd. Global Biodiversity Information Facility (GBIF) är ett inter- nationellt nätverk för att tillgängliggöra data om biologisk mångfald. GBIF bildades och informationen i systemet är fritt tillgängligt för alla. Den svenska noden för GBIF är och den svenska verksamheten finansieras av Vetenskapsrådet.31 I finns flera informationssystem för biologisk mångfald och arter. Biodiversity (BAS) är en infrastruktur för biodiversitetsdata som är under uppbyggnad och ska anpassas till svenska förhållanden med nära kopplingar till GBIF. Ansvarig för BAS är . Ett annat infor- mationssystem är Svenska Life Watch (SLW) som är en E-infra- struktur för data om biologisk mångfald som byggts upp och varit i drift . Huvudman för SLW är SLU. Uppbyggnaden av dessa två informationssystem finansieras av och av de parter som ingår. 30Se kapitel 4 avsnitt 4.5. 31www.gbif.org, hämtad . Övervakning av arter m.m. Det pågår ett arbete med att utveckla en ny gemensam nationell forskningsinfrastruktur för arter och för bio- diversitets- och ekosystemforskning. Avsikten är att sammanfoga de båda svenska systemen BAS och SLW i ett gemensamt tekniskt system uppbyggt i (, ALA) och med GBIF. En styrgrupp har tillsatts för detta arbete.32 Målet är att denna nya infrastruktur ska kunna tas i drift 2021 under namnet Infrastructure (SBDI) med Naturhisto- riska som huvudman.33 Medborgardeltagande är särskilt betydelsefullt när det gäller insam- ling av data om arter. Med medborgardeltagande eller medborgar- forskning menas att insamling sker med hjälp av frivilliga insatser inom föreningar, t.ex. ornitologiska eller botaniska föreningar, eller av naturintresserade och engagerade medborgare som gör observa- tioner eller inventeringar vilka rapporteras in och används i miljööver- vakningen. I internationella sammanhang används ofta begreppen Citizen Science eller Crowdsourcing. För att samordna medborgarforskningen i har startats projektet through citizen science (ARCS).34 Avsikten är att öka användningen av medborgardeltagandet inom universitet och högskolor samt att ta fram riktlinjer för datakvalitet, tekniska hjälpmedel, etik och kommunikation. Ringmärkning av fåglar är en omfattande verksamhet som utförs av licensierade fågelintresserade medborgare. Med hjälp av ring- märkningen är det möjligt att kartlägga fåglars flyttningsmönster och beteende. Vid ringmärkningen sker också en bedömning av fåglarnas kondition. Studier görs även när det gäller äggläggning och kullstorlek. Resultaten är av betydelse för miljöövervakningen bl.a. när det gäller hur ett förändrat klimat påverkar fåglarnas förekomst 32www.artdatabanken.se/aktuellt/artdatabankens-nyheter/samarbete-slw-bas/, hämtad . 33SLU och ArtDatabanken, intervju och ArtDatabanken, intervju, . Övervakning av arter m.m. Ringmärkningen av fåglar koordineras av Natur- historiska som också svarar för datainsamling och data- baser.35 Floraväktarna är ett nätverk av naturintresserade personer som aktivt övervakar arter och bidrar till kunskapen om svenska kärl- växter. Floraväktarna övervakar en eller flera lokaler genom åter- kommande besök som gör det möjligt att följa växlingar och trender i arters utbredning. Floraväktarna rapporterar in resultaten i Art- portalen där data lagras och blir tillgängliga för utvärderingar och analyser. besöktes 6 000 lokaler. Faunaväktarna är ett motsvarande nätverk för hotade djur.36 Svenska fenologinätverket är ett nätverk mellan flera universitet, myndigheter och föreningar för att samla in observationer av vår- tecken, hösttecken och andra data i den så kallade Naturens kalen- der. Övervakningen sker både genom frivilliga och professionella observatörer i olika delar av landet. Verksamheten samlar in data från olika organismgrupper i bikalendern, fågelkalendern, fjällkalendern och växtkalendern. Det främsta syftet är att följa förändringar i naturens på grund av klimatförändringar. Målet för Naturens kalen- der är att samla in data från första vårtecken till sista hösttecken till en landsomfattande databas. Huvudman för Svenska fenologinät- verket är SLU.37 En stor del av miljöövervakningens program för fåglar, fjärilar, kärlväxter och svampar bedrivs genom medborgardeltagande. Enligt i fungerar det mycket bra att inkludera data som samlas in av medborgare i statlig miljöövervakning, om det finns en tydlig koordinator och övriga aktörer har en tydlig ansvars- fördelning mellan sig,38 se avsnitt 10.2.3. Det förekommer dessutom en omfattande spontan inrapportering av arter från frivilliga som inte är kopplad till något övervakningsprogram. Länsstyrelser framhåller att man kan få in viktiga datamängder från medborgare genom att arbeta mer med kampanjer om arter som är lätta att identifiera. Ett exempel är en inventering av ekoxar, där man fick stor hjälp av medborgarnas observationer.39 35www.nrm.se/forskningochsamlingar/forskningochovervakning/ringmarkningscentralen. 214.html, hämtad . 36www.artdatabanken.se/hjalpa-till/floravakteri/, hämtad . 37www.naturenskalender.se, hämtad . 38Länsstyrelsen i , intervju . 39Länsstyrelser inom Remiil, möte . Övervakning av arter m.m. Havs- och vattenmyndigheten har initierat ett projekt för att underlätta för allmänheten att rapportera in fynd om akvatiska främmande och hotande arter med hjälp av en inrapporteringslös- ning som följer Artportalens rapportprotokoll. Dessutom utvecklas ytterligare en inrapporteringslösning , specifikt för EU:s förordning över invasiva främmande arter enligt unionsförteck- ningen. Båda dessa insatser håller på att utvärderas. Medborgardeltagandet innebär att en stor mängd data kan samlas in till en låg kostnad. En förutsättning är dock att det finns intres- serade frivilliga som kan medverka till denna insamling och delta i övervakningsprogrammen. När det gäller att få frivilliga att med- verka i programmen om fåglar och fjärilar har det inte varit några svårigheter att hitta deltagare.40 anger dock att möjligheterna att rekrytera inventerare är beroende av var män- niskor bor. Det är enligt lättare att rekrytera fri- villiga till inventeringsrutter som ligger nära tättbefolkade områden.41 i uppger att det särskilt i fråga om övervakning i landmiljöer blir allt svårare att hitta tillgängliga och kompetenta personer som dessutom är unga nog att ge sig ut i fält.42 Det bedrivs en omfattande forskning om arter och biologisk mång- fald vid flera av lärosäten. Ett flertal särskilda centrumbild- ningar finns t.ex. de centrumen vid , , , och ArtData- banken vid SLU och vid . Viktiga finansiärer av forskning är bl.a. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) och Veten- skapsrådet. En ny metod som väntas få stor betydelse för miljöövervakningen är användningen av e-DNA (environmental-DNA). Alla organismer lämnar DNA-spår i sin omgivning via rester från hud, blad, sporer, saliv, avföring och delar från den döda organismen. Men hjälp av e- DNA-teknik är det möjligt att samla in DNA-spår och med hjälp av DNA-streckkodning identifiera de organismer som vistats i miljön. 40Lunds universitet, telefonmöte . 41Jordbruksverket, e-brev . 42Länsstyrelsen i , intervju . Övervakning av arter m.m. Det är t.ex. möjligt att i ett vattenprov från en sjö kunna avläsa vilka fiskar som finns i sjön eller i ett luftprov spåra vilka svampar som lever i omgivningen. Denna nya teknik som ännu är på forsknings- stadiet kan medföra stora förändringar av miljöövervakningen av arter och biologisk mångfald . Övervakningen kan genom den nya tekniken förenklas och effektiviseras.43 har beslutat att satsa på forskning om hur DNA-metoder kan användas inom miljöövervakningen.