sou · H7B330 · 2019-06-10 00:00:00 — Vad gäller samhällsekonomiskt motiverade lönsamhetsbedömningar så menar jag att de analyser och metoder som tilläm- par och de förbättringar som har genomförts är till- räckliga för att säkerställa att endast nödvändiga ledningar byggs. Om åtgärderna inte skulle anses tillräckliga finns möjlighet för regeringen att i Svenska kraftnäts instruktion skärpa och/eller precisera Svenska kraftnäts uppdrag i relation till samhällsekonomiska lönsamhets- bedömningar. Utredningens förslag om att koncessionspliktiga ledningar som saknar externa kunder ska undantas från anslutningsplikt riskerar att reducera transmissionsnätets driftsäkerhet genom att detta kan ge många mindre anslutningar. En lednings allmänna lämplighet Utredningens bedömning är att prövningen av en lednings allmänna lämplighet ska ske på ett tydligt underlag och i enlighet med tydliga och transparenta principer. Utredningen lämnar i denna del inget förslag till lagändring men hänvisar till förslagen i Energimarknads- inspektionens (Ei) rapport vilket innebär att nätkon- cession för stamledning endast får meddelas om anläggningen är samhällsekonomiskt lönsam och att en lönsamhetsbedömning ska ingå i ansökan om nätkoncession. Rapporten och utredningens be- dömning tycks innebära att prövningen av en anläggnings lämplighet ska förändras till en prövning av lönsamhet där nätmyndigheten bland annat ska ta ställning till alternativa åtgärder för att tillgodose behovet såsom alternativ till förstärkt överföringskapacitet och den mest lön- samma teknologin. Sådana lönsamhetsbedömningar utgör en avgörande del av Svenska kraftnäts analyser inför beslut om investeringar i stamnätet. Det lämpar sig dock inte att göra dessa bedömningar inom ramen för prövningen av en koncession på det sätt som beskrivs i utredningen. Innebörden av utredningens bedömning riskerar att markant öka krav på resurser, förlänga investeringsprocesser och att vissa nöd- vändiga projekt inte kan genomföras. Invändningarna mot utred- ningens bedömning utvecklas nedan. Vad gäller samhällsekonomiskt motiverade lönsamhetsbedömningar så menar jag att de analyser och metoder som gör och de förbättringar som har genomförts är tillräck- liga. Jag anser också att är bäst lämpad att hantera dessa bedömningar. Om åtgärderna inte skulle anses tillräckliga finns möjlighet för regeringen att i Svenska kraftnäts instruktion skärpa och/eller precisera Svenska kraftnäts uppdrag i relation till samhälls- ekonomiska lönsamhetsbedömningar. I Ei:s rapport finns även förslag på samråd med berörda intres- senter, att nätmyndigheten ska meddela föreskrifter om innehåll och detaljerade riktlinjer vad gäller poster som ska inkluderas samt hur och med vilka samrådet ska genomföras och offentliggörande. Det framgår inte av utredningen hur utredningen ställer sig till rapporten i dessa delar. Invändningar mot utredningens bedömning Utredningens bedömning framstår inte som motiverad I enlighet med sitt myndighetsuppdrag säkerställer genom noggranna analyser att investeringar i transmissionsnätet är samhällsekonomiskt lönsamma. Det har inte framkommit några fak- tiska felprioriteringar som motiverar en förändring på sätt som ut- redningen bedömer. Verket gör ett omfattande analysarbete för att ta fram en behovs- bild på både kort och lång sikt. Inför styrelsebeslut om investeringar genomförs nätstudier, framkomlighetsstudier, nyttoberäkningar och kostnadskalkyler. Resultatet av dessa sammanställs i en samhälls- ekonomisk lönsamhetsbedömning och det sammantaget bästa alterna- tivet föreslås styrelsen. Lönsamhetsbedömningen baseras inte enbart på ekonomiskt kvantifierbara nyttovärden då ett flertal nyttovärden inte går att kvantifiera med tillförlitliga metoder. Antalet alternativ varierar och beror på hur många teknikalternativ och huvudsträck- ningar som rimligen kan uppfylla det aktuella behovet. En förenklad procedur följs för förnyelser av befintliga ledningar och för åtgärder som följer av lagkrav. Dock utreds även här tänkbara alternativ för att tillgodose behovet. Utredningens bedömning riskerar att leda till minskad effektivitet Den rekommenderade omfattningen i prövningen av den samhälls- ekonomiska lönsamheten vid koncession riskerar att leda till ett be- tydande merarbete hos sökanden, förlängda handläggningstider hos Ei och ett stort behov av vägledande avgörande från högre instans. Till detta kommer att kraven i många delar är svåruppfyllda (till exempel bedömningen av alternativ till överföringskapacitet) vilket blir tidskrävande och svårt att hantera i koncessionsbesluten samt riskerar att leda till att vissa projekt inte kan genomföras. Dubbel- prövningen av alternativa utformningar leder till merarbete, fler pro- cesser i samma fråga och risk för tvetydigheter. har gjort, gör och kommer att fortsätta göra samhällsekonomiska lönsamhetsbedömningar. Jag bedömer också att är bäst lämpad att hantera dessa bedömningar. Pre- cisionen i de samhällsekonomiska lönsamhetsbedömningarna kommer inte att förbättras genom att de ingår i koncessionsprövningen. Däremot riskeras att kraven på resurser ökar markant, investerings- processer förlängs och att vissa nödvändiga projekt inte genomförs. Utredningens bedömning förutsätter en författningsändring Utredningens bedömning tycks innebära att prövningen av en anlägg- nings lämplighet ska förändras till en prövning av vilken åtgärd som är lönsammast för att tillgodose ett behov och, om det är en ledning, vilken utformning som då är lönsammast. En sådan förändring av lämplighetsprövningen kräver en författningsändring eftersom den inte är förenlig med den språkliga innebörden i 2 kap. 1 § ellagen eller lagstiftarens intentioner. För en sådan förändring krävs också ett tydliggörande av vilka undantag som gäller och tydliga övergångs- bestämmelser. Värderingen av alternativa åtgärder riskerar att leda till utebliven eller försenad investering Utredningens bedömning av Ei:s rapport är att en sam- hällsekonomisk lönsamhetsbedömning bör inbegripa även åtgärder som inte förfogar över, till exempel etablering av lokal produktion eller förbrukarflexibilitet. Vi menar att det medför en risk för att nödvändiga förstärkningar av transmissionsnätet ute- blir. Det är även stor risk att alternativen inte heller genomförs. Markintrångs- och miljöeffekter motiverar inte att lämplighetsprövningen utökas till lönsammaste utformning Markintrångs- och miljöeffekter finns med i Svenska kraftnäts sam- hällsekonomiska analyser som beskrivs översiktligt ovan. Mark- intrångseffekter kommer endast i sällsynta fall få en utslagsgivande betydelse på val av utformning i transmissionsnätet vid en samhälls- ekonomisk lönsamhetsbedömning. I de fall de negativa effekterna för mark och/eller miljö är så stora att en samhällsekonomisk lönsamhets- bedömning skulle leda till en annan utformning än till exempel luft- ledning så blir det också det som föreslås av . prövning som görs enligt i koncessionsärendet syftar till samma skydd och leder därför till samma resultat. Om lämplighets- prövningen i koncessionsärendet utökas till att innefatta den lön- sammaste utformningen så leder det alltså till en dubbelprövning med oförändrat resultat vilket inte motiverar en utökad lämplighets- prövning. Utredningen föreslår att skyldigheter för nätföretag och övrig reglering enligt ellagen görs beroende av att företaget bedriver nätverksamhet, det vill säga överför el för annans räkning med stöd av nätkoncession. Koncessionspliktiga ledningar som saknar externa kunder ska ha anslutningsplikt. Anslutningsplikten för nät på lägre spänning är viktig för att inte riskera att driftsäkerheten på transmissionsnätet reduceras genom många mindre anslutningar. Det finns till exempel risk för att flera vindkraftparker i samma geografiska område kom- mer att bygga var sin, i huvudsak, parallell ledning om de är undan- tagna från anslutningsplikt. 1902:9 med förslag till lag, innefattande vissa bestämmelser om elektriska anläggningar, och till lag om ändrad lydelse af 19 kap. 20 § och 20 kap. 3 § strafflagen. 1938:137 med förslag till lag angående ändrad lydelse av 2, 3 och 15 §§ lagen (nr 71), innefattande vissa bestämmelser om elektriska anläggningar. 1973:157 med förslag till ledningsrättslag m.m. Prop. 1993/94:162 Handel med el i konkurrens. 1996/97:136 Ny ellag. 1997/98:45 Miljöbalk Författningskommentar och bilaga 1 Del 2. 1997/98:90 Följdlagstiftning till m.m. Prop. 1997/98:136 Statlig förvaltning i medborgarnas tjänst. 2001/02:56 Energimarknader i utveckling – bättre regler och tillsyn. 2001/02:143 Samverkan för en trygg, effektiv och miljövänlig energiförsörjning. 2010/11:70 Tredje inremarknadspaketet för el och naturgas. 2012/13:70 Prövning av nätkoncession. 2013/14:174 Genomförande av energieffektiviseringsdirektivet. 2014/15:56 Redovisning av elnätsverksamhet. 2016/17:146 Ett klimatpolitiskt ramverk för . 2016/17:200 Miljöbedömningar. 2017/18:228 Energipolitikens inriktning. 2017/18:237 Elmarknadsfrågor. SOU 1995:14 Ny elmarknad: delbetänkande. SOU 1997:32 Följdlagstiftning till : delbetänkande. SOU 2009:48 Koncessioner för el- och gasnät. SOU 2010:30 Tredje inre marknadspaketet för el och naturgas. SOU 2015:87 Energiskatt på el – En översyn av det nuvarande systemet. SOU 2018:82 Kompletteringar till den nya säkerhetsskyddslagen. Ds 2017:44 Elmarknadslag. BGH, (Bundesgerichtshof), 07.03.2017, EnVR 21/16, ECLI:DE:BGH:2017:070317BENVR21.16.0 , mål C-439/06 , EU:C:2008:298 , mål C-239/07 m.fl., EU:C:2008:55 , mål C-262/17, C-263/17 och C-273/17 SpA, EU:C:2018:961 , mål C-329/17 m.fl., EU:C:2018:640 mål 3843-14, 3844-14, 3845-14, 3846-14, 3938-14 och 3939-14 , dom , mål 3846-17 Kammarrätten i , dom , mål 2114-16 Mark- och , beslut , mål M 2080-18 Mark- och , dom , mål M 9341-10 Mark- och , dom , mål M 4127-10 Mark- och , dom , mål M 2554-11 Mark- och , dom , mål M 2192-16 Mark- och , dom , mål M 9917-16 RÅ 2001 ref. 80 , 23.1.2014, C(2014) 424 final (2017). Elsäkerhet och elektrisk infrastruktur för transportsektorn, diarienr 17EV372. (R2011:02). Bättre regler för interna elnät. (R2012:05). Utjämning av elnäts- tariffer. Konsekvenser för kunder i glesbygd och i tätort. (R2013:15). Koncessionsbesluts exklusivitet gentemot . (R2016:15). Åtgärder för ökad efter- frågeflexibilitet i det svenska elsystemet. (R2017:05). Ny modell för el- marknaden. (R2017:07). Nya regler för elnäts- företagen inför perioden –2023. (R2018:06). Samhällsekonomiska analyser vid investeringar i stamnätet för el. (R2018:10). Nya EU-förordningar för el och naturgas – Innehåll och genomförande. (2018). National Survey Report of PV Applications in . (2016). Marknadsdesign för framtidens elsystem –Rapport till . Hogan, W. W. (2018). A Primer on Transmission Benefits and Cost Allocation. Economics of Energy and Environmental Policy, 25-45. (2015). Elproduktion – Tekniker för produktion av el. Joskow, P. (2007). Regulation of natural monopoly. M. Shavell, Handbook of and Economics, Volume 2 (ss. 1229–1277). Meeus, L., & Glachant, J.-M. (2018). Regula- tion in the EU: Ahead for Transmission and Distribution. (2015). Elanvändningen i och 2050 – Slut- rapport till IVA Vägval el. vassdrags- og energidirektorat. (2019). Descriptive study of Local Energy Communities. (1992). Elkraften i samhället. Pollitt, M. (2018). Charging in the Presence of : Principles, Problems and Solu- tions. Economics of Energy & Environmental Policy, 89-103. (2017). Uppdrag att fastställa riktlinjer för samhälls- ekonomiska analyser vid byggande av överföringskapacitet för el, Dnr: M2017/01665/Ee och M2017/01727/Ee. (2016). Förutsättningar för en säker kraftöverföring –Styrningen av i genomförandet av energi- omställningen. (ER2016:20). Förslag till heltäckande solelstatistik. Hur kan utbyggnadstakt, kostnader och teknik som används till solceller mätas och beräknas? (2017). Systemutvecklingsplan –2027. (2018). Kraftbalansen på den svenska elmarknaden, rapport . (2019). Långsiktig kraftanalys – Långsikts- scenarier för elsystemets utveckling . Regeringsbeslut , diarienr N2000/4477/ESB Regeringsbeslut , diarienr M2005/181/E Regeringsbeslut , diarienr N2007/228/E Regeringsbeslut , diarienr N2007/236/E Hämtat från /sv/nyhetsrum/nyheter/nyheter-2018/efter- domstolsprocesserna-hojda-intaktsramar-for-elnatsforetagen/ Energiföretagen remissvar på ”Samhällsekonomiska analyser vid investeringar i stamnätet för el”, Ei R2018:06. Hämtat från /remisser/2018/06/remittering-av- energimarknadsinspektionens-rapport-ei-r201806/ Hämtat från /nyhetsarkiv/2019/ett- ar-senare---10-000-fler-natanslutna-solcellsanlaggningar/ Hämtat från : content/uploads/2019/03/Listan-ny-vindkraft-2017-2021.pdf Hämtat från Regionätstariffer : /globalassets/foretag/el-till- fastigheten/elnatspriser/regionnatstariff-2019/ regionnatstariffer2019.pdf Översyn av regelverket för nätkoncessioner En särskild utredare ska se över regelverket om nätkoncessioner. Regel- verket är ålderdomligt och riskerar att sätta upp hinder och skapa osäkerhet för energiaktörer, som det inte nödvändigtvis säkerställer rätt skydd för samhälleliga intressen. Utredaren ska lämna förslag på författningsändringar som moderniserar, förenklar och förbättrar elnätsregelverket utan att resurseffektivitet, nätstabilitet eller miljöskydd påverkas negativt. Elnätets betydelse som grund- läggande infrastruktur ska beaktas. •bedöma behovet av att reglerna om koncessionsplikt för stark- strömsledningar ändras, •bedöma vilken rättslig status en nätkoncession ska ha, •se över den nuvarande prövningsordningen för nätkoncession när det gäller både prövande myndighet och prövningens omfattning, •överväga om möjligheten till samredovisning av elnät bör ändras, och •vid behov lämna nödvändiga författningsförslag, samt •göra en första analys av nätnivåerna. Uppdraget ska redovisas . Gällande mål för energipolitiken beslutade regeringen att ge en parlamentariskt samman- satt kommission, (M 2015:01), i uppdrag att lämna underlag till en bred politisk överenskommelse om den lång- siktiga energipolitiken. redovisade sitt uppdrag med betänkandet Kraftsamling för framtidens energi (SOU 2017:2). Betänkandets förslag och bedömningar baseras i huvud- sak på den ramöverenskommelse om energipolitiken (energiöverens- kommelsen) som slöts mellan fem riksdagspartier (S, M, MP, C och KD) . Energiöverenskommelsen innefattar ett mål om att ska ha en helt och hållet förnybar elproduktion. Detta är ett mål, inte ett stoppdatum som förbjuder kärnkraft och innebär inte heller en stängning av kärnkraft med politiska beslut. Energipolitiken ska skapa villkor för en effektiv och hållbar energianvändning och en kostnads- effektiv svensk energiförsörjning med låg negativ påverkan på hälsa, miljö och klimat samt underlätta omställningen till ett hållbart samhälle. Enligt långsiktiga utsläppsmål ska inte ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären, för att därefter ha negativa utsläpp (prop. 2016/17:146 s. 25). lämnar en rad förslag och bedömningar som ska göra det möjligt att nå målen. Bland annat gör kommissionen bedömningen att elnätet har en central funktion som möjliggörare för elproduktion från förnybara källor. Elnätets utformning kan t.ex. möjliggöra att vindkraft produceras där de bästa förutsättningarna finns och att effektbalansen kan upprätthållas. Förändrade mönster för hur elproduktion och elanvändning ser ut, EU-lagstiftning och ökade krav på leveranssäkerhet är omständigheter som påverkar hur elnätet kommer att behöva utvecklas och fungera (SOU 2017:2 s. 211 f.). I sitt betänkande föreslår bl.a. att överförings- kapaciteten i elnätet ska öka, att ska arbeta för att sammanlänk- ningen inom EU ska öka och att regelverken kring elnätet kontinuerligt ska utvecklas. betänkande bereds inom . Nya förutsättningar för elnätet Elnätet är en grundläggande infrastruktur i vårt samhälle. Ett robust elnät är vidare en viktig beståndsdel för krisberedskap och totalförsvarets behov. Det är därför viktigt att reglerna som styr elnätet är väl i takt med samhällsutvecklingen. Med en ökad produk- tion av väderberoende el och en ökad småskalig elproduktion är det viktigt med ett regelverk som tillåter och möjliggör en effektiv anpass- ning till nya förutsättningar. Också den förväntade ökade elektrifier- ingen av såväl industrin som transportsektorn kommer att påverka elnätet och ställa nya krav på det. En möjlig utveckling är också att vissa verksamheter, bostäder eller mindre områden inte är kopplade till det allmänna elnätet utan har ett eget elnät, vilket inte förutsetts i nuvarande lagstiftning. Den europeiska lagstiftning som kontinuer- ligt arbetas fram inom EU, bl.a. om en gemensam elmarknad, ställer nya krav på den svenska lagstiftningen. Privatpersoner och företag har rätt att förutsätta att villkor ska- pas för en effektiv och hållbar energianvändning och en kostnads- effektiv svensk energiförsörjning med låg inverkan på hälsa, miljö och klimat, vilket också varit målet för svensk energipolitik . Ett framtida elnät måste klara de utmaningar som förutses ovan, med stora variationer i såväl effektbehov som effekttillförsel, på ett kostnadseffektivt sätt. Pågående utredningar och uppdrag har tagit fram en promemoria med förslag till upp- hävande av ellagen och införande av en elmarknadslag (Ds 2017:44). Syftet med förslaget är dock inte att genomföra några större materiella ändringar i lagstiftningen, utan främst att förenkla lagens struktur (Ds 2017:44 s. 136). har i rapporten modell för elmark- naden lämnat förslag om införande av en elhandlarcentrisk marknads- modell och om en lag om elmarknadshubb (EI R2017:05). Om för- slagen genomförs kommer framför allt relationen mellan slutkunder och elnätsföretagen respektive elhandlarna att förändras. Energi- marknadsinspektionen har också lämnat förslag om lagändringar för att tillåta andra tariffmodeller än och för att tillåta pilotprojekt för nya tariffmodeller i rapporten för ökad efterfråge- flexibilitet i det svenska elsystemet (EI R2016:15). Förslagen bereds inom . har i uppdrag att utreda och komma med förslag om riktlinjer för samhällsekonomiska analyser vid byggande av överföringskapacitet för el. Uppdraget ska rapporteras . Det pågår ständigt ett arbete i EU med lagstiftning om elnät och närliggande frågor på en europeisk nivå, senast genom förslaget till lagstiftningspaket energi för alla i . Utvecklingen i den europeiska lagstiftningen kan ha betydelse för den här utredningen. Behovet av en utredning Ingen övergripande genomgång av regelverket för nätkoncessioner har gjorts under . Sedan uppdelningen mellan nätkoncession för linje och nätkoncession för område gjordes 1958 har få större ändringar gjorts i regelverket och de större justeringar som gjorts har fokuserat på enstaka frågor. Den enda större ändringen är att nätkoncessioner som huvudregel fick en obegränsad giltighetstid och att instansordningen för prövningen ändrades. Det kan ifrågasättas om regelverket för nätkoncessioner ger elnätets aktörer rätt förutsättningar för att möta de krav som ställs på dagens och framtidens energisystem. Kraven på flexibilitet och effektivitet ökar för anslutning av elproduktion från förnybara källor, men också för anslutning av nya elintensiva verksamheter. har en blandning av uppgifter som bl.a. inkluderar marknadsfrågor, konsumentfrågor, tillsyn över leverans- säkerhet och leveranskvalitet samt tillståndsprövning och tillsyn över koncessionsfrågor. Koncessionsfrågorna har dock en svagare anknyt- ning till de andra frågor som nätmyndigheten hanterar och eventuellt kan det ge effektivitetsvinster att låta prövningen av nätkoncessioner ske på annat sätt än hos ellagens (1997:857) nätmyndighet, dvs. När det gäller regeringens prövning av ärenden i de fall där Försvarsmakten begärt att regeringen ska överta pröv- ningen eller där ett beslut om en stamnätsledning överklagats finns ingen anledning till översyn av gällande bestämmelser. Koncessionsplikten gäller som huvudregel för alla starkströms- ledningar, oavsett längd, miljö och spänning och oavsett om en led- ning är inkopplad på det allmänna nätet eller inte. De undantag som finns i förordningen (2007:215) om undantag från kravet på nät- koncession enligt ellagen är ibland svårtillämpade och i vissa fall är undantagen inte i linje med utvecklingen av samhällets och mark- nadens behov. Ledningar som går direkt från en producent till samma ägares elanvändning är t.ex. sällan undantagna från koncessionsplikt och det finns en osäkerhet kring vad som gäller för anslutning av elproducenter till det allmänna elnätet. Detta trots att frågor om sådana ledningar ofta skulle kunna prövas som en del av miljöpröv- ningen av själva huvudverksamheten. Dagens ordning ger upphov till en i många fall onödig dubbelprövning och inte så sällan till att anläggandet av energiproduktionsenheter eller större energianvändar- verksamheter måste vänta på ett beslut om nätkoncession när alla andra tillstånd redan finns på plats. Att mycket av den el som över- förs på icke-koncessionspliktiga nät inte mäts innebär att det är svårt att få en klar bild över situationen på elmarknaden, t.ex. när det gäller antalet små produktionsenheter. I nät som inte är anslutna till det allmänna elnätet finns inte samma problematik, eftersom det som sker i dessa nät är isolerat från det allmänna elnätet och från elmarknaden. Det finns även andra ledningar som är så obetydliga ur såväl nät som miljösynpunkt att det framstår som ineffektivt att pröva dem var för sig, som de inte ingår eller bör ingå i en nätkonces- sion för område. Prövningarna av dessa typer av ledningar leder till att nätmyndigheten belastas med onödiga och resurskrävande pröv- ningar av såväl nätkoncessioner för mindre anslutningsledningar som prövningar av förhandsbesked om undantag från koncessionsplikten vid fall där en tydligare lagstiftning hade gett klart besked. kräver mängder av mer betydelsefulla ledningar ingen särskild pröv- ning eftersom de omfattas av nätkoncession för område. Ytter- ligare en situation är när en privatperson eller industri vill producera sin egen el för direktleverans till hushållet eller verksamheten. Det kan då vara nödvändigt att ta fram underlag och ansöka om nätkon- cession, trots att ledningen inte är inkopplad på det allmänna elnätet och trots att miljöpåverkan är försumbar. Den generella koncessions- plikten för samtliga ledningar framstår som omodern och i behov av en genomgripande översyn, med fokus både på vilka ledningar som överhuvudtaget ska omfattas av koncessionsplikt och på om undan- tagsbestämmelser (motsvarande förordningen om undantag från kravet på nätkoncession enligt ellagen) bör finnas kvar. En annan aspekt med nätkoncessioner som upplevs som pro- blematisk av elnätsföretag och som leder till svårigheter gällande nätmyndighetens befogenheter är nätkoncessionens rättskraft. En ansökan om nätkoncession för linje prövas mot regler i , vilket medför kostnader och tidsåtgång som drabbar både nätägare och nätmyndighet, men som också leder till att de flesta miljökonse- kvenser som en ledning kommer att ha utretts och att nätkoncessio- nen förenas med nödvändiga villkor för verksamhetens bedrivande. hindrar inte nätkoncessionen att miljötillsynsmyndig- heten ingriper mot ledningen när den väl byggts även om det sker på grund av en miljöpåverkan som bedömts och reglerats genom nät- myndighetens prövning. Miljötillsynen kan också gälla frågor som uttryckligen reglerats genom villkor till nätkoncessionen. Detta med- för att nyttan med en omfattande prövning vid nätmyndigheten blir liten som den tar stora resurser i anspråk och fördröjer nätutbyggnad. Att nätkoncessionen inte ger något skydd mot senare ingripanden (annat än av nätmyndigheten) skapar en osäkerhet som i sin tur kan leda till att energiprojekt ställs in eller skjuts upp. I andra fall händer det att förhållandena kring en ledning förändrats i sådan grad att en omprövning av tillståndet skulle behövas.