sou · H7B343 · 2019-10-10 00:00:00 — drygt 32 000, nyanställda. Tillkännagivande om introduktionsutbildning för statsanställda har för regeringen tillkännagett som sin mening att en intro- duktionsutbildning för statsanställda ska införas (bet. 2017/18:KU37 punkt 9, rskr. 2017/18:230). I det aktuella betänkandet framhöll kon- stitutionsutskottet vikten av att statsanställda har goda kunskaper om den statliga värdegrunden och de grundläggande rättsprinciper och regelverk som gäller i statsförvaltningen, t.ex. bestämmelser om offentlighet och sekretess. Tillitsdelegationen ges i uppdrag att lämna förslag till hur och när en gemensam obligatorisk introduktionsutbildning för statsanställda kan införas. Inför framtagandet av förslaget ska delegationen genomföra en kartläggning över introduktionsutbildningar som statliga myndig- heter tillhandahåller sina anställda. Av kartläggningen ska det framgå om utbildningen är obligatorisk, tillhandahålls av myndigheten själv eller någon extern aktör och om den genomförs digitalt, med eller utan handledare. Kartläggningen ska vidare innehålla en redogörelse för innehållet i utbildningarna, särskilt med avseende på de grund- läggande rättsprinciper och regelverk som gäller i statsförvaltningen och för rollen som statstjänsteman. Det är vidare av intresse att få veta om konsulter som upphandlas ges en introduktion om vad det innebär att arbeta i staten. Kartläggningen ska även omfatta eventuella fort- bildningstillfällen och myndigheternas kostnader för introduktions- utbildningarna. Delegationen ska med utgångspunkt i kartläggningen redovisa en analys av om det finns skillnader i utbildningsutbud och i vilken ut- sträckning utbildningen är obligatorisk utifrån –myndighetens storlek (antal anställda), –myndighetens lokalisering, –om myndigheten bedriver verksamhet på flera orter, –myndighetens verksamhetsinriktning och uppgifter, samt –ytterligare förhållanden som delegationen bedömer vara av bety- delse. Delegationen ska föra en dialog med ett urval av myndigheterna för att ta tillvara deras erfarenheter av introduktioner av anställda. Utifrån den ovan nämnda kartläggningen och analysen ska delega- tionen lämna förslag till en gemensam, obligatorisk introduktions- utbildning för statsanställda. Av förslaget ska det framgå vilka huvud- sakliga delmoment utbildningen ska innehålla, särskilt avseende de grundläggande rättsprinciper och regelverk som gäller i statsförvalt- ningen och för rollen som statsanställd. En obligatorisk introduktionsutbildning för statligt anställda måste vara anpassningsbar och flexibel utifrån olika faktorer som myndig- heternas storlek, verksamhetens karaktär och de nyanställdas för- kunskaper. Exempelvis kan förutsättningarna variera beroende på om de nyanställda har rättslig utbildning och erfarenhet jämfört med om de inte har det. Delegationen ska lämna förslag på vilken av de befintliga statliga myndigheterna som ska ansvara för samordningen av introduktions- utbildningen. Gränsdragningen mellan den gemensamma introduktionsutbild- ningen och respektive myndighets introduktionsutbildning ska be- lysas. Den samordningsansvariga myndigheten ska föra en fortlöpande dialog om nödvändiga verksamhetsanpassningar med berörda myndig- heter utifrån behov och mål. Delegationen ska även lämna nödvändiga författningsförslag. Delegationen ska bedöma och analysera förslagets konsekvenser för myndigheterna, kostnaderna för genomförandet och dess finansiering. Förslaget får inte medföra ökade kostnader för staten. Om delega- tionen lämnar alternativa förslag om vilken myndighet som ska an- svara för samordningen av utbildningen, ska för- och nackdelar med de olika alternativen redovisas. Samråd och redovisning av uppdraget Delegationen ska vid genomförandet av det utvidgade uppdraget sam- råda med , för europapolitiska studier samt med universitet och högskolor. Statskontorets kunskaper och erfarenheter av att främja och sam- ordna arbetet för en god förvaltningskultur i staten kan utgöra ett stöd till delegationen vid genomförandet av uppdraget. Delegationen ska hålla berörda centrala arbetstagarorganisationer informerade om arbetet och ge dem tillfälle att lämna synpunkter. Delegationen ska löpande informera (Finans- departementet) om uppdragets genomförande. Det utvidgade uppdraget som gavs ska redovisas . Delega- tionens uppdrag ska i övrigt redovisas . och de deltagande myndigheterna Tillitsdelegationen skickade ut en formell inbjudan till samtliga myn- dighetschefer om att få delta i . Ett 50-tal myndigheter svarade att de ville vara med. Vid start deltog 44 myndigheter. I tabell 1 finns en sammanställning av delta- gande myndigheter utifrån deras storlek och departementstillhörig- het. Två myndigheter har dessutom haft en observatörsroll ; och . Myndigheter inom ramen för Olika bakgrundsvariabler för deltagarna i träffades sju gånger och hade sex hemuppgifter som skulle lösas mellan träffarna. Varje nätverksträff hade ett tema. Temana omfattade de sju principerna enligt ramverket, kultur och ledarskap, relationen till samt myndigheternas nästa steg. Vid träffarna var- vades möjlighet till erfarenhetsutbyte och diskussion med presen- tationer av lärande exempel, forskning m.m. Till varje träff hade myndigheterna en hemuppgift som behandlade temat för träffen. Hemuppgifterna utgick i huvudsak från att pröva principerna på ”ett möte”, internt eller externt, som myndigheterna själva valt, och som vi har kallat fallstudie. Syftet med det egna valet av fallstudie var att både konkretisera och driva på utvecklingsarbetet i respektive myndighet. Vidare var syftet att skapa en gemensam ut- gångspunkt för myndigheternas diskussioner. I varje hemuppgift upp- manades myndigheterna att identifiera hinder för att tillämpa prin- ciperna respektive tre, fyra åtgärder för att utveckla sitt arbete vidare. Sammanställningen av myndigheternas val av fallstudier framgår av tabell 2. Tabell 2 Deltagande myndigheter och deras val av fallstudie Myndigheten och kommunerna för att följa upp om och hur nya styrmodellen påverkar det dagliga arbetet Juridikavdelning och årsredovisningsavdelning (kärn- och (horisontell och vertikal samverkan) Myndigheten (olika avdelningar) och vårdgivare, apotek, patienter, andra myndigheter, intresseorganisationer om att för miljö, areella näringar och samhällsbyggande Myndigheten och lärosäten, forskare kring balansen tillit och kontroll avseende kvalitetssäkringen av forskningen Rektors verksamhetsdialog med fakulteterna kring upp- följning och planering (inkl. institutionsledningen) Introduktion av nyanställd medarbetare (inkl. kärn- och Myndigheten och arbetslöshetskassa kring granskningar i ett uppstartskede samt ev. även arbetssökandes kontakter hela myndighetskedjan, dvs. Arbetsplatsdialog (medarbetare och enhets-, avdelnings-, teamnivå) samt Intressentdialog (Utbetalande verksamhet vid och bank, flera myndigheter och Myndigheten och urval myndigheter om jämställdhetsinte- Myndigheten (utvecklingsavdelningen med uppgift att utveckla lagstiftningen och andra styrmedel) och Myndighet (olika avdelningar) och företagare, ombud, upp- handlar el branschorganisationer angående tips om över- Myndigheten för familjerätt och föräldraskap Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Myndigheten (flera avdelningar) och företag kring tillsyn, kunskapshöjande insatser m.m. inkl. branschorganisationer Myndigheten (flera avdelningar) och gäldenär, sökande, ombud, förvaltare m.fl. i en avhysning Myndigheten (timanställd lärare) och student Myndigheten och kommuner (främst de arbetar med tillsyn enligt ) kring tillsynsvägledning utifrån område Myndigheten (olika enheter) och lantbrukaren Tvärsektoriellt möte, ett möte mellan olika enheter internt Myndigheten (förvaret) och Kriminalvården och Polisen i handräckningsuppdraget, dvs. Processen schemaläggning som involverar student, lärare, schemaläggare dvs. medborgare/kund, fakultet, stödfunktion Myndigheten och den årliga veckan vilket inkluderar mötet med länsstyrelser, frivillig- organisationer, näringsliv m.fl. Myndigheten (olika avdelningar) och studenter kring upp- ropet Strategiska miljöchefsgruppens möten dvs. Naturvårdsver- ket och några av länsstyrelsernas chefer inom miljöskyddet Myndigheten (kundservice) och kund om ansökan om bostadstillägg, inkl. även hyresvärden Myndigheten (kundtjänsten och andra avdelningar) och kunder/användare av informationsbestånd eller tjänster Stödfunktioner och avdelningschefer kring verksamhets- planering (kärn- och stödverksamhet) Myndigheten (upplysningstjänsten) och frågeställare (annan myndighet) för att ta fram kunskapsunderlag gm litteraturöversikt Myndigheten och partners såsom andra regeringar, offentliga institutioner i andra länder, civilsamhällesorganisationer i andra länder, näringslivsaktörer i andra länder, internatio- nella organisationer, andra svenska myndigheter, svenska näringslivsaktörer Myndighetens kontakt med skogs- ägarna i avverkningsprocessen Myndigheten och andra myndigheter kring normeringspro- cessen (ta fram, revidera eller följa upp regelverk) samt de som berörs av normeringen Myndigheten (all personal) och barn och vårdnadshavare Kärnverksamhet och IT-enhet kring utvecklingsfrågor Myndigheten (regionalt och nationellt) och projektägare liksom medfinansiärer, konsulter, utvärderare och media Myndigheten (fokus lärare men inkl. även andra) i utform- ning av och berednings-/beslutsprocesser för kursplaner, men också inkl. studenter Möte 1: Informellt samråd (samverkan mellan enheter/- Möte 2: Möte myndighet och patientföre- Myndigheten (olika avdelningar) och enskild medborgare (markägare, resenär, nyttjare etc.) men också andra såsom kommun, entreprenör, näringsliv, andra myndigheter Myndigheten (kundtjänsten och andra avdelningar) och Fakultets- respektive institutionsdialoger kring uppföljning I enkätundersökningen har vi utgått från Statskontorets register över statliga myndigheter . Totalt finns 340 statliga myn- digheter under regeringen och av dessa har 302 bedömts vara rele- vanta att undersöka. Vi har sedan bedömt att 4 andra myndigheter som lyder under varit relevanta att undersöka. Totalt har 306 bedömts vara relevanta att undersöka.1 Dessa myndigheter har fått möjligheten att svara på en enkät mellan och 2019- 06-15. Av dessa har 201 svarat. Det ger en svarsfrekvens på 66 pro- cent. I avsnittet bakgrundsinformation finns en längre beskrivning av urvalet samt bakgrundsinformation kring de myndigheter som har svarat. Fråga 2–8 innehåller förutom alternativen Ja/Nej ett kom- mentarsfält för fritextsvar. Dessa är inte med i denna bilaga. 1Fyra myndigheter som inte finns med i Statskontorets register (, Justitieom- budsmannen, och ) har också tagits med då dessa bedömdes relevanta att undersöka. Fråga 1: Vilken roll i myndigheten har du som svarar? Tabell 1 innehåller vilken roll företrädaren i myndigheten den som svarat har haft. Enkäten har varit riktad till högsta ledning på myn- digheten och ska också vara förankrad där. Tabell 1 Roll i myndigheten Antal och andel uppdelat på vilken roll den som svarat har inom myndigheten. Källa: Tillitsdelegationen. 2Går att finfördela mer. Denna kategori domineras av förvaltningschefer, enhetschefer, eko- nomichefer och stabsmedarbetare. Fråga 2: I myndighetens ledningsgrupp finns en god kännedom om vad tillitsbaserad styrning och ledning är? Tabell 2 Fråga 2: I myndighetens ledningsgrupp finns en god kännedom om vad tillitsbaserad styrning och ledning är? Tabell 3 innehåller samma information som tabell 2. Fråga 2: I myndighetens ledningsgrupp finns en god kännedom om vad tillitsbaserad styrning och ledning är? Antal och andel. Källa: Tillitsdelegationen. Tabell 4 innehåller svar på fråga 2 uppdelat på olika typer av statliga myndigheter. Tabell 4 Svar från olika statliga myndigheter Svar för olika statliga Ja (antal) Nej (antal) Deltagit i Tillitsdelegationens arbete Källa: Tillitsdelegationen. Fråga 3: Tillitsbaserad styrning och ledning uppfattas av ledningsgruppen som relevant för myndigheten? Tabell 5 Fråga 3: Tillitsbaserad styrning och ledning uppfattas av ledningsgruppen som relevant för myndigheten? Tabell 6 innehåller samma information som tabell 5. Fråga 3: Tillitsbaserad styrning och ledning uppfattas av ledningsgruppen som relevant för myndigheten? Antal och andel. Källa: Tillitsdelegationen. Tabell 7 innehåller fråga 3 uppdelad på olika bakgrundsvariabler. Tabell 7 Svar för olika statliga myndigheter Svar för olika statliga myndigheter på påståendet Deltagit i Tillitsdelegationens arbete Källa: Tillitsdelegationen. Fråga 4: Finns det specifika områden inom er verksamhet som har särskilt stor utvecklingspotential för att uppnå en mer tillitsbaserad styrning och ledning? Tabell 8 Fråga 4: Finns det specifika områden inom er verksamhet som har särskilt stor utvecklingspotential för att uppnå en mer tillitsbaserad styrning och ledning? Tabell 9 innehåller samma information som tabell 8. Fråga 4: Finns det specifika områden inom er verksamhet som har särskilt stor utvecklingspotential för att uppnå en mer tillitsbaserad styrning och ledning? Antal och andel. Källa: Tillitsdelegationen. Tabell 10 innehåller fråga 4 uppdelad på olika bakgrundsvariabler. Tabell 10 Svar för olika statliga myndigheter Svar för olika statliga myndigheter på frågan verksamhet som har särskilt Deltagit i Tillitsdelegationens arbete Källa: Tillitsdelegationen. Fråga 5: Finns det interna hinder för att bedriva en tillitsbaserad styrning och ledning i er myndighet? Tabell 11 Fråga 5: Finns det interna hinder för att bedriva en tillitsbaserad styrning och ledning i er myndighet? Tabell 12 innehåller samma information som tabell 11. Fråga 5: Finns det interna hinder för att bedriva en tillitsbaserad styrning och ledning i er myndighet? Källa: Tillitsdelegationen. Tabell 13 innehåller fråga 5 uppdelad på olika bakgrundsvariabler. Tabell 13 Svar för olika statliga myndigheter Deltagit i Tillitsdelegationens arbete Källa: Tillitsdelegationen. Fråga 6: Finns det externa hinder för att utveckla en tillitsbaserad styrning och ledning i er myndighet? Tabell 14 Fråga 6: Finns det externa hinder för att utveckla en tillitsbaserad styrning och ledning i er myndighet? Tabell 15 innehåller samma information som tabell 14. Fråga 6: Finns det externa hinder för att utveckla en tillitsbaserad styrning och ledning i er myndighet? Antal och andel. Källa: Tillitsdelegationen. Tabell 16 innehåller fråga 6 uppdelad på olika bakgrundsvariabler. Tabell 16 Fråga 6: Svar för olika statliga myndigheter Deltagit i Tillitsdelegationens arbete Källa: Tillitsdelegationen. Fråga 7: Finns det ett behov av externt stöd till er myndighet för att utveckla en tillitsbaserad styrning och ledning? Tabell 17 Fråga 7: Finns det ett behov av externt stöd till er myndighet för att utveckla en tillitsbaserad styrning och ledning? Tabell innehåller samma information som tabell 17. Fråga 7: Finns det ett behov av externt stöd till er myndighet för att utveckla en tillitsbaserad styrning och ledning? Antal och andel. Källa: Tillitsdelegationen. Tabell 19 innehåller fråga 7 uppdelad på olika bakgrundsvariabler. Tabell 19 Svar för olika statliga myndigheter externt stöd för att utveckla en tillitsbaser Deltagit i Tillitsdelegationens arbete Källa: Tillitsdelegationen. Fråga 8: Finns det en introduktionsutbildning för nyanställda vid er myndighet? Tabell 20 Fråga 8: Finns det en introduktionsutbildning för nyanställda vid er myndighet? Tabell 21 innehåller samma information som tabell 20. Fråga 8: Finns det en introduktionsutbildning för nyanställda vid er myndighet? Antal och andel. Källa: Tillitsdelegationen. Tabell 22 innehåller fråga 8 uppdelad på olika bakgrundsvariabler. Tabell 22 Svar för olika statliga myndigheter Deltagit i Tillitsdelegationens arbete Källa: Tillitsdelegationen. I Statskontorets myndighetsregister fanns 340 myndighe- ter. Fyra ytterligare myndigheter som inte var med i Statskontorets myndighetsregister bedömde vi vara relevanta att undersöka. Vi avgrän- sade oss sedan till de myndigheter som har över fem årsarbetskrafter. I de myndigheter som har färre årsarbetskrafter bedömer vi att det är svårt att tala om en tillitsbaserad styrning och ledning då flertalet sådana myndigheter inte har en ledningsgrupp eller en reguljär verk- samhet. Kvar återstod 306 statliga myndigheter som vi bedömde relevanta att undersöka. Av dessa har 205 statliga myndigheter svarat. Vi har dock räknat bort de myndigheter som har svarat på färre än fyra av de nio frågorna. Kvar återstår 201 svar. Av de 306 statliga myndigheter som har fått enkäten har 201 svarat på minst fyra frågor i enkäten. Det ger en svars- frekvens på . I tabell 24 framgår hur många myndigheter som har svarat på respek- tive fråga i enkäten. Tabell 34 Bortfall i enkätens olika frågor Andel statliga myndigheter som svarat på respektive fråga (av de som svarat på minst 4 frågor i enkäten) Svarsfrekvensen är olika beroende på en rad faktorer. En sådan är myn- dighetens storlek. Tabell 25 innehåller svarsfrekvens baserat på de olika myndigheternas storlek. Tabell 25 Bortfall olika typer av statliga myndigheter Svarsfrekvens för olika typer av statliga myndigheter. Källa: Tillitsdelegationen. De flesta stora myndigheter har svarat på enkäten, men det finns några undantag. Av de statliga myndigheter som har över 1 000 års- arbetskrafter har inte , , Statens institutions- styrelse, , eller svarat på enkäten. Av de allra största myndighe- terna, de med över 10 000 anställda, har alla svarat. Tabell 26 visar bortfall för några olika typer av myndigheter. Ta- bell 26 omfattar inte alla statliga myndigheter, utan ett mindre urval. Tabell 26 Bortfall olika typer av statliga myndigheter Svarsfrekvens för olika typer av statliga myndigheter. Källa: Tillitsdelegationen. Svarsfrekvens för olika typer av departement. Källa: Tillitsdelegationen. , docent och universitetslektor i statskunskap vid (–, fr.o.m. den 29mars 2019 delegat i Tillitsdelegationen och ordförande i vetenskap- liga rådet). , professor i statsvetenskap vid uni- versitet. , professor i juridik vid uni- versitet. , professor i arbets- och miljömedicin vid . , doktor i arbetsvetenskap vid . , doktor i nationalekonomi, . , arbetsmiljöexpert – Offentliganställdas Förhandlings- råd (OFR). , kommundirektör – kommun. , kommundirektör – kommun. , projektledare – Kommuner och Landsting. , chefsstrateg – . , bransch-och avtalsansvarig – Ledarna. , förbundsstyrelseledamot – SPF Seniorerna. , utvecklingsdirektör – län. , generalsekreterare – Famna. , sjukhusdirektör – . , opinionsbildare – . , ombudsman – . , utredare – . , samhällspolitisk chef – Pensionärernas Riksorganisa- tion (PRO). 1.Santiagokonventionen mot organhandel. 2.Ingen regel utan undantag – en trygg sjukförsäkring med människan i centrum. 3.Effektivt, tydligt och träffsäkert –det statliga åtagandet för framtidens arbetsmarknad. 4.Framtidsval – karriärvägledning för individ och samhälle. 5.Tid för trygghet. 6.En långsiktig, samordnad och dialog baserad styrning av högskolan. –ett enklare förfarande. 9.Privat initiativrätt – planintressentens medverkan vid detaljplaneläggning. 10.Stöd för validering eller kompetens åtgärder i samband med korttidsarbete. 11.Biojet för flyget. 12.Nya befogenheter på konsumentskyddsområdet. 13.Agenda 2030 och : Världens utmaning – världens möjlighet. –med e-legitimation. 15.Komplementär och alternativ medicin och vård – säkerhet, kunskap, dialog. –med förtydligat ansvar. 17.Bebyggelse- och transportplanering för hållbar stadsutveckling. 18.För flerspråkighet, kunskaps utveckling och inkludering. Moders målsundervisning och studiehand ledning på modersmål. iarbetslivet – behovet av utökat författningsstöd. 20.Stärkt kompetens i vård och omsorg. 21.Effektivt investeringsfrämjande för hela . – dess uppgift och organisation för en god miljöförvaltning. 23.Styrkraft i funktionshinderspolitiken. 24.Stärkt integritet i idrottens antidopnings arbete. 25.Genomförande av ändringar i utstationeringsdirektivet. 26.Organbevarande behandling för donation. Praxisgenom gång och analys. 28.Komplementär och alternativ medicin och vård – ny lagstiftning. 29.God och nära vård. Vård i samverkan. 30.Moderna tillståndsprocesser för elnät. 31.F-skattesystemet – en översyn. 32.Straffrättsligt skydd för barn som bevittnar brott mellan närstående samt mot uppmaning och annan psykisk påverkan att begå självmord. 33.Ökad statlig närvaro i . 34.Förbättrat skydd för totalförsvaret. 35.Demokrativillkor för bidrag till civil samhället. + Demokrativillkor för bidrag till civilsamhället. Vägledning för hand läggare. 36.Skattelättnad för arbetsresor. En avståndsbaserad och färdmedels neutral skattereduktion för längre arbetsresor. 37.Kontroller vid högskoleprovet – ett lagförslag om åtgärder mot fusk. –nya processrättsliga verktyg. 39.En moderniserad radio- och tv-lag –genomförande av ändringar och utfall i den svenska skolan. 41.Företagare i de sociala trygghets systemen. Tillgänglig primärvård baserad på behov och kontinuitet. 43.Med tillit följer bättre resultat – tillitsbaserad styrning och ledning Effektivt, tydligt och träffsäkert –det statliga åtagandet för framtidens arbetsmarknad. Tid för trygghet. [5] Belastningsregisterkontroll i arbetslivet –behovet av utökat författningsstöd. Genomförande av ändringar i utstationeringsdirektivet. Stöd för validering eller kompetensåtgärder i samband med korttidsarbete. Nya befogenheter på konsumentskyddsområdet. Agenda 2030 och : Världens utmaning – världens möjlighet. F-skattesystemet – en översyn. [31] Ökad statlig närvaro i . Skattelättnad för arbetsresor. En avståndsbaserad och färdmedels neutral skattereduktion för längre arbetsresor. och utfall i den svenska skolan. [40] Med tillit följer bättre resultat –tillitsbaserad styrning och ledning i staten. [43]. Förbättrat skydd för totalförsvaret. Moderna tillståndsprocesser för elnät. – ett enklare förfarande. – med e-legitimation. Praxisgenomgång och analys. Straffrättsligt skydd för barn som bevittnar brott mellan närstående samt mot uppmaning och annan psykisk påverkan att begå självmord. – nya processrättsliga verktyg. Stärkt integritet i idrottens antidopnings arbete. Demokrativillkor för bidrag till civil samhället. +Demokrativillkor för bidrag till civilsamhället. Vägledning för hand läggare. En moderniserad radio- och tv-lag –genomförande av ändringar i AV-direktivet. Biojet för flyget. – med förtydligat ansvar. [16] miljöövervakning –dess uppgift och organisation för en god miljöförvaltning. Privat initiativrätt – planintressentens medverkan vid detaljplaneläggning. Bebyggelse- och transportplanering för hållbar stadsutveckling. Företagare i de sociala trygghetssystemen. Santiagokonventionen mot organhandel. Ingen regel utan undantag – en trygg sjukförsäkring med människan i centrum. Komplementär och alternativ medicin och vård – säkerhet, kunskap, dialog. Stärkt kompetens i vård och omsorg. [20] Styrkraft i funktionshinderspolitiken. Organbevarande behandling för donation. Komplementär och alternativ medicin och vård – ny lagstiftning. God och nära vård. Vård i samverkan. Tillgänglig primärvård baserad på behov och kontinuitet. Framtidsval – karriärvägledning för individ och samhälle. En långsiktig, samordnad och dialog baserad styrning av högskolan. För flerspråkighet, kunskapsutveck ling och inkludering. Modersmåls undervisning och studiehandledning på modersmål. Kontroller vid högskoleprovet – ett lagförslag om åtgärder mot fusk. Effektivt investeringsfrämjande för hela .