sou · H7B363 · 2019-12-19 00:00:00 — A synthesis report from literature reviews on fuel properties, combustion engine performance and environmental effects (2015), Energy and Environment. hamn, pressmeddelande, . hamn, pressmeddelande, . , m.fl., Styrmedel för framtidens bioraffinaderier: en innovationspolitisk analys av styrmedelsmixen i utvalda länder – rapport från ett projekt inom samverkansprogrammet förnybara drivmedel och system, (F3 2018:10). , , , LignoSys – System study of small scale thermochemical conversion of lignocellulosic feedstock to bio- methane (2018) Renewtec Report 008:2018, . Hellsmark, Hans m.fl., Innovation system strengths and weaknesses in progressing sustainable technology: the case of Swedish biorefinery development (2016) . Hellsmark, Hans m.fl., The Role of Pilot and Demonstration Plants in Technology Development and Innovation Policy (2016). Hellsmark, Hans och , , Innovation policies for advanced biorefinery development: key considerations and lessons from (2016), Biofuels, Bioproducts and Biorefining. , m.fl., Grundlagarna (2016). IEA Bioenergy, Task 37: - Facilitating a future green gas grid through the production of renewable gas (2018:2) Infrastrukturdepartementet, Uppdrag att utreda vissa genomförande- frågor gällande det omarbetade förnybartdirektivet (Regerings- beslut II 8, ). Infrastrukturdepartementet, pressmeddelande, . Infrastrukturdepartementet, pressmeddelande, . , Renewable Energy Auctions: A Guide to Design (2015). IVL , Statlig styrning av hamnavgifter för far- tyg (Nr C 370, 2018). , och , , Innovation system analyses and sustainability transitions: Contributions and suggestions for research (2011) Environmental Innovation and Societal Transitions 1. Jannasch, och , , En kunskapssyntes om elektrobränslen från bio-logiska processer (2017:03). , Utformning av stöd till biogas inom landsbygdspro- grammet (2008) rapport 2008:8. , Rötning av animaliska biprodukter (2016). , Användning av avloppsslam på (2017). , Utvärdering av gödselgasstödet 2015–2016 (rapport 2017:11). , Biogas på , PM (2018). , Åtgärdsplan för att öka produktion, konsumtion och export av ekologiska livsmedel (2018). , Utvärdering av gödselgasstödet 2017–2018 (2019). , och , , Hinder för ökad användning av höginblandade biodrivmedel i den svenska fordonsflottan (f3-rap- port, F3 2017:02). KFW, Information sheet Renewable Energy KFW Offshore (2015). Klimatpolitiska Rådet, Klimatpolitiska Rådets rapport (2019). Kommissionen, Att sluta kretsloppet – en EU-handlingsplan för den cirkulära ekonomin, KOM (2015) 614 final. Kommissionen, Avfallsenergins roll i den cirkulära ekonomin, KOM (2017) 34 Final. Kommissionen, Förslag till och rådets direktiv om ändring av direktiv /33/EU om främjande av rena och energieffektiva vägtransportfordon, KOM (2017) 653. Kommissionen, Statsstödsbeslut SA.36659. Kommissionen, Statsstödsbeslut SA.35485. Kommissionen, Statsstödsbeslut SA.43302. Kommissionen, Statsstödsbeslut SA.49893. Kommissionens förordning (EU) nr 651/2014 av genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget. Kommissionen, Optimal use of biogas from waste streams - An assess- ment of the potential of biogas from digestion in the EU beyond 2020 (2017). Kommissionen, Tillkännagivande om begreppet statligt stöd som avses i artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (2016/C 262/01). Kommittédirektiv 2016:66 Initiativet Fossilfritt . Kommittédirektiv 2017:134 Ett förändrat reseavdragssystem. Kommittédirektiv 2018:67 Giftfri och cirkulär återföring av fosfor från avloppsslam. , Miljö, ekonomi och politik (2018). KRAV, Biogödsel i KRAV-certifierad produktion () (), Så klarar svensk indu- stri klimatmålen – En delrapport från Vägval för klimatet (2019). (), Så klarar trans- porter klimatmålen – En delrapport från Vägval för klimatet (2019). Kågeson, Per, Hur utforma en svensk kvotplikt för biodrivmedel? (2015) . Kågeson, Per, Klimatmål på villovägar? – En om poli- tiken för utsläppsminskningar i vägtrafiken (Rapport till Expert- gruppen för studier i offentlig Ekonomi, 2019:5). och , Biogas från gödsel och vall – ana- lys av föreslagna styrmedel (2011) Envirum. , , & , , Emissioner av växthusgaser vid produktion och användning av biogas från gödsel (2016) rapport 99, . , , , , , , Styrmedel för en ökad produktion och användning av biogas, (2019), , rapport 114. , , Hållbarhetskriterier för biogas - en översyn av data och metoder (2017), , Rapport 100. och , , Why should support schemes for renewable electricity complement the EU emissions trading scheme? (2013) Energy Policy 52. , och , , Can Technology-Specific De- ployment Policies be Cost-Effective? The Case of Renewable Energy Support Schemes (2017) Economics. , , Justifying a Policy Mix for Pollution Control: A Re- view of Economic Literature (2012) veys 26. , Ekstrandh , Englesson , , och , , Den svenska biogaspoten- tialen från inhemska restprodukter (2008) Avfall , rapport 2008:02. Lukehurst, , , , , Teodorita, Utilisation of digestate from biogas plants as biofertilizer, (2010) En rapport från IEA Bioenergy Task 37. , Liv, Agents, auctions and interactions: Modelling markets for ecosystem services and renewable energy (2018) Doktorsav- handling, . , , Underlagsrapport till (2019). Lönnqvist, , Biogas in Swedish transport – a policy-driven systemic transition (2017) Doktorsavhandling, . , m.fl., Assessing the aggregated environmental benefits from by-product and utility synergies in the Swedish biofuel in- dustry, (2017), Biofuels. , Uppdrag om nya etappmål för förebyggande av avfall (Regeringsbeslut 11, ). Miljö- och , Regleringsbrev för avseende , Regeringsbeslut II:7, . Miljö- och , Uppdrag att utreda vissa frågor om systemet med reduktionsplikt, Regeringsbeslut II:13, . Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2009/10:MJU25. Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2016/17:MJU23. Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2017/18:MJU22. Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2018/19:MJU1. Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2018/19:MJU2. Miljö- och klimatminister , svar på fråga 2018/19:154 från (V) om biogasbilar i bonus-malus-systemet. , Ändring av regleringsbrev för avseende , . Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Transport av farligt gods - Väg och järnväg 2017/2018, broschyr. , Kungörelse med föreskrifter om skydd för miljön, särskilt marken, när avloppsslam används i jordbruket, (SNFS 1994:2 MS:72) , Metoder för lagring, rötning och kompostering av avfall – med allmänna råd till 2 kap. 3 § (handbok 2003:4). , Styrmedel för att nå miljökvalitetsmålen (Rapport 6415, 2012). , Styrmedel för hållbar konsumtion – Perspektiv från ett urval av utvärderingar. Underlagsrapport till fördjupad utvär- dering av miljömålsarbetet (Rapport 6658, 2015). , Minskat matavfall - miljönytta och kostnadsbespar- ingar (2015) rapport 6697. , National Inventory Report – Green- house gas emission inventories 1999–2013 (2015). , Perspektiv från ett urval av utvärderingar – Underlagsrapport till fördjupad utvärdering av miljömålsarbetet (Rapport 6658, 2015). , Med de nya svenska klimatmålen i sikte – Gapanalys samt strategier och förutsättningar för att nå etappmålen 2030 med utblick mot 2045 (Rapport 6795, ). , Lägesbeskrivning för Klimatklivet, skrivelse till miljö- och , . , Att göra mer med mindre – Nationell avfallsplan och avfallsförebyggande program 2018—2023 (Rapport 6857, decem- ber 2018). , Underlag till regeringens klimatpolitiska hand- lingsplan – Redovisning av Regeringsuppdrag (Rapport 6879, ). , Förbättrad metod att mäta utsläpp från sjöfart, pressmeddelande . , Lägesbeskrivning för Klimatklivet, skrivelse till miljö- och , . , e-postmeddelande, . , Fördjupad utvärdering av miljömålen 2019 – Med förslag till regeringen från myndigheter i samverkan (2019). , Brochure SDE+ Autumn (2018) Nordhaus, , The Perils of the Learning Model for Modeling Endogenous Technological Change (2014) 35. , Regleringsbrev för avseende inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel, . betänkande 2007/08:NU2. betänkande 2014/15:NU1. betänkande 2016/17:NU20. betänkande 2017/18:NU19. betänkande 2017/18:NU22. betänkande 2017/18:NU7. Pigou, , The Economics of Welfare (1960). Popp, m.fl., Technology Variation vs. R&D Uncertainty: What Matters Most for Energy Patent Success? (2013) Resource and Energy Economics. Prade, , , , , och , , Can domestic production of iLUC-free feedstrock from arable land supply future demand for biofuels? (2017) . Prado, och , , , Develop- ment, and the Dynamics of Institutional Reform (2009) University of 59. Profu, Roadmap för ett fossilbränsleoberoende transportsystem (Elforsk rapport 12:68, 2013). Purkus , , , , , , , Thornley , Handling uncertainty in bioenergy policy design –A case study analysis of UK and German bioelectricity policy instruments (2015) Biomass and Bioenergy 79. Proposition 2007/08:1, utg. omr. 19 Regional tillväxt. Proposition 2009/10:155. Proposition 2013/14:181. Proposition 2014/15:1, utg. omr. Proposition 2015/16:1. Proposition 2016/17:104. Proposition 2016/17:146. Proposition 2016/17:179. Proposition 2016/17:202. Proposition 2017/18:1. Proposition 2017/18:179. Proposition 2017/18:228. Proposition 2017/18:229. Proposition 2017/18:99. Proposition 2018/19:1. Proposition 2018/19:142. Proposition 2018/19:99. Proposition 2019/20:1. Proposition 2019/20:1, utg. omr. 19 Regional tillväxt Proposition 2019/20:1, utg. omr. 20 Allmän miljö- och naturvård. Proposition 2019/20:1, utg. omr. Proposition 2019/20:1, utg. omr. Proposition 2019/20:1, utg. omr. 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Proposition 2019/20:1, utg. omr. Proposition 2019/20:2. Proposition 2019/20:32. Regeringen, Kvotplikt för biodrivmedel (Lagrådsremiss, 2013). Regeringens skrivelse 2017/18:207. Regeringens skrivelse 2017/18:238. Regeringens skrivelse 2018/19:152. Regeringens skrivelse 2018/19:52. , Effektiva, kapacitetsstarka och hållbara godstrans- porter – en nationell godstransportstrategi. , Smart industri – en nyindustrialiseringsstrategi för (2015). , Nationella upphandlingsstrategin, 2016. , handlingsprogram för infrastrukturen för alternativa drivmedel i enlighet med direktiv /94/EU, bilaga till Protokoll II 8 vid regeringssammanträde . , , En livsmedelsstrategi för – fler jobb och hållbar tillväxt i hela landet – Regeringens handlingsplan, 2017. , Statsrådsberedningen, Nationell säkerhetsstrategi, 2017. , Komplettering av handlingsprogrammet för infra- strukturen för alternativa drivmedel i enlighet med direktiv /94/EU, bilaga till Protokoll II 20 vid regeringssam- manträde . , fjärde rapport om utvecklingen av förnybar energi enligt artikel 22 i Direktiv /28/EG (2017). , Handlingsplan Agenda 2030 – 2018–2020 (2018). Region , Regionplan, 2019–2021 (2018). REN21, Renewables 2019 – Global status report. , Landsbygdsprogrammet 2014–2020 – utformning och genomförande (RiR 2018:26). , Klimatklivet – Stöd till lokala klimatinvesteringar (RiR 2019:1). Ringel, , Fostering the use of renewable energies in Union: the race between feed-in tariffs and green certificates (2006) Renewable Energy. , , industrial policy, (2014) nomic Policy 30(3). Rådets direktiv /96/EG av om en omstruk- turering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet. Scarlat, m.fl., Biogas: Developments and perspectives in Europe (Renewable Energy 129, 2018). Schnürer, och , , Biogasprocessens mikrobiologi (2017). Scholwin, m.fl., Aktuelle und production auf Bioabfall und Gülle (2019:41) EVU-plan des Bundesministeriums für Wirtschaft und Energie. SEAI, Assessment of cost and benefits of biogas and biomethane in (2017). Sernhed, m.fl., Biogödsel i : en inventering och mark- nadsanalys, (, Fakulteten för land- skapsarkitektur, trädgårds- och växtproduktionsvetenskap, 2015). Sijm, , The interaction between the EU emission trading scheme and national energy policy schemes (2005) Climate Policy 5. , Skogsbränsle, Skogsskötselserien nr 17 (2015). färdplan för biogas - Strategisk del, reviderad . Smink, , m.fl. Institutional entrepreneurship in the emerging renewable energy field: incumbents versus new entrants (2015) , working paper. SOU 2007:36 Bioenergi från jordbruket – en växande resurs. SOU 2008:115 Finansmakten. SOU 2008:125 En reformerad grundlag – del 1. SOU 2013:84 Fossilfrihet på väg. SOU 2015:64 En fondstruktur för innovation och tillväxt. SOU 2016:21 Ett klimatpolitiskt ramverk för . SOU 2016:47 En klimat- och luftvårdsstrategi för . SOU 2017:2 Kraftsamling för framtidens energi. SOU 2017:22 Från värdekedja till värdecykel - så får en mer cirkulär ekonomi. SOU 2017:115 Att främja gröna obligationer. SOU 2018:16 Vägen till självkörande fordon. SOU 2019:11 Biojet för flyget. SOU 2019:36 Skattelättnader för arbetsresor. SPBI – och . Bransch- fakta 2019 (2019). , Statlig fondfinansiering av pionjäranläggningar – En rapport till (2015). , Klimatneutral konkurrenskraft – kvantifiering av åtgärder i klimatfärdplaner (2019). Swedegas, pressmeddelande, . , Anpassning av elsystemet med en stor mängd för- nybar elproduktion (2015). geologiska undersökning, Skiffergas och biogen gas i alun- skiffern i , förekomst och geologiska förutsättningar – en översikt (2014:19). och , , in Europe: A Sim- ultaneous Innovation Diffusion Model (2007) Environmental and Resource Economics 36. Tamm, och , , Nytt innovativt koncept för småskalig produktion och distribution av flytande biogas, (rapport 2019:53). Tillväxtanalys, Statens roll vid grön omställning genom aktiv industri- politik (PM 2018:10). Traer, , Crossing the financial valley of death to clean energy (2015). Trafikanalys, Miljökonsekvenser av nya farledsavgifter (PM 2017:9). Trafikanalys, Prognoser för fordonsflottans utveckling i (2017:8). Trafikanalys, Skatter, avgifter och stöd inom transportområdet – slut- redovisning (2018:15). Trafikanalys, Styrmedel för tunga miljövänliga lastbilar (Rapport 2019:2). Trafikanalys, Fordon 2018 (Utdrag ur Statistik 2019:4, publicerings- datum ). , Fossilfria drivmedel för att minska transportsektorns klimatpåverkan – flytande, gasformiga och elektriska drivmedel inom vägtrafik, sjöfart, luftfart och spårbunden trafik, (2017/18: RFR13). betänkande 2013/14:TU13. , Analysmetod och samhällsekonomiska kalkylvärden för transportsektorn: ASEK 6.1 (2018). , Introduktion till samhällsekonomisk analys (2012). , Åtgärder för att minska transportsektorns utsläpp av växthusgaser - ett regeringsuppdrag (2016:111). , PM ökad lastbilstrafik bakom utsläppsökning (). , Omställning till fossilfrihet för statligt ägda fartyg – ett regeringsuppdrag (Rapport, ). , Åtgärder för ökad andel godstransporter på järnväg och med fartyg – Redovisning av regeringsuppdrag, (2019:140). Transportstyrelsen, Nationella riktlinjer för bunkring av flytande metan i (2018). Transportstyrelsen, Översyn av förordningen om miljö- och trafik- säkerhetskrav för myndigheters bilar och bilresor – Delrapport om alternativa lösningar för en ny miljöbilsdefinition, . Transportstyrelsen, Översyn av förordningen om miljö- och trafik- säkerhetskrav för myndigheters bilar och bilresor – Slutrapport, . , , , , och , , Miljönytta och samhällsekonomiskt värde vid produktion av biogas från gödsel (2013) , rapport nr 86. och , Statistik om offentlig upphandling , (2018:2 2018:9). , EERE Commercialization RFI (2013). Utkast till sakpolitisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, de gröna (). , Kraftsamling Biogas 2017–2020 – Miljö- nämndens samlade satsningar på biogasutveckling i (beslutad av miljönämnd ). Fordonsstrategisk forskning och innovation, FFI:s årsrapport –Samverkan för stark svensk fordonsindustri och miljöanpassade samt säkra transporter (information VI 2019:02). Yeh, , , , A review of uncertainties in technology experience curves (2012) Energy Economics 34: 762-771. Ökad acceptans för biogödsel inom jordbruket, (, Kretslopp & Avfall, nr 47). /fokusomraden/hallbarhet/ Långsiktiga konkurrensförutsättningar för biogas En särskild utredare ska kartlägga hur biogasens nytta som resurs kan tas till vara på bästa sätt och ge förslag på hur biogas kan ges kon- kurrenskraftiga villkor genom långsiktigt stabila spelregler. Utredaren ska analysera biogasens roll och konkurrensförutsättningar utifrån bland annat de nya energi- och klimatpolitiska målen, den ökade in- tegreringen av biogasmarknaden i EU samt utvecklingen mot mer förnybar energi i transportsektorn. Syftet är att biogas ska kunna bidra till att nå energi- och klimatpolitiska mål på ett kost- nadseffektivt sätt, som hänsyn tas till värdet av de nyttor som produktion av biogas bidrar med för att nå andra samhällsmål. Utredaren ska bland annat •analysera biogasens konkurrensvillkor, särskilt utifrån konkurren- sen från importerad biogas och utvecklingen i transportsektorn, •kartlägga och värdera de nyttor som produktion av biogas från olika råvaror bidrar med och vid behov lämna författningsförslag, •analysera vilken roll användning av biogas kan ha för att kostnads- effektivt nå de energi- och klimatpolitiska målen och i vilken sek- tor användning av biogas gör störst nytta, och •vid behov lämna förslag på hur befintliga styrmedel och åtgärder kan ändras, kompletteras eller ersättas med nya styrmedel eller andra åtgärder, dock ska eventuella förslag på skatteområdet endast omfatta bränslebeskattningen. Uppdraget ska redovisas . Av budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 21 avsnitt 2.6) framgår att regeringen avser att analysera hur biogasens nytta som resurs tas till vara på bästa sätt och hur den kan ges kon- kurrenskraftiga villkor på både kort och lång sikt. Det framgår även att regeringen avser att analysera marknadsförutsättningarna och långsiktiga styrmedel för svensk biogas. Produktion och användning av energigaser i Det finns flera typer av energigaser. Naturgas och biogas är energi- gaser med samma kvaliteter och väsentligen samma egenskaper. Det västsvenska gasnätet sträcker sig från i söder till sund i norr och försörjs genom import via gasnätet från . Det finns även lokala gasnät i och industrier som försörjs genom import av naturgas i flytande form (så kallad LNG). Den totala förbrukningen av naturgas i var drygt 9,4 terawatt- timmar. Produktionen av biogas i uppgick till ungefär 2 tera- wattimmar. Merparten av biogasen användes i transportsektorn. Bio- gas som ska användas som drivmedel renas och uppgraderas till natur- gaskvalitet. Det innebär att biogasen renas från koldioxid, svavelväte, vatten och partiklar och att energivärdet i gasen höjs. Nästan all pro- duktion 2016 skedde genom rötning av avloppsslam, gödsel, mat- avfall och avfall från livsmedelsindustri. Den rötrest som uppkommer vid processen används huvudsakligen i jordbruket som gödsel. Upp- graderad biogas matas även in i det västsvenska naturgassystemet där den motsvarar av den överförda gasvolymen. Sådan biogas är viktig för att ska uppfylla de krav på för- sörjning som ställs i och rådets förordning (EU) 2017/1938 av om åtgärder för att säker- ställa försörjningstryggheten för gas och om upphävande av förord- ning (EU) nr 994/2010. En viss mängd biogas importeras via naturgasnätet. Importen har ökat och har särskilt import av dansk biogas uppmärksammats från konkurrenssynpunkt eftersom gasen ges stöd både i och i . Flera politiska mål har koppling till biogas Det övergripande målet för den svenska miljöpolitiken är att till nästa generation lämna över ett samhälle där de stora miljöproble- men är lösta, utan att orsaka ökade miljö- och hälsoproblem utanför gränser. Detta så kallade generationsmål har utvecklats av 2010 (se prop. 2009/10:155, bet. 2009/10:MJU25, rskr. 2009/10:377). Under generationsmålet finns ett antal streck- satser om bland annat ökad andel förnybar energi och resurseffektiva kretslopp. har också beslutat om sexton miljökvalitetsmål som utgör stommen i den svenska miljöpolitiken. har beslutat om ett klimatpolitiskt ramverk för (prop. 2016/17:146, bet. 2016/17:MJU24, rskr. 2016/17:320). Detta innebär bland annat ett nytt långsiktigt klimatmål om att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmo- sfären, för att därefter uppnå negativa utsläpp. Utsläppen från inri- kes transporter, utom inrikes flyg, ska minska med jämfört med . slöts en ramöverenskommelse om den svenska energipolitiken mellan fem av partier: , , de gröna, och Kristdemo- kraterna. Av överenskommelsen framgår att målet är 100 pro- cent förnybar elproduktion. Detta är ett mål, inte ett stoppdatum som förbjuder kärnkraft och innebär inte heller en stängning av kärnkraft med politiska beslut. Av regeringens nationella säkerhetsstrategi framgår att en del av målen för säkerhet är att värna samhällets funk- tionalitet och att bland annat en diversifierad energimix, minskat be- roende av fossila bränslen samt minskat ensidigt beroende av tredje- land förbättrar försörjningstryggheten. Under miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö finns en precisering om hållbar avfallshantering. Av preciseringen framgår att avfallshan- teringen ska vara effektiv för samhället och att avfall ska förebyggas, som resurserna som finns i avfall som uppstår ska tas till vara i så hög grad som möjligt. Av regeringens livsmedelsstrategi framgår att bedömningen är att produktionen, konsumtionen och exporten av ekologiska livsmedel bör öka i (prop. 2016/17:104). Regeringens mål för näringspolitiken är att stärka den svenska kon- kurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag (prop. 2014/15:1, utg.omr. 24 avsnitt 2.4, bet. 2014/15:NU1, rskr. 2014/15:68). De näringspolitiska insatserna ska även bidra till att nå de globala målen för hållbar utveckling och FN-resolutionen Agenda 2030:s mål samt målen i EU:s gemensamma strategi för till- växt och sysselsättning, 2020, som omfattar de tre prioriter- ingarna smart, hållbar och inkluderande tillväxt. Avfallshierarkin är utgångspunkten i om avfall I och rådets direktiv /98/EG av den 19 no- vember 2008 om avfall och om upphävande av vissa direktiv (avfalls- direktivet) beskrivs den så kallade. Avfallsdirektivet genomförs i svensk rätt framför allt genom och avfallsförordningen (2011:927). Avfallshierarkin anger den prioriteringsordning för politik och lagstiftning som medlemsstaterna ska ha avseende före- byggande och behandling av avfall. presenterade 2017 ett meddelande om avfall och energi som bland annat berör biogas, COM(2017) 34 final. Förnybartdirektivet har en viktig roll och rådets direktiv /28/EG av om främjande av användningen av energi från förnybara energi- källor och om ändring och ett senare upphävande av direktiven /77/EG och 2003/30/EG (förnybartdirektivet) anger mål för andelen förnybar energi som varje medlemsstat ska se till att uppfylla till 2020. Av direktivet följer även att om biodrivmedel ska räknas med i det nationella målet, ges stöd eller omfattas av nationella kvoter måste de hållbarhetskriterier som regleras i artiklarna 17 och 18 i direktivet uppfyllas. Hållbarhetskriterierna ska garantera att bio- drivmedel och flytande biobränslen har framställts på ett hållbart sätt. Användning av biobränslet ska minska utsläppen av växthus- gaser med jämfört med om fossila bränslen istället hade använts. Den råvara som används för att producera bio- bränslet får inte komma från mark med högt kolinnehåll eller mark med hög biologisk mångfald. presenterade ett förslag till ändring av direktivet som föreslås träda i kraft . Även biogas som används för el- och värmeproduktion kommer enligt förslaget att omfattas av hållbarhetskriterier. Det nya direktivet för- handlas .