sou · H7B353 · 2019-12-09 00:00:00 — Samråd och redovisning av uppdraget Vid genomförandet av uppdraget ska utredaren hålla () informerat. Utredaren ska samråda med , och Inspektionen för socialförsäkringen. Under genomförandet av uppdraget ska utre- daren ha en dialog med och inhämta upplysningar från de myndig- heter och andra organisationer som kan vara berörda av de aktuella frågorna, t.ex. pensionärsorganisationerna, Svenskar i världen och Europeiska kommissionen. Muntlig redovisning i Pensionsgruppen ska ske vid en eller flera tidpunkter som bestäms i samråd med (Social- departementet). Uppdraget ska redovisas skriftligen . Skattningar av en grundpension för personer födda eller senare (ÅP38) I denna hypotetiska beräkning jämförs utfallet av en grundpension där försäkringstiden baseras både på bosättningsår och med pen- sionsgrundad inkomst (PGI) eller pensionsgrundande belopp för sjuk- ersättning och aktivitetsersättning (PGBSA)med en garantipension där försäkringstiden enbart baseras på bosättningsår. Detta är ett helt hypo- tetiskt scenario som beskriver hur en grundpension skulle påverka dagens pensionärer. Innebörden av grundpensionsförslaget är att försäkringstid baserad på både bosättningstid och arbetad tid enbart gäller framåt i tiden. Försäkringstid före förslagets ikraftträdande beräknas enligt tidigare regler för bosättningstid. Det medför att försäkringstiden för befint- liga pensionärer inte kommer att räknas om. Även för personer kommer försäkringstiden enbart att baseras på bosättningstid fram till dess att förslaget om grundpension träder i kraft. Fr.o.m. att förslaget träder i kraft kommer försäkringstiden framåt i tiden att beräknas på både arbetad tid och bosättningstid. Det medför att fullt genomslag för det nya sättet att beräkna försäkringstid sker först när personer som snart börjar tjäna in försäkringstid går i pension, dvs. Avsikten med beräkningen är att avgöra om de föreslagna för- ändringarna får stora effekter som försvårar ett genomförande. I den hypotetiska beräkningen görs därför en omräkning av försäkringstiden för befintliga pensionärer. Beräkningen visar hur dessa skulle påverkas om hela deras försäkringstid hade beräknats enligt de föreslagna regler som ska gälla framåt i tiden. Beräkningarna visar att för den stora massan skulle skillnaden mellan en grundpension och en garantipension bli obefintlig. Detta beror främst på att av de förmånstagare som har en garantipension redan har fyrtio bosättningsår i . De skulle därmed inte påverkas av förslaget. har färre år med PGI eller PGBSA än vad de har bosättningsår och även deras 40-delar skulle bli oförändrade. Slutligen har vi en grupp på , som troligtvis skulle påverkas av förslaget och vars grundpension skulle skilja sig från deras garantipension. Som tidigare nämnts bygger resultatet på en hypotetisk beräk- ning där vi har räknat på hur dagens pensionärer skulle ha påverkats av förslaget om grundpension. Med den ökande rörligheten inom och utom EU kan vi inte förutsätta att framtidens pensionärer inte skulle påverkas i högre grad, men i så fall med en successiv påverkan och med fullt genomslag först på relativt lång sikt. I kapitel 9 föreslås en ny grundskyddsförmån i form av en grund- pension. Den största skillnaden mellan den föreslagna grundpensionen och dagens garantipension är att försäkringstiden för grundpension baseras på både arbetad tid, som mäts genom antalet år med PGI eller PGBSA, och bosättningstid, och inte som i fallet med garanti- pensionen enbart på bosättningstid. För majoriteten av förmånstagarna som gick i pension eller senare (så kallade 2007) skulle en grundpension storleks- mässigt inte skilja sig nämnvärt från en garantipension. Detta beror på att år med PGI eller PGBSA oftast sammanfaller med bosättningsår. För förmånstagarna som gick i pension (så kallade 2003) och som har en samordnad pension ser bilden något annor- lunda ut. För dem görs den tidigare pro rata-beräkningen om och per- soner med försäkrings- eller bosättningsperioder samt pensioner från arbete i en annan medlemsstat skulle få en lägre grundpension jämfört med en garantipension. Som en följd av domen i målet genomför Pen- sionsmyndigheten en omräkning av garantipensionen som en minimiförmån i enlighet med artikel 58 i förordning 883/2004. Minimiförmånen behandlas inte här, utan med garantipension avses förmånen som den beräknats, dvs. före Pensionsmyndighet- ens omräkning (2003 eller 2007). I det följande beskrivs alltså hur en grundpension skulle påverka förmånstagarna jämfört med dagens garantipension. I första delen beskrivs vilken metod som har använts samt vilken osäkerhet och vilka felkällor som har påverkat beräkningarna. I andra delen beskrivs resultaten för 2007 och i sista delen beskrivs resultaten för 2003. Beräkningarna är gjorda utifrån det hypotetiska scenariot att dagens befintliga pensionärer skulle få sin försäkringstid omräknad bakåt i tiden, dvs. med beaktande även av arbetad tid som försäkringstid. Vid ikraftträdandet av grundpensionen kommer befintliga pensio- närers försäkringstid inte att räknas om, utan den kommer även i fort- sättningen att baseras på antal bosättningsår. För framtidens pensio- närer skulle dock den försäkringstid som räknas fr.o.m. förslagets ikraftträdande vara baserad på både antal bosättningsår och antal år med PGI eller PGBSA. Beräkningarna baseras på de uppgifter som finns i Pensionsmyn- dighetens datalager Pedal. Data som finns i Pedal håller mycket hög kvalitet, men är inte komplett. Två huvudtyper av brister i data före- kommer: data finns inte digitalt samt data finns digitalt men inte i databaser. Det första problemet uppmärksammades genom att antal bosätt- ningsår i några fall inte stämde med antal 40-delar (försäkringstiden är beräknad i 40-delar). Detta kan bero på olika saker. Ett exempel är att förmånstagaren har jobbat inom utomlands och har fått tillgodoräkna sig dessa år som försäkringstid. Detta finns inte noterat digitalt utan bara i pappersakter och det medför att det inte är möjligt att veta vilka år som förmånstagaren har fått till- godoräkna sig försäkringstid vid bosättning utomlands. Det gör det vanskligt att avgöra huruvida bosättningsår och år med PGI/PGBSA överlappar varandra. Detta problem är i princip omöjligt att kringgå utan att gå igenom samtliga pappersakter för berörda förmånstagare. Det andra problemet, data finns digitalt men inte i Pensionsmyn- dighetens databaser, kan eventuellt komma att avhjälpas om har möjlighet att komplettera sitt data- lager. saknas till exempel fullständig information om vilka personer som har försäkringstid baserat för sjukersättning (så kallade SA-år) eller år för efterlevandepension (så kallade EP-år), vilket i dessa fall ger felaktiga skattningar. En person kan ha rätt till garantipension beräknad på den försäk- ringstid som ligger till grund för sjukersättning eller efterlevande- pension om den försäkringstiden är förmånligare än antal bosättnings- år. Försäkringstiden för efterlevandepension gäller änkor födda och som hade rätt till änkepension (gäller även retroaktivt beviljad änkepension) och som fortlöpande har haft rätt till änkepension eller garantipension till änkepension fram till . Försäkringstiden för sjukersättning gäller för de som har haft rätt till hel sjukersättning i form av garantiersättning (GSA), månaden innan de fyllde . Beräkningarna kommer främst att fokusera på förmånstagare med 2007. Detta infattar förmånstagare som gick i pension . kohorter (2003) har en så kallad gammal pro rata-beräkning, men på grund av att Pensionsmyndig- heten saknar fullständig information i sina databaser går det inte att skatta en ny grundpension för dessa. En stor del av personerna med 2003 (som inte uppfyller kriteriet om full försäkringstid eller kommer från tredje land) skulle få en lägre grundpension än garanti- pension. En liten andel av förmånstagarna med 2007 som får efterlevandepension från en annan medlemsstat skulle också få en lägre grundpension på grund av pro rata-beräkningen för denna grupp. De är dock väldigt få och svåra att identifiera och vi har därför valt att bortse från dem i beräkningen. Här är det på sin plats att påtala att båda dessa grupper troligtvis även får en lägre garantipension när den beräknas som minimiförmån. Denna redogörelse kommer att vara av deskriptiv karaktär. För att ändå få någon uppfattning om hur stor påverkan en grundpension kommer att få samt hur stor osäkerheten är, så har datat delats upp i olika delar. Totalt är det 394 000 personer födda eller senare som fick minst en utbetalning med garantipension. 309 000 av dessa tillhörde 2007 och 85 000 tillhörde 2003. Den största delen (cirka 234 000 med 2007 och cirka 64 000 med 2003) av alla som har garantipension har redan full försäkrings- tid och skulle därför inte påverkas av förslaget om grundpension. Ytterligare en stor del (cirka 63 000 med 2007) skulle få oför- ändrad försäkringstid med det nya förslaget och deras grundpension skulle därmed bli oförändrad jämfört med deras garantipension. Cirka 2 700 förmånstagare som inte har haft garanti- pension skulle få längre försäkringstid med det förslagna sätter att beräkna och skulle eventuellt komma att få grundpension. På grund av bristande data går det inte att beräkna deras garantipensionsredu- cerande pension, och därmed går det inte heller att skatta en eventuell grundpension. Ytterligare cirka 1 800 beräknas få mer i grundpension än vad de har i garantipension. Slutligen har vi ett antal (cirka 7 400) där det föreligger en stor osäkerhet. Dessa är troligen förmånstagare vars försäkringstid baseras med sjukersättning eller år med efterlevandepension och de allra flesta kommer troligtvis att få oförändrad försäkringstid. Det största problemet är att dessa förmånstagare inte går att identifiera, vilket gör att det blir ännu en osäkerhet i osäkerheten (se separat avsnitt). Försäkringstid för grundpensionen baseras på antal år där PGI/PGBSA överstiger ett inkomstbasbelopp (PGI/PGBSA >= 1IBB) samt på antal bosättningsår. Åren kan dock inte sammanfalla eller överstiga . Året som undersöks är 2017. För förmånstagare som var pensionärer gäller att både bosättningsår och PGI/PGBSA-år kan ha tjänats in . Eftersom vi inte vet med säkerhet vilka år som ingår i bosätt- ningsåren så är de nya 40-delarna beräknade på min(max(boendeår, PGI/PGBSAår),40)(1) Det innebär att den nya försäkringstiden beräknas som det högsta värdet av antalet bosättningsår och antalet år med PGI/PGBSA, dock med ett tak . Utformningen medför att den nya försäk- ringstiden riskerar att bli något underskattad, men det är den bästa beräkningen som kunde göras vid beräkningstillfället, utan att manu- ellt gå igenom varje enskilt ärende. Slutligen kommer siffrorna för garantipension att skilja sig åt från de siffror som har publicerat i statistikdata- basen på sin hemsida. Siffrorna i statistikdatabasen är faktiskt utbetald garantipension . Siffrorna i denna rapport har korrigerats för felaktiga utbetalningar och de utbetalningar som avser har fördelats över dessa. Detta avsnitt avser förmånstagare med garantipension med beslut från och med beslutsmånad . Garantipension avser hur mycket som betalades ut i garantipen- sion och grundpension avser hur mycket som skulle ha betalats ut om garantipensionen i stället hade varit en grundpension. Gammal 40-del avser det hur försäkringstid beräknas för garanti- pensionen, dvs. baserat på antal bosättningsår. Ny 40-del avser det föreslagna sättet att beräkna försäkringstid för grundpensionen baserat på antal bosättningsår och antal år med PGI/PGBSA. Förmånstagare med oförändrad försäkringstid Den största delen av alla förmånstagarna skulle inte ha påverkats av en förändring av försäkringstiden, eftersom deras försäkringstid skulle vara oförändrad. Grundpensionen skulle därmed blivit densamma som garantipensionen. Dessa visas i tabell 2 och 3 nedan. Av tabell 2 framgår att en majoritet av alla förmånstagare med garanti- pension, cirka 234 000, har full försäkringstid (40/40- delar) och skulle få det även enligt det föreslagna sättet att beräkna försäkringstid. Deras grundpension skulle därmed bli oförändrad jämfört med deras garantipension. Av tabell 3 framgår att ytterligare cirka 63 000 garantipensionärer med försäkringstid som är kortare än , skulle få oförändrad för- säkringstid och därmed också oförändrad grundpension i jämförelse med garantipensionen. Undantaget är en liten del som har en pro rata- beräkning och som skulle få en lägre grundpension jämfört med deras garantipension. Detta har vi dock tvingats bortse ifrån, då de inte går att identifiera. Förmånstagare med ändrad försäkringstid Förmånstagarna i tabell 4 och 5 beräknas få längre försäkringstid enligt det föreslagna sättet att beräkna försäkringstid. De cirka 2 700 förmånstagare som visas i tabell 4 hade inte garanti- pension men beräknas eventuellt kunna få grundpension med det föreslagna sättet att beräkna försäkringstid. Det beror på att de i dags- läget har för kort försäkringstid (få 40-delar) och/eller för hög inkomst- grundad pension, men om försäkringstid baserad på PGI/PGBSA inkluderas kommer de få en längre försäkringstid. Eftersom de tidi- gare inte har haft garantipension går det inte att skatta den pension som reducerar deras garantipension och därmed inte heller deras eventuella nya grundpension. Den eventuella nya grundpensionen bedöms dock som relativt låg, då de har kort försäkrings- tid (alternativt för hög inkomstgrundad pension). De cirka 1 800 förmånstagarna som redovisas i tabell 5 beräknas få mer i grundpension än vad de har i garantipension på grund av att de får tillgodoräkna sig en längre försäkringstid (fler 40- delar). Männen beräknas få något mer än kvinnorna och spridningen är väldigt stor för hur de olika förmånstagarna påverkas. Även i denna grupp skulle några förmånstagare som har en pro rata-beräknad garantipension få lägre grundpension jämfört med deras garantipension. Detta gäller personer med efterlevandepension från en annan medlemsstat som har en pro rata-beräknad garanti- pension och som med det föreslagna sättet att beräkna skulle få en lägre grundpension än vad de har i garantipension. På grund av brister i data går dessa dock inte att identifiera. Förmånstagare med troliga SA/EP-år Förmånstagarna i dessa tabeller har troligtvis sin försäkringstid baserad på den försäkringstid som ligger till grund för sjukersättning eller efterlevandepension, så kallade SA/EP-tid. Det medför att deras grundpension blir svårskattad. av fallen skulle de troligt- vis få samma grundpension som garantipension, eftersom reglerna med SA/EP får tillgodoräknas kommer att kvarstå för grundpension. Vi har valt att publicera skattningarna för grundpension, trots att dessa innehåller ett stort mått av osäkerhet och är alldeles för höga. Den korrekta siffran ligger troligtvis betydligt närmare garantipen- sionen. Av tabell 6 framgår att det är drygt 5 200 förmånstagare som har en försäkringstid som ligger till grund för sjukersättning som är högre än den försäkringstid som är rapporterad i databasen. Eftersom för- säkringstiden som redovisas för garantipension är baserad på antalet bosättningsår medan beräkningarna för grundpension är baserad på personens SA-tid kommer skattningarna av grundpensionen att bli överskattade. Drygt 1 200 förmånstagare skulle få fler än två extra år med för- säkringstid med det förslagna sättet att beräkna försäkringstid, vilket framgår av tabell 7. I några enstaka fall kan skillnaden förklaras med att det beror med PGI/PGBSA, men i majoriteten av fallen beror skillnaden på att försäkringstiden i databasen (som redovisas för garantipension) enbart är baserad på antal bosättningsår medan beräkningarna för grundpension även inkluderar SA/EP-tid. Beräk- ningarna ska dock i båda fallen inkludera SA/EP-år, varpå skillnaden mellan garantipensionen och den skattade grundpensionen bör bli betydligt mindre. I de fall där bosättningsåren inte stämmer med försäkringstiden blir skattningen av pensionen som påverkar garantipensionen inte korrekt. Att summering av pensionen inte används när grundpensionen skattas beror på att utbetald pension och garantipensionsreducerande pen- sion inte är samma sak. Det bör dock inte vara några stora skillnader mellan dessa två värden. Vi har valt att sätta en gräns på att skillnaden inte får överstiga mellan utbetald pension och skattad garantipensionsreducerande pension. I dessa fall är det troligt att för- säkringstiden inte stämmer. Som framgår av tabell 8 återfinns drygt 900 förmånstagare i denna grupp. Detta avsnitt avser förmånstagare med garantipension med beslut till och med beslutsmånad . Att försöka dra några slut- satser om denna grupps eventuella nya grundpension är inte möjligt på grund av pro rata-beräkningen. Pro rata-beräkningen påverkar samtliga förmånstagare som inte har full försäkringstid och som har försäkrings- eller bosättningsperioder i en annan medlemsstat. Det man kan redovisa är hur många som har garantipension samt hur många av dem som har full försäkringstid och därmed inte påverkas. Antalet förmånstagare som har full försäkringstid och skulle fortsätta att ha det med förslaget om grundpension, är drygt 64 000, vilket framgår av tabell 9. Deras grundpension skulle bli oför- ändrad jämfört med deras garantipension. Den grupp som visas i tabell 10 omfattar drygt 21 000 förmåns- tagare. Att dra några slutsatser om denna grupp är vanskligt, mer än om deras antal samt hur mycket garantipension som har betalats ut tidigare. Vad en ny grundpension skulle bli går inte att beräkna, då beräkningarna för garantipensionen i majoriteten av fallen grundar sig på pro rata-beräkningar. Förmånstagare som har försäkrings- eller bosättningsperioder i en annan medlemsstat skulle troligtvis få en lägre grundpension, såvida de inte har år med PGI/PGBSA som kompen- serar för detta. Förmånstagare som kommer från tredje land skulle få en oförändrad grundpension jämfört med garantipensionen, såvida de inte har år med PGI/PGBSA som gör att deras nya försäk- ringstid blir längre än den för garantipension. 1.Santiagokonventionen mot organhandel. 2.Ingen regel utan undantag – en trygg sjukförsäkring med människan i centrum. 3.Effektivt, tydligt och träffsäkert –det statliga åtagandet för framtidens arbetsmarknad. 4.Framtidsval – karriärvägledning för individ och samhälle. 5.Tid för trygghet. 6.En långsiktig, samordnad och dialog baserad styrning av högskolan. –ett enklare förfarande. 9.Privat initiativrätt – planintressentens medverkan vid detaljplaneläggning. 10.Stöd för validering eller kompetens åtgärder i samband med korttidsarbete. 11.Biojet för flyget. 12.Nya befogenheter på konsumentskyddsområdet. 13.Agenda 2030 och : Världens utmaning – världens möjlighet. –med e-legitimation. 15.Komplementär och alternativ medicin och vård – säkerhet, kunskap, dialog. –med förtydligat ansvar. 17.Bebyggelse- och transportplanering för hållbar stadsutveckling. 18.För flerspråkighet, kunskaps utveckling och inkludering. Moders målsundervisning och studiehand ledning på modersmål. iarbetslivet – behovet av utökat författningsstöd. 20.Stärkt kompetens i vård och omsorg. 21.Effektivt investeringsfrämjande för hela . – dess uppgift och organisation för en god miljöförvaltning. 23.Styrkraft i funktionshinderspolitiken. 24.Stärkt integritet i idrottens antidopnings arbete. 25.Genomförande av ändringar i utstationeringsdirektivet. 26.Organbevarande behandling för donation. Praxisgenom gång och analys. 28.Komplementär och alternativ medicin och vård – ny lagstiftning. 29.God och nära vård. Vård i samverkan. 30.Moderna tillståndsprocesser för elnät. 31.F-skattesystemet – en översyn. 32.Straffrättsligt skydd för barn som bevittnar brott mellan närstående samt mot uppmaning och annan psykisk påverkan att begå självmord. 33.Ökad statlig närvaro i . 34.Förbättrat skydd för totalförsvaret. 35.Demokrativillkor för bidrag till civil samhället. + Demokrativillkor för bidrag till civilsamhället. Vägledning för hand läggare. 36.Skattelättnad för arbetsresor. En avståndsbaserad och färdmedels neutral skattereduktion för längre arbetsresor. 37.Kontroller vid högskoleprovet – ett lagförslag om åtgärder mot fusk. –nya processrättsliga verktyg. 39.En moderniserad radio- och tv-lag –genomförande av ändringar och utfall i den svenska skolan. 41.Företagare i de sociala trygghets systemen. Tillgänglig primärvård baserad på behov och kontinuitet. 43.Med tillit följer bättre resultat – tillitsbaserad styrning och ledning 44.Ett bättre premiepensionssystem. Hantering av kombinationseffekter och gruppvis bedömning av ämnen. Future chemical risk management. Accounting for combination effects and assessing chemicals in groups. 46.En ny riksbankslag. Volym 1, 2 och 3. 47.Jobbpolarisering på svensk arbetsmarknad. 48.Kan utbildning för vuxna påverka jobbchanser och inkomster? 49.En ny terroristbrottslag. 50.Fusk vid antagning till högskoleutbildning – vad händer sen? 51.Näringslivets roll inom totalförsvaret. 52.Sverige och bankunionen. Effektivt, tydligt och träffsäkert –det statliga åtagandet för framtidens arbetsmarknad. Tid för trygghet. [5] Belastningsregisterkontroll i arbetslivet –behovet av utökat författningsstöd. Genomförande av ändringar i utstationeringsdirektivet. Stöd för validering eller kompetensåtgärder i samband med korttidsarbete. Nya befogenheter på konsumentskyddsområdet. Agenda 2030 och : Världens utmaning – världens möjlighet. F-skattesystemet – en översyn. [31] Ökad statlig närvaro i . Skattelättnad för arbetsresor. En avståndsbaserad och färdmedels neutral skattereduktion för längre arbetsresor. och utfall i den svenska skolan. [40] Med tillit följer bättre resultat –tillitsbaserad styrning och ledning i staten. En ny riksbankslag. Volym 1, 2 och 3. Jobbpolarisering på svensk arbets- marknad. Kan utbildning för vuxna påverka jobbchanser och inkomster? Förbättrat skydd för totalförsvaret. [34] Näringslivets roll inom totalförsvaret. Moderna tillståndsprocesser för elnät. – ett enklare förfarande. – med e-legitimation. Praxisgenomgång och analys. Straffrättsligt skydd för barn som bevittnar brott mellan närstående samt mot uppmaning och annan psykisk påverkan att begå självmord. –nya processrättsliga verktyg. [38] En ny terroristbrottslag. Stärkt integritet i idrottens antidopnings arbete. Demokrativillkor för bidrag till civil samhället. +Demokrativillkor för bidrag till civilsamhället. Vägledning för hand läggare. En moderniserad radio- och tv-lag –genomförande av ändringar i AV-direktivet. Biojet för flyget. – med förtydligat ansvar. [16] miljöövervakning –dess uppgift och organisation för en god miljöförvaltning. Hantering av kombinationseffekter och gruppvis bedömning av ämnen. Future chemical risk management. Accounting for combination effects and assessing chemicals in groups. Privat initiativrätt – planintressentens medverkan vid detaljplaneläggning. Bebyggelse- och transportplanering för hållbar stadsutveckling. Företagare i de sociala trygghetssystemen. Santiagokonventionen mot organhandel. Ingen regel utan undantag – en trygg sjukförsäkring med människan i centrum. Komplementär och alternativ medicin och vård – säkerhet, kunskap, dialog. Stärkt kompetens i vård och omsorg. [20] Styrkraft i funktionshinderspolitiken. Organbevarande behandling för donation. Komplementär och alternativ medicin och vård – ny lagstiftning. God och nära vård. Vård i samverkan. Tillgänglig primärvård baserad på behov och kontinuitet. Ett bättre premiepensionssystem. [44] Grundpension. Framtidsval – karriärvägledning för individ och samhälle. En långsiktig, samordnad och dialog baserad styrning av högskolan. För flerspråkighet, kunskapsutveck ling och inkludering. Modersmåls undervisning och studiehandledning på modersmål. Kontroller vid högskoleprovet – ett lagförslag om åtgärder mot fusk. Fusk vid antagning till högskoleutbildning – vad händer sen? Effektivt investeringsfrämjande för hela .