sou · H7B324 · 2019-06-03 00:00:00 — I bedrivs antidopningsarbetet av en offentlig självägande institution kallad Antidoping , som hör hemma under . Antidopningsarbetet har stöd i författning. Det finns även bestämmelser om behandlingen av personuppgifter i antidopningsarbetet. I bedrivs antidopningsarbetet av en registrerad förening som i antidopningssammanhang benämns (ADK, även kallat FINADA). Föreningen består av fyra medlemmar; de två olympiska kommittéerna, samt . har, liksom , ingen lagstiftning om dopning inom idrotten. I den finska dataskyddslagen (5.12.2018/1050) anges dock i vilka fall den rättsliga grunden allmänt intresse (artikel 6.1 e i dataskyddsförordningen) kan användas vid behandling av personuppgifter. Av lagen framgår också att känsliga personuppgifter om hälsa och genetiska uppgifter får behandlas i antidopningsarbetet. Antidopningsarbetet i utförs av en fristående stiftelse benämnd Antidoping . Stiftelsen grundades gemensamt av , de olympiska kommittéerna och staten. Inte heller har någon lagstiftning om antidopningsverksamheten inom idrotten. Det pågår dock ett lagstiftningsarbete i syfte att bl.a. införa en rättslig grund för behandlingen av personuppgifter i antidopningsarbetet. Ambitionen är att ett lagförslag ska läggas fram . I bildades en statlig myndighet med ansvar för antidopningsarbetet inom idrotten. infördes en tillhörande lagstiftning som innehåller bestämmelser om behandling av personuppgifter i antidopningsarbetet. 5Personuppgiftsbehandling vid antidopningsarbete inom idrotten 5.1Personuppgiftsbehandling inom ramen för RF:s antidopningsarbete Som har framgått bedrivs antidopningsarbetet inom idrotten i främst av RF, som är svensk idrotts nationella antidopningsorganisation enligt världsantidopningskoden. Arbetet leds och koordineras av den oberoende , som väljs av RF-stämman. Det operativa arbetet utförs dock av Antidopingavdelningen inom RF, under benämningen Svensk Antidoping. Antidopingavdelningen behandlar i sin dagliga verksamhet personuppgifter, vilket är nödvändigt för att ett effektivt antidopningsarbete ska kunna utföras i enlighet med världsantidopningskoden. Arbetet styrs av koden och dess tillhörande standarder. Arbetet vid Antidopingavdelningen kan delas in i fem olika områden; dispenshandläggning, vistelserapportering, dopningskontroller, resultathantering samt underrättelsearbete. Antidopingavdelningen har i en promemoria daterad redogjort för avdelningens hantering av personuppgifter inom dessa områden. I avsnitten 5.1.1– 5.1.5nedan följer en kortfattad beskrivning av personuppgiftsbehandlingen. Beskrivningen grundar sig till stora delar på Antidopingavdelningens promemoria och bedömningar i denna men ska inte ses som en beskrivning av den behandling som vår lag kommer att tillåta (se vidare avsnitt 6). Personuppgiftsbehandling vid antidopningsarbete inom idrotten Möjligheten till dispens från dopningsreglerna har tillkommit för att idrottsutövare som av medicinska skäl måste ta dopningsklassade läkemedel ska kunna utöva sin idrott. För att få dispens måste en idrottsutövare kunna styrka sitt behov av den förbjudna substansen eller preparatet. Alla idrottsutövare som använder dopningsklassade substanser eller preparat och är på hög tävlingsnivå ska söka dispens så snart en behandling påbörjas eller planeras. En idrottsutövare på lägre nivå kan söka dispens vid behov, när idrottsutövaren lämnat ett positivt dopningsprov. Om idrottsutövaren då kan styrka ett medicinskt grundat behov av den aktuella substansen erhålls en retroaktiv dispens. Vid dispensansökan ska idrottsutövaren fylla i en blankett med uppgifter om bl.a. namn, kön, personnummer, adress och andra kontaktuppgifter, förening, förbund och namn på läkare. Till blanketten ska fogas ett heltäckande medicinskt underlag, såsom journaler och utlåtande från en legitimerad läkare som intygat behovet av behandlingen. Genom att underteckna dispensansökan anses idrottsutövaren lämna sitt samtycke till att behandling av de aktuella personuppgifterna får företas, dels för att utvärdera dispensansökan och dels för att utreda en misstänkt förseelse mot dopningsreglerna. Till ansökan finns en bilaga med information om behandling av personuppgifterna. Dispensansökan skickas till Antidopingavdelningens dispenshandläggare. All information registreras i det interna datasystemet PROVA samt i databas . registreras endast uppgifter om födelsedatum, kön, nation, idrott, namn på läkare, substans och medicinering i . Enligt världsantidopningskoden krävs dock att all information förs in i det datasystemet. Antidopingavdelningen, samt idrottsutövarens internationella specialidrottsförbund har tillgång till idrottsutövarens uppgifter i . På förfrågan kan andra organisationer få tillgång till uppgifterna, för att underlätta för idrottsutövaren. Beslut om idrottsutövaren ska erhålla dispens eller inte fattas av (se avsnitt 3.3.2). Överföring av dispensansökan till sker elektroniskt. Personuppgiftsbehandling vid antidopningsarbete inom idrotten Samtliga dispensansökningar sparas såväl digitalt som fysiskt i pärmar. Pärmarna förvaras i låsta skåp på . Även de ansökningar som fått avslag sparas. Dispensansökningar och beslut sparas , vilket motsvarar preskriptionstiden för dopningsförseelser. Den medicinska informationen sparas efter det att dispensen inte länge är giltig. För att dopningskontroller ska kunna utföras utanför tävling är det nödvändigt att veta var idrottsutövarna befinner sig. Vistelserapportering utförs därför av de idrottsutövare som uppnår en så pass hög idrottslig prestationsnivå att de regelbundet bör dopningstestas. I vistelserapporterar ca 230 idrottsutövare individuellt. Därtill ansvarar 60 föreningar med elitlag inom fem idrotter för att lämna vistelserapporter avseende laget i stort (s.k. kollektiv rapportering). Vid kollektiv rapportering lämnas inte uppgifter om enskilda individer, utan rapporteringen avser var laget ska befinna sig . Det finns inte heller något individuellt ansvar för den kollektiva vistelserapporteringen. För det fall det finns intresse av att följa en enskild idrottsutövare i en lagidrott åläggs denne att vistelserapportera individuellt. De idrottsutövare som vistelserapporterar individuellt är uppdelade i två olika pooler; den nationella kontrollpoolen och den internationella kontrollpoolen. Den internationella kontrollpoolen omfattar de idrottsutövare som valts ut av respektive internationellt specialidrottsförbund. I den nationella kontrollpoolen ingår idrottsutövare som uppfyller vissa kriterier som de nationella idrottsförbunden i samråd med Antidopingavdelningen har satt upp. Namn på de idrottsutövare som tillhör någon kontrollpool publiceras på de internationella specialidrottsförbundens respektive RF:s hemsida. Idrottsutövarna anses lämna sitt samtycke till behandling av deras personuppgifter vid inträde i den nationella kontrollpoolen. Vistelserapportering innebär bl.a. att en idrottsutövare ska ange var han eller hon kommer att befinna . Det finns möjlighet att ändra denna uppgift fram till den uppgivna perioden startar. Många sena ändringar kan dock uppfattas som ett misstänkt beteende och medföra fler dopningskontroller. Personuppgiftsbehandling vid antidopningsarbete inom idrotten Om en idrottsutövare inte befinner sig på angiven plats vid angivet tillfälle (s.k. bomkontroll) innebär det en s.k. delförseelse. Tre bomkontroller, underlåtelser att lämna rapport eller felaktiga eller ofullständigt lämnade uppgifter utgör en dopningsförseelse. En vistelserapport ska lämnas in kvartalsvis och innehålla uppgifter om identitet, idrottslig anknytning, vistelseuppgifter för en 60-minutersperiod , kontinuerligt återkommande aktiviteter såsom träning och arbete, var idrottsutövaren sover samt tävlingsaktivitet. Rapporteringen kan utföras av ett ombud. Det yttersta ansvaret för att uppgifterna är korrekta ligger dock på idrottsutövaren vid individuell rapportering. Vistelserapporteringen sker av idrottsutövaren själv direkt i datasystemet . De föreningar som lämnar kollektiva vistelserapporter gör det i stället i ett system som utvecklats för internt bruk av Antidopingavdelningen. Endast RF har tillgång till uppgifter som lämnas i det systemet. Personuppgifterna i blir tillgängliga enbart för de personer som är beroende av att ha tillgång till dem för att kunna genomföra sina arbetsuppgifter enligt antidopningsreglementet. Antidopingavdelningen har möjlighet att ge andra aktörer, såsom större tävlingsorganisationer, nationella antidopningsorganisationer samt internationella och nationella specialidrottsförbund, tillgång till uppgifterna om den aktuella informationen är nödvändig för att det mottagande organet ska kunna fullgöra sina skyldigheter enligt världsantidopningskoden. Uppgifter som avser vistelserapportering sparas normalt . Alla idrottsutövare som tillhör en förening under RF är skyldiga att ställa upp på dopningskontroll genom såväl urinsom blodprov. En vägran att ställa upp innebär att dopningskontrollen inte kan utföras och idrottsutövaren rapporteras för en misstänkt förseelse mot antidopningsreglerna. Urinprov är den vanligaste formen av dopningskontroll. För ett urinprov krävs att en dopningskontrollfunktionär av samma kön övervakar urineringen. Vad gäller blodprov krävs att en legitimerad sjuksköterska eller läkare tar provet. Personuppgiftsbehandling vid antidopningsarbete inom idrotten En dopningskontroll inleds genom att en dopningskontrollfunktionär kallar idrottsutövaren och förklarar vilka rättigheter och skyldigheter denne har i samband med kontrollen. Idrottsutövaren ombeds att skriva under en kallelse och anses därmed samtycka till att kontrollen genomförs. Vid själva kontrollen fyller dopningskontrollfunktionären i uppgifter om idrottsutövarens personnummer, adress, förening m.m. i ett kontrollformulär. Uppgift om idrottsutövarens bruk av läkemedel och andra preparat kan också anges där. När provtagningen är klar ska idrottsutövaren läsa genom och signera kontrollformuläret. Dopningsproven och en kopia av dopningskontrollformuläret som inte avslöjar idrottsutövarens identitet skickas till Dopinglaboratoriet vid för analys. Övriga kopior av dopningskontrollformuläret skickas via post till Antidopingavdelningen. Den enskilde får också en kopia av formuläret. Hos Antidopingavdelningen skrivs uppgifterna från dopningskontrollformuläret in i PROVA, alltså Antidopingavdelningens interna datasystem, och en kopia av formuläret sparas i en pärm i låst skåp på . För idrottsutövare som ingår i en kontrollpool registreras en kopia av dopningskontrollformuläret i , alltså databas. Denna kopia kan endas ses av men kan öppnas upp till andra aktörer om det anses motiverat. Dopningskontrollformulären och andra handlingar avseende testningen får sparas om det inte finns någon indikation på en misstänkt dopningsförseelse. Om en sådan indikation föreligger eller om själva urinprovet sparas för eventuell omtestning, får dokumentationen sparas . Provresultat sparas hos Antidopingavdelningen , oavsett om resultatet är positivt eller negativt. Uppgifter som sparas i ett biologiskt pass, dvs. en medicinsk profil som innehåller resultaten av en idrottsutövares urin- och blodvärden , ska gallras senast . För det fall en förbjuden substans finns i ett dopningstest inleds ett dopningsärende. Om idrottsutövaren har dispens för den aktuella substansen avskrivs ärendet. I annat fall underrättas idrottsutövaren Personuppgiftsbehandling vid antidopningsarbete inom idrotten om det positiva provsvaret. I underrättelsen framhålls utövarens rättigheter och skyldigheter samt möjlighet att inkomma med ett yttrande . Efter yttrandetiden beslutas om det finns skäl att driva ärendet vidare eller inte. Om ärendet inte avskrivs anmäls det till , som är första instans som prövar bestraffningsärenden enligt Idrottens antidopingreglemente. Antidopingavdelningen lämnar också ett förslag till påföljd. En utredning kan också inledas exempelvis om en idrottsutövares biologiska pass visar något anmärkningsvärt eller vid misstänkta förseelser mot vistelserapporteringen. Om tillräcklig bevisning anses finnas för att gå vidare med ärendet kan ytterligare material inhämtas. Det kan innebära att fler dopningstester behöver utföras på idrottsutövaren eller att intervjuer behöver hållas. Vid resultathanteringen behandlas de personuppgifter som angivits i dopningskontrollformuläret. Behandlingen sker i Antidopingavdelningens interna databas ”Falldatabasen”. Endast de personer som handlägger bestraffningsärenden har behörighet att logga in i detta datasystem. För det fall idrottsutövaren inkommit med ett yttrande skrivs uppgifter från yttrandet inte in i datasystemet utan sparas i en ärendemapp som har skapats för ärendet. I de ärenden som är av mer komplicerad natur inhämtas synpunkter från ledamöterna i . Kommissionen erhåller materialet elektroniskt. Den underrättelse som skickas till idrottsutövaren skickas även för kännedom till idrottsutövarens förening eller klubb, nationella specialidrottsförbund samt till den dopningskontrollfunktionär som var ansvarig under dopningskontrollen. Om idrottsutövaren är på högre än nationell nivå ska även en kopia av underrättelsen skickas till det internationella specialidrottsförbundet och till . Denna överföring sker genom e-post. Endast idrottsutövaren och den dopningskontrollansvarige erhåller en kopia av analyssvaret. erhåller vid en anmälan dokumentationen i ärendet. Efter att ett beslut meddelats av skickas en kopia av beslutet till det internationella specialidrottsförbundet samt till . Om en idrottsutövare är på hög nivå bifogas även en kort sammanfattning av beslutet. För det fall beslutar om avstängning av en idrottsutövare offentliggörs beslutet dessutom på RF:s kungörelsesida. Webbplatsen har ett utgivningsbevis från Myndigheten för press, radio och tv som innebär att den uppfyller kraven för grundlagsskydd. Vid en kungörelse av ett beslut Personuppgiftsbehandling vid antidopningsarbete inom idrotten publiceras namn på den som begått överträdelsen, berörd idrott, typ av förseelse, de konsekvenser som ålagts idrottsutövaren samt en sammanfattning av innehållet i beslutet. En kungörelse sker oavsett vilken nivå idrottsutövaren idrottar på och kan därmed avse även idrottsutövare på motionsnivå. För idrottsutövare som är under nationell nivå har beslutat att varken ange förseelse, förbjuden substans eller att sammanfatta beslutet. Om idrottsutövaren är sker ingen publicering. Information om sanktioner, bestraffningsbeslut och tillhörande dokumentation sparas hos Antidopingavdelningen . Det finns enligt världsantidopningskoden ett krav på att signatärerna av koden ska se till att de kan införskaffa, bedöma och bearbeta information som gäller möjliga förseelser mot antidopningsreglementet från alla tillgängliga källor. Den inhämtade informationen ska användas för att utveckla effektiva och proportionella dopningskontrollplaner, för att planera särskilda dopningskontroller eller för att utreda möjliga förseelser mot antidopningsreglerna (se artikel 5.8 i världsantidopningskoden). Ett sorts underrättelsearbete ska således utföras i antidopningsarbetet. Antidopingavdelningen utför också ett sådant underrättelsearbete. Arbetet består till stor del av analys och bearbetning av tips som kommer in via mejl eller en tipsfunktion som finns på RF:s hemsida . Tips lämnas också via muntliga källor. Tipsen kan gälla misstankar om att en lagkamrat eller föreningsmedlem använder sig av dopningsmedel. Information hämtas vidare in från öppna källor på internet, såsom tidningsartiklar och sociala medier, och kan avse var en person befinner sig och i vilket sällskap. Även information från offentliga domar i brottmål rörande dopningsbrott hämtas in och personnummer som anges i domarna jämförs med register över vilka som är aktiva inom idrotten. De personuppgifter som normalt behandlas i detta jämförande arbete rör namn, personnummer och idrottsutövares föreningstillhörighet. Den information som hämtas in i underrättelsearbetet läggs till grund för beslut om extra dopningskontroller eller kan i sig ligga till grund för utredning av en särskild dopningsförseelse. Personuppgiftsbehandling vid antidopningsarbete inom idrotten Personuppgifter som behandlas i underrättelsearbetet gallras tidigast efter bedömning av inkommen information. Uppgifterna raderas alternativt anonymiseras senast eller efter avslutad utredning. 5.2Personuppgiftsbehandling i antidopningsarbete utanför RF Antidopningsarbetet inom idrotten i förekommer även i viss mån utanför RF. Arbetet kan exempelvis utföras av ett specialidrottsförbund och anknutna föreningar som inte ingår i RF, men som tillhör ett internationellt specialidrottsförbund som är signatär av världsantidopningskoden och därför har krav på sig utföra ett antidopningsarbete. Antidopningsarbete kan även utföras av kommersiella aktörer som exempelvis genomför dopningskontroller på uppdrag av en signatär av världsantidopningskoden. Det kan även sägas förekomma antidopningsarbete vid Dopinglaboratoriet vid . Eftersom arbetet mot dopning inom idrotten är en i hög grad internationell angelägenhet kan det även förekomma att antidopningsarbete utförs i av aktörer som inte är etablerade här. Exempelvis kan dopningskontroller utföras i av andra länders nationella antidopningsorganisationer, internationella specialidrottsförbund och tävlingsarrangörer. I all denna verksamhet kan det förekomma behandling av personuppgifter. Vi återkommer till dessa frågor i avsnitt 7.2. 6En lag om behandlingen av personuppgifter 6.1Rättslig grund för behandling av personuppgifter Bedömning: Behandlingen av personuppgifter i idrottens antidopningsarbete kan stödjas på den rättsliga grunden att den är nödvändig för att utföra en uppgift av allmänt intresse enligt artikel 6.1 e i dataskyddsförordningen. Det behöver dock införas en nationell reglering för att den rättsliga grunden ska kunna användas. Som tidigare konstaterats är dataskyddsförordningen tillämplig . Förordningen utgör numera den generella regleringen för personuppgiftsbehandling inom EU och är direkt tillämplig i . Dataskyddsförordningen både förutsätter och tillåter nationella bestämmelser som kompletterar delar av förordningen genom specificeringar eller undantag. Arbetet mot dopning inom idrotten innebär att personuppgifter behöver behandlas. För att personuppgifter över huvud taget ska kunna behandlas i antidopningsarbetet krävs dock att det finns en rättslig grund för behandlingen i dataskyddsförordningen. De rättsliga grunderna räknas upp i artikel 6.1 a–f i förordningen. Uppräkningen är uttömmande. För det fall inget av villkoren är uppfyllt är behandlingen således inte laglig och får inte utföras. Nedan behandlas endast de rättsliga grunder som möjligen skulle kunna tillämpas vid antidopningsarbete inom idrotten. En lag om behandlingen av personuppgifter Enligt punkten a får behandling ske om den registrerade har lämnat sitt samtycke till behandlingen. Enligt punkten b kan behandling ske om den är nödvändig för att fullgöra ett avtal i vilket den registrerade är part eller för att vidta åtgärder på begäran av den registrerade innan ett sådant avtal ingås. I punkten c anges att behandling får utföras om den är nödvändig för att fullgöra en rättslig förpliktelse som åvilar den personuppgiftsansvarige. Enligt punkten e får behandling ske om den är nödvändig för att utföra en uppgift som är av allmänt intresse. I punkten f anges att uppgifter får behandlas efter en intresseavvägning mellan den registrerades och den personuppgiftsansvariges eller en tredje parts berättigade intressen. Samtycke som rättslig grund Det förekommer att personuppgifter behandlas inom idrottens antidopningsarbete med stöd av ett samtycke från den enskilde. Inom RF anses personuppgifter behandlas med stöd av den enskildes samtycke vid vistelserapportering, dispenshantering och dopningskontroller. Samtycke definieras i artikel 4.11 i dataskyddsförordningen som varje slag av frivillig, specifik, informerad och otvetydig viljeyttring, genom vilken den registrerade, antingen genom ett uttalande eller genom en entydig bekräftande handling, godtar behandling av personuppgifter som rör honom eller henne. I artikel 7 finns ytterligare bestämmelser om samtycke, som är nya i förhållande till det tidigare gällande dataskyddsdirektivet och personuppgiftslagen (1998:204). Där anges bl.a. att den personuppgiftsansvarige ska kunna visa att den registrerade har samtyckt till behandling av sina personuppgifter. En begäran om samtycke ska göras i begriplig och lätt tillgänglig form med användande av klart och tydligt språk och kunna särskiljas från andra frågor. De registrerade ska vidare ha rätt att när som helst återkalla sitt samtycke. Av skäl 32 till dataskyddsförordningen framgår att tystnad, på förhand ikryssade rutor eller inaktivitet inte bör utgöra samtycke. Vidare anges i skäl 42 att samtycke inte bör betraktas som frivilligt om den registrerade inte har någon genuin eller fri valmöjlighet eller inte utan problem kan vägra eller ta tillbaka sitt samtycke. I skäl 43 anges att samtycke inte bör utgöra giltig rättslig grund i ett särskilt En lag om behandlingen av personuppgifter fall där det råder betydande ojämlikhet mellan den registrerade och den personuppgiftsansvarige. Artikel 29-gruppen har antagit riktlinjer avseende dataskyddsförordningens krav på att ett samtycke ska ha lämnats frivilligt. Europeiska dataskyddsstyrelsen, som har ersatt Artikel 29-gruppen, har godkänt riktlinjerna. I dessa anges bl.a. att samtycke generellt sett endast kan vara den lämpliga rättsliga grunden om den registrerade får en genuin valmöjlighet att godta eller vägra godta de villkor som ges eller att vägra godta dem utan problem (se WP259 rev. 01, s. 4). Artikel 29-gruppen har tidigare, , lämnat yttranden angående förhållandet mellan antidopningsarbetet enligt världsantidopningskoden och det tidigare gällande dataskyddsdirektivet. I yttrandena påpekas att idrottsutövarnas samtycke till personuppgiftsbehandlingen vanligtvis inte kan anses vara lämnat frivilligt (se yttrande 3/2008 s. 5 och 4/2009 s. 11 f.). Det är tveksamt huruvida det samtycke till personuppgiftsbehandlingen inom antidopningsarbetet som lämnas av den enskilde uppfyller dataskyddsförordningens krav på en specifik, informerad och otvetydig viljeyttring. Det står inte heller klart att samtycket uppfyller förordningens krav på frivillighet. Något alternativ till idrottande i utanför RF finns inte i många idrotter varför en genuin möjlighet att avstå från att lämna samtycke utan att drabbas av negativa konsekvenser saknas. En vägran att samtycka till en dopningskontroll kan vidare i sig anses innebära en förseelse mot världsantidopningskoden och Idrottens antidopingreglemente. Dessutom kommer den enskildes personuppgifter att behandlas inom idrottens antidopningsarbete även om den enskilde skulle ta tillbaka sitt samtycke efter en utförd dopningskontroll. Dessa förhållanden medför enligt vår mening att samtycke inte är en lämplig rättslig grund för den personuppgiftsbehandling som sker inom idrottens antidopningsarbete. Någon annan av de rättsliga grunderna i dataskyddsförordningen bör därför användas. Annan rättslig grund för behandlingen Det saknas konsensus mellan EU:s medlemsstater om vilken rättslig grund som föreligger för antidopningsarbetet inom idrotten. I den av utgivna utvärderingen av antidopningsarbetet En lag om behandlingen av personuppgifter (Anti-doping and Data Protection, An evaluation of the anti-doping laws and practices in the EU Member States in light of the Protection Regulation, 2017) rekommenderas att någon av grunderna rättslig förpliktelse eller allmänt intresse används. Avtal anses inte vara en lämplig rättslig grund eftersom ett fritt och informerat samtycke krävs även för att ingå ett avtal.