sou · H7B327 · 2019-05-29 00:00:00 — gäller på brottsbalksområdet, inte kan beakta omständigheter utan- för det yttrande som är föremål för prövning (se t.ex. JK:s beslut , dnr 9840-17-3.1, och kapitel 4 ovan för en närmare genomgång av denna fråga). Dessutom anses yttrandefriheten ha ett särskilt starkt skydd på det grundlagsskyddade området, vilket inne- bär att även bedömningen av en symbol i sig kan skilja sig mot en prövning på brottsbalksområdet. Vi har dock noterat en viss ändrad praxis hos JK innebärande att spridande av symboler som inte tidigare bedömts utgöra hets mot folkgrupp nu kan bedömas som brottsliga. 6.3.9Den nuvarande regleringen är ändamålsenlig Utifrån vår genomgång av domstolarnas och JK:s praxis avseende straffansvaret för hets mot folkgrupp i fråga om symboler är det vår bedömning att den nuvarande regleringen är ändamålsenligt utformad. Bestämmelserna om hets mot folkgrupp har i praxis fått ett vid- sträckt tillämpningsområde. Sedan HD:s avgörande i NJA 1996 s. 577 står det klart att symboler kan omfattas av bestämmelserna. Det är vidare ett relativt stort antal olika symboler som har prövats i praxis och inte bara symboler med koppling till nationalsocialismen. Med undantag för rena bevisfrågor, t.ex. om den tilltalade spridit en viss symbol, har de allra flesta åtal för spridande av rasistiska och liknande symboler lett till fällande dom. Vi anser inte heller att praxis beträf- fande tyrrunan kan medföra en annan bedömning, varvid vi beaktar att den symbolen är föremål för domstolsprövning. 6.4Bör den straffrättsliga regleringen i fråga om symboler förtydligas eller kompletteras? Bedömning: Det saknas skäl att genomföra några förändringar i den nuvarande straffrättsliga regleringen av rasistiska och liknande symboler. Bestämmelserna om hets mot folkgrupp behålls oför- ändrade. Det bör inte heller införas något särskilt förbud mot offentlig användning av vissa symboler. Vår sammantagna bedömning är att bestämmelserna om hets mot folkgrupp inte bör ändras och att det inte bör införas något särskilt förbud mot vissa symboler. En ändring eller komplettering av den nuvarande straffrättsliga regleringen bör inte genomföras om det inte finns påtagliga behov av det. Bestämmelserna om hets mot folkgrupp innebär en inskränkning av yttrandefriheten och det finns ett intresse av att yttrandefriheten är så vidsträckt som möjligt. En eventuell nytta av att utvidga eller komplettera den straffrättsliga regleringen måste därför vägas mot detta intresse. En sådan förändring måste även vara förenlig med våra grundlagar och . Härutöver måste mer allmänna nackdelar som kan följa av förändringar i befintliga regelsystem be- aktas, såsom att etablerade rekvisit byts ut eller tas bort. Utifrån vår genomgång av domstolarnas och JK:s praxis har vi funnit att bestämmelserna om hets mot folkgrupp är ändamålsenligt utformade. Det finns därför inte något behov av att ändra eller kom- plettera den nuvarande regleringen. Denna bedömning grundar sig framför allt på att de flesta åtal har lett till fällande dom och att det endast är i några enstaka domar som den tilltalade frikänts på grund av att domstolen ansett att spridande av den aktuella symbolen inte inneburit hot eller missaktning. Det befintliga straffbara området får därmed bedömas som tillräckligt. Vår bedömning överensstämmer därmed med den som regeringen har gjort. I samband med avskaffande av den s.k. uniforms- lagen ansåg regeringen att bestämmelserna om hets mot folkgrupp i praxis fått en vidsträckt tillämpning och kommit att omfatta i princip alla, även indirekta, uttryck för rasism eller främlingsfientlighet. Reger- ingen ansåg då att det inte fanns något behov av ett specifikt förbud, vid sidan av bestämmelserna om hets mot folkgrupp, mot att bära rasistiska symboler och liknande (se prop. 2001/02:59 s. 22 och 43). Även om vi har funnit att den nuvarande straffrättsliga regleringen i fråga om rasistiska och liknande symboler inte bör ändras eller kom- pletteras har vi under vårt arbete stött på några områden där det kan finnas utrymme för utveckling eller som annars kan vara värda att lyfta fram. Vi utvecklar våra tankegångar om detta kortfattat nedan. Det verkar finnas ett behov av ökad kunskap om brottet hets mot folkgrupp och rasistiska och liknande symboler inom hela rättsväsen- det. Genom ökad kunskap skulle förutsättningarna för att tillämpa befintlig lagstiftning på ett mer enhetligt och korrekt sätt förbättras. Som vi har lyft fram i bl.a. det här kapitlet finns det fördelar med att bestämmelserna om hets mot folkgrupp innehåller breda begrepp som missaktning och att tidigare bedömningar därmed kan omprövas uti- från bl.a. rådande värderingar i samhället. Tillämpningen av bestäm- melserna innebär dock även utmaningar. Vi har t.ex. noterat att rätts- väsendet, bl.a. , ibland tillmäter beslut av JK stor vikt även utanför det grundlagsskyddade området. Det bör härvid noteras att JK har att beakta de särskilda förutsättningar som gäller på det området och som i huvudsak innebär att JK inte har möjlighet att göra samma helhetsbedömning som vid en utredning av brottsbalksbrottet hets mot folkgrupp. En annan fråga, som vi har lyft fram i kapitel 4, är att det kan finnas anledning att se över hur gärningsbeskrivningarna utformas i mål om hets mot folkgrupp avseende symboler. har extremistiska organisationer framför allt inom vit makt-miljön tagit allt större plats i det offentliga rummet. Detta har föranlett en diskussion om hur straffbestämmelserna om hets mot folkgrupp kan tillämpas när det gäller rasistiska och liknande symboler. En särskild utredare ska därför •göra en genomgång av domstolarnas och Justitiekanslerns praxis avseende hur straffansvaret för hets mot folkgrupp har till- lämpats i fråga om symboler, •ta ställning till om den nuvarande straffrättsliga regleringen i fråga om rasistiska och liknande symboler är ändamålsenligt ut- formad, •överväga behovet av och förutsättningarna för att förtydliga eller komplettera dagens lagstiftning, och •lämna författningsförslag om utredaren kommer fram till att lag- stiftningen bör ändras. Uppdraget ska redovisas . Kriminaliseringen av hets mot folkgrupp … Enligt regeringsformen har var och en rätt till yttrandefrihet och i tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen finns ett särskilt skydd för tryckfriheten och motsvarande frihet att yttra sig i vissa andra medier. Detta betyder dock inte att vad som helst får uttryckas. Straffansvaret för hets mot folkgrupp är exempel på en begränsning av de nämnda friheterna. Enligt 16 kap. 8 § är det straffbart som hets mot folkgrupp att i ett uttalande eller i ett annat meddelande som sprids hota eller uttrycka missaktning för en folkgrupp eller en annan sådan grupp av personer med anspelning på ras, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung, trosbekännelse eller sexuell läggning. Straffet är fängelse i högst . I ringa fall är straffet böter. Om brottet är grovt döms till fängelse i lägst och högst . Vid bedömningen av om brottet är grovt ska det särskilt beaktas om meddelandet haft ett särskilt hotfullt eller kränkande innehåll och spritts till ett stort antal personer på ett sätt som varit ägnat att väcka betydande uppmärksamhet. Hets mot folkgrupp utgör även ett tryck- och yttrandefrihets- brott och är därigenom straffbart också om det begås genom tryckt skrift eller något annat grundlagsskyddat medium (7 kap. 4 § 11 tryck- frihetsförordningen och 5 kap. 1 § första stycket yttrandefrihets- grundlagen). Straffansvaret för hets mot folkgrupp infördes och har änd- rats , t.ex. 2003 när det utvidgades så att det även omfattar hot och uttryck för missaktning med anspelning på sexuell läggning. Regeringen har föreslagit att också könsöverskridande iden- titet eller uttryck ska läggas till i straffbestämmelserna. De ändringarna föreslås träda i kraft (prop. 2017/18:59). har som vilande antagit förslaget till ändring i tryckfrihetsförord- ningen och skjutit upp behandlingen av förslaget till ändring i brotts- balken till nästa (bet. 2017/18:KU14 och 2017/18:KU16, rskr. 2017/18:281 och 2017/18:336). … har visat sig kunna tillämpas på många situationer … Lagtexten preciserar inte vilka olika former av uttalanden och andra meddelanden som kan utgöra hets mot folkgrupp. Av förarbetena framgår dock att meddelanden inte behöver vara verbala utan även kan bestå i t.ex. gester eller bilder (prop. Genom rätts- praxis har det också klarlagts att det inte krävs att meddelandet uttryckligen innehåller något kränkande omdöme om en viss grupp. Exempelvis har konstaterat att texten ”Zigenare får ej beträda campingen” på en skylt vid infarten till en campingplats indirekt uttryckte ett omdöme om romers egenskaper och upp- trädande som måste anses nedsättande för folkgruppens anseende. Gärningen bedömdes som hets mot folkgrupp (NJA 1982 s. 128). Rättsläget ansågs tidigare vara oklart när det gäller frågan om huruvida bärandet av vissa symboler är ett sådant uttryck som kan falla under straffansvaret. Att så kan vara fallet klargjordes dock i en dom från i ett mål där den åtalade bland män- niskor på allmän plats hade burit vissa märken på sin klädsel med anknytning till nationalsocialistiska rörelser. Genom att bära märkena –som bl.a. föreställde den s.k. odalrunan samt en örn och en lager- krans – bland andra människor ansåg att den åtalade hade spridit ett budskap som uttryckte missaktning av män- niskor tillhörande andra folkgrupper än den nordiska (NJA 1996 s. 577). Frågan om att införa ett särskilt straffsanktionerat förbud mot användning av vissa symboler har övervägts tidigare. års rättsfall föreslogs i departementspromemorian Förbud mot rasistiska symboler m.m. att lagen om förbud mot politiska uniformer skulle upphävas och ersättas med en ny straffbestämmelse i (Ds 1996:33). Enligt förslaget skulle det vara straffbart att, på ett sätt som är ägnat att väcka allmän anstöt, offentligt bära eller annars offentligt bruka symboler som kan förknippas med allvarlig för- följelse av en folkgrupp eller en annan sådan grupp av personer på grund av ras, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung eller tros- bekännelse. Straffansvaret skulle inte omfatta den som gör sig skyl- dig till hets mot folkgrupp. Promemorian remissbehandlades men regeringen gjorde därefter, i kommittédirektiven Brottslighet med anknytning till vissa organisationer, m.m. (dir. 1998:66), bedöm- ningen att det med hänsyn till utgången i NJA 1996 s. 577 för när- varande inte fanns något behov av ett specifikt förbud mot att bära rasistiska symboler. …men tillämpningen måste ta hänsyn till de grundläggande fri- och rättigheterna Lagstiftningen om hets mot folkgrupp innebär inte att varje uttryck för missaktning för en skyddad grupp är straffbelagt. Förarbetena betonar att hetsbrottet inte är avsett att hindra en fri och saklig debatt om de grupper som skyddas, och för straffbarhet krävs att det är fullt klart att uttalandet överskrider gränsen för en saklig och vederhäftig diskussion (se senast prop. 2017/18:59 s. 41). Det kan i det enskilda fallet vara nödvändigt att överväga att inte döma för hets mot folkgrupp därför att omständigheterna är sådana att en fällande dom skulle strida mot grundlag eller den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grund- läggande friheterna (). Således har ogillat ett åtal sedan den med beaktande av praxis funnit att en konventions- enlig tolkning av brottsbalksbestämmelsen om hets mot folkgrupp gav anledning till en mer restriktiv tillämpning än vad förarbetena gav uttryck för. Åtalet gällde nedsättande uttalanden om homo- sexuella som en pingstpastor gjort i en predikan under rubriken ”Är homosexualitet en medfödd drift eller onda makters spel med män- niskor” (NJA 2005 s. 805). I ett annat avgörande fann att en konven- tionsenlig tillämpning av bestämmelsen tillät att de tilltalade dömdes för hets mot folkgrupp. De hade tillsammans och i samråd spridit ett hundratal flygblad på en skola. På flygbladen beskrevs homosexuali- tet som promiskuöst och som orsak till hiv och aids och det fanns ett påstående om att, som det uttrycktes i flygbladen, ”homosex- lobbyn” försöker avdramatisera pedofili (NJA 2006 s. 467). Fallet prövades av som fann att den fällande domen innebar en inskränkning av yttrandefriheten men menade att inskränk- ningen inte varit oproportionerlig i förhållande till det legitima ändamålet och att de skäl som lagt till grund för åtgärderna varit relevanta och tillräckliga. Inskränkningen av ytt- randefriheten kunde därför av de nationella myndigheterna anses vara nödvändig i ett demokratiskt samhälle för att skydda andras goda namn och rykte samt rättigheter (Vejdeland m.fl. mot , dom i mål nr 1813/07). Uppdraget att sammanställa praxis om hur straffansvaret för hets mot folkgrupp har tillämpats i fråga om symboler har extremistiska organisationer framför allt inom vit makt-miljön tagit allt större plats i det offentliga rummet. Detta har aktualiserat en debatt bl.a. om tillämpningsområdet för kriminaliseringen av hets mot folkgrupp och hur bärandet av rasistiska och liknande symboler bör bedömas straffrättsligt. Diskussionerna har framför allt gällt den s.k. tyrrunan som bl.a. har synts på fanor vid demonstrationer. Tyrrunan uppges stå för kamp och seger. Sym- bolen användes av nazister och har efter fortsatt att användas av några av de mest militanta nazistiska organi- sationerna. En förutsättning för ett väl fungerande, tryggt och demokratiskt samhälle är att det finns möjligheter att motverka hatbrott, något som förutsätter att lagstiftningen, t.ex. om hets mot folkgrupp, är ändamålsenligt utformad. Enligt regeringens mening finns det mot denna bakgrund behov av en genomgång av domstolarnas praxis för att få en bild av hur straffansvaret för hets mot folkgrupp har tillämpats i fråga om symboler. Av intresse är bl.a. vilken typ av sym- boler domarna omfattar, hur domstolarna har resonerat vid bedöm- ningen av om bärandet av en viss symbol kan utgöra hets mot folk- grupp och hur andra omständigheter kring bärandet av symbolerna har vägts in i den bedömningen. Mot bakgrund av att Justitie- kanslern är ensam åklagare på tryck- och yttrandefrihetens område finns det anledning att låta en sådan genomgång omfatta också Justitiekanslerns beslut. •göra en genomgång av domstolarnas och Justitiekanslerns praxis avseende hur straffansvaret för hets mot folkgrupp har tillämpats i fråga om symboler. Uppdraget att överväga om den nuvarande straffrättsliga regleringen i fråga om rasistiska och liknande symboler är ändamålsenligt utformad Det är viktigt att lagstiftningen effektivt kan motverka sådana rasistiska och liknande uttryck som lagstiftningen om hets mot folk- grupp tar sikte på, även i de fall där uttrycken består i användning av symboler. Med utgångspunkt i praxisgenomgången finns det därför anledning att låta utredaren ta ställning till om den nuvarande straff- rättsliga regleringen är ändamålsenligt utformad i fråga om vissa symboler. Det finns vidare skäl för utredaren att överväga behovet av och förutsättningarna för att förtydliga eller komplettera dagens lag- stiftning. Det krävs en noggrann avvägning mellan å ena sidan nyttan av att utvidga det straffbara området och å andra sidan intresset av en så vidsträckt tryck- och yttrandefrihet som möjligt. En utvidg- ning av det straffbara området måste vara förenlig med de krav som våra grundlagar uppställer och de krav som följer av Europakonven- tionen och andra internationella åtaganden. Ett alternativ som utredaren kan överväga är att justera straff- ansvaret för hets mot folkgrupp i något avseende. En utgångspunkt är i så fall att tryck- och yttrandefrihetsbrottet hets mot folkgrupp även fortsättningsvis bör motsvara straffbestämmelse fullt ut. Utredaren kan även överväga alternativet att införa ett särskilt förbud mot offentlig användning av vissa symboler som komple- ment till straffansvaret för hets mot folkgrupp. Ett sådant särskilt straffstadgande skulle kunna innebära en tydligare och mer ända- målsenlig avgränsning av det straffbara området. Det skulle också kunna ha ett viktigt signalvärde. måste det beaktas att en sådan reglering i betydande omfattning skulle komma att överlappa med straffansvaret för hets mot folkgrupp. Det är visserligen möjligt att undvika en dubbelreglering genom att låta straffansvaret omfatta endast sådana gärningar som faller utanför tillämpningsområdet för hetsbrottet, men en sådan lösning kan väntas medföra tillämpnings- svårigheter i fall där hetsbrottets räckvidd är oklar. Den kan också tänkas innebära att praxisbildningen kring hets mot folkgrupp hämmas. Det står utredaren fritt att föreslå att ett nytt straffstadgande ska gälla även på det område som skyddas av tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen. •ta ställning till om den nuvarande straffrättsliga regleringen i fråga om rasistiska och liknande symboler är ändamålsenligt ut- formad, •överväga behovet av och förutsättningarna för att förtydliga eller komplettera dagens lagstiftning, och •lämna författningsförslag om utredaren kommer fram till att lag- stiftningen bör ändras. Arbetets bedrivande och redovisning av uppdraget Utredaren ska anmäla till om han eller hon anser att det finns skäl att lämna förslag till ändring i tryckfrihetsförord- ningen så att det till stöd för utredarens arbete i så fall kan inrättas en referensgrupp med representanter för riksdagspartierna. För- slagens konsekvenser ska analyseras och redovisas enligt 14–15 a §§ kommittéförordningen (1998:1474). Uppdraget ska redovisas . –hets mot folkgrupp enligt I detta, per , pågående mål har ett stort antal personer åtalats för att i samband med en demonstration bl.a. burit kläder, fanor och sköldar med tyrrunan. mare i kapitel 4. Åklagaren gjorde gällande att två av de till- talade skulle ha hängt upp en banderoll med viss text, teckning av och ”nazistiska symboler” i form av bl.a. hakkors samt att hän- delsen filmats och spridits. åtalet i den delen eftersom det inte ansågs utrett att det var de två tilltalade som hade satt Dessa två tilltalade dömdes dock för hets mot folkgrupp (HMF) för att vid annat tillfälle ha gjort Hitlerhälsningar. utöver påstod åklagaren att en av de tilltalade på ett internetforum skulle ha publicerat en bild där han gjorde en Hitlerhälsning framför en hak- Åtalet ogillades i den delen eftersom det inte ansågs bevisat att det var på hans profil som bilden hade lagts upp eller att det var han som hade lagt upp bilden. De tilltalade hade i en gruppkonversation, för deras gymnasieklass, på Snapchat lagt upp bilder dels på , dels på andra där dessa gör Hitlerhälsningar och/eller bär hakkors. rätten uttalade att bilderna måste bedömas i sitt De tilltalade angav att de lade upp bilderna för att delta i ett flöde av skämt. utredningen framgick det inte hur omfattande flödet var och inte heller i vilken ordning eller i vilket sammanhang i flödet som bilderna lades upp. Inte någon av bilderna eller sammanhanget ansågs ge intryck av att den som lagt ut bilden sympatiserar med eller vill föra fram nazistiska åsikter, utan kanske snarare att den personen vill driva med sådana åsikter eller Tingsrätten ansåg att bilderna sedda i sitt sammanhang inte kunde anses uttrycka missaktning och under alla förhållanden var de tilltalades uppsåt till detta inte bevisat. Den tilltalade hade på Twitter lagt ut fem bilder Tingsrätten ansåg att samtliga bilder uttrycker missaktning för judar eller judendomen samt att det är känt att den nationalsocialistiska rörelsen, vars ledare var och propa- gandaminister var , på 1930- och 1940-talen gjorde sig skyldig till omänskliga övergrepp mot judarna vilka bottnade i idéer om rasöverlägsenhet och rashat. att en bild på , med text om utplånande av den judiska rasen, är hotfull, men uttrycker också missaktning för det judiska folket. angav tingsrätten att en bild föreställande med texten ”banade vägen, nu behöver vi bara kämpa! Nationalsocialism – Eller inget!”, framstår som hotfull men också, med angiven text, har ett klart inslag av missaktning för Hovrätten fastställde tingsrättens dom. Den tilltalade dömdes för HMF för att på ett internetforum ha spridit sju bilder genom att lägga ut dem på en profil på forumet. ningsbeskrivningen anges att bilderna har haft m.m. (tyrruna) följande utseende: En bild med bl.a. texten ”You are in a white nationalist zone”, en bild med bl.a. texten ”Raus” och en överkryssad davids- stjärna, en bild med bl.a. texten ”Death to zog” samt bilder föreställande bl.a. hakkors och andra symboler med koppling till nazismen. rättens dom framgår att profilbilden föreställer tyrrunan och att det på ”väggen” finns en bild på en person med en grön och vit fana med tyr- Av tingsrättens dom framstår det dock som att tyrrunan inte omfattades av åtalet. de bilder som omfattades av åtalet uttalade tingsrätten att bilderna, och de till dessa tillhör- ande texterna, har ett sådant innehåll att de går att koppla till nazismen och ger helt klart uttryck för missaktning av judar och andra människor tillhörande andra folkgrupper än den nordiska. Den tilltalade hade lagt upp två flaggor, varav en med hakkors och en med två sigrunor, till för- säljning på sitt försäljningsbord på en marknad. Tingsrätten fann att förfarandet var ett uttryck för missaktning eftersom ”de symboler som fram- ställs på flaggorna i sig är så intimt förknippade med de brott som nazisterna gjorde sig skyldiga till under förintelsen att redan uppvisande av symbolerna i sig utan tvekan kunnat kopplas till en sådan åsiktsriktning som utgör ett uttryck för missaktning för folkgrupp”. som ringa brott med hänsyn till att det rört sig om två flaggor med symboler som tagits bort från försäljningsbordet efter påpekande. Den tilltalade åtalades för att ha burit en keps (även text) med nationalsocialistiska symboler, bl.a. hak- Han hade även på Twitter postat ett inlägg med texten ”Jag har nog världens finaste bord” och en bild på ett bord med en flagga som inne- höll hakkors och SS-symboler samt ett annat inlägg med ett fotografi av en flagga som inne- höll ett hakkors och SS-symboler samt texten ”do you like my flag?”. Tingsrätten ansåg att hak- korset på kepsen och inläggen på Twitter ut- tryckte sådan missaktning för andra folkgrupper som anges i bestämmelsen om HMF. uppsåt uttalade tingsrätten att inläggen, sedda i sitt sammanhang och i ljuset av varandra, tyder på att den tilltalade velat föra fram ett budskap som uttrycker missaktning för andra Den tilltalade fälldes även för andra skriftliga och muntliga yttranden. Den tilltalade hade sprayat hakkors på en bygg- Tingsrätten uttalade att hakkors förknippas med den nationalsocialistiska rörelsen och Tredje riket och har i praxis ansetts utgöra HMF. att klottra en symbol med sådant budskap an- sågs den tilltalade ha gjort sig skyldig till HMF. Gärningen bedömdes som brott av den s.k. normal- graden med hänsyn till platsen (bygdegårdsföre- ning), storleken på symbolen samt den tid som den varit synlig och den spridning som den fått. Den tilltalade dömdes för att (åtalet omfattade 23 tillfällen) på ett internet- forum spridit meddelanden som bedömdes som HMF. Meddelandena avsåg framför allt olika texter, bl.a. citat av , men även bild- språk och symboler, såsom nidbilder/ karikatyrer av judar, överstruken davidsstjärna och hakkors. Åtalet ogillades i den del där det avsåg en bild på med en hakkorsbindel och citat bl.a. om att nationalsocialisterna avser att förstöra det kapi- talistiska systemet. Tingsrätten angav att citatet riktade sig mot kapitalister, vilket inte kan ses som en folkgrupp. Inte heller ansågs citatet i kombination med bilden på uttrycka miss- aktning för en sådan folkgrupp. Däremot bedömdes flera andra bilder på tillsammans med text, hakkors eller Hitlerhälsning som HMF. Den tilltalade åtalades för elva inlägg på en Face- booksida, bl.a. bilder på tyrrunan, med och utan text och knuten hand, och foto på .