sou · H7B317 · 2019-03-29 00:00:00 — Värdegrunden i TRAST är att föra in stads- byggnadskvaliteter i den kommunala trafik- och stadsplaneringen för att skapa den attraktiva staden för alla. hanterar planer- ingsfrågor på en övergripande nivå medan dimensioneringen av vägar, gator och banor görs enligt regler för vägars och gators utformning, VGU.12 Motsvarighet till riktlinjer inom EU benämns Sustainable , SUMP.13 11Boverket, , Kommuner och Landsting, 2015, Trafik för en attraktiv stad. 12Vägars och gators utformning VGU kommuner och landsting tar tillsammans med fram regler för vägars och gators utformning. För kommunerna är VGU frivilliga och rådgivande publikationer. 13http://sump-network.eu/about. Det finns en stor mängd EU-projekt som syftar till att imple- mentera SUMP i europeiska städer, kommuner och regioner. Den nationella nivån i andra europeiska länder har agerat mer stödjande och pådrivande än vad som har skett på nationell nivå i där enskilda kommuner själva har engagerat sig. (Wendle, B 2019). Vad är en transportplan? Kommunernas inriktningsplanering för resor och transporter kom- mer ofta till uttryck i översiktsplaner och trafikstrategier (de sist- nämnda är frivilliga). En trafikstrategi är ofta ett av kommunens sektorsspecifika inriktningsdokument. Trafikstrategin ska samverka med planer för markanvändning och övrig fysisk planering men har inte alltid integrerats med eller utgått från bebyggelseplaneringen. I trafikstrategin beskrivs ofta nuvarande trafiksystem, dess fördelar och brister och vilken tillgänglighet som stadens utveckling kräver, hur dessa behov kan tillgodoses och vilka effekter tillgängligheten har på stadsutvecklingen. I strategin behandlas både person- och godstrafik och såväl trafik inom staden som den regionala trafiken. Mål formuleras i trafikstrategin för de olika trafikslagen, vilka områden som ska priori- teras och förslag till åtgärder, både principiellt och i detalj. Trafikstrategierna kan i sin tur konkretiseras genom handlings- planer och konkretiseringar i trafikplaner, åtgärdsprogram och pro- jekt. Mindre kommuner kan upprätta en kombinerad trafikplan och trafikstrategi Trafikstrategier blir allt mera vanliga som verktyg i planeringen och utgör en angelägenhet för fler än bara trafikplanerare. (Trivector, 2018). Av 290 kommuner har fyra av fem av de 50 största kommu- nerna upprättat en trafikstrategi. uppskattades mellan 75 till 90 kommuner ha en godkänd eller antagen trafikstrategi eller en trafikstrategi på gång.14 är inte trafikstrategier riktigt etable- rade, utan kan upprättas under benämningen tranportstrategier eller trafikplaner.15 Trafikstrategier upprättas både i större och mindre kommuner. kommun har exempelvis upprättat Förslag till trafikstrategi för kommun 2018–2040.16 Strategin anger inriktningen för kommunens pågående och framtida arbete med trafikfrågor. Andelen baseras på uppgift bland annat från Kommuner och Landsting och SHIFT. 15Wendle, B ,2018. 16www.danderyd.se/Global/Trafik,%20infrastruktur/Trafik/Förslag%20till%20trafikstrateg i%20för%20Danderyds%20kommun%202018-2040.pdf Vad är en transportplan? är att trafikstrategi ska fungera som styrdokument till- sammans med kommunens översiktsplan17. Det överordnade målet i trafikstratgin är att öka den totala an- delen resor med gång, cykel och kollektivtrafik. Kommunen betonar att aspekter som avser hållbart resande ska integreras i olika skeden av samhällsplaneringsprocessen. Ambitionerna är att påverka förut- sättningarna för hållbart resande i detaljplaner och bygglov, bland annat genom gatusektioner och vilken prioritet kollektivtrafiken ges i gaturummet. Trafikstrategin tar också upp vikten av att fysiska insatser förstärks genom ”mjuka” åtgärder för att uppmuntra hållbara transportsätt och påverka resvanor genom mobilitetsåtgärder. framkomlighetsstrategi18, antagen i kommunfull- mäktige , är en trafikstrategi framtagen med anledning av det ökande resandet, som beskriver stadens förhållningssätt i relation till stads- och trafikplaneringen. Framkomlighetsstrategin utgör ett tematiskt tillägg till översikts- planen och ger vägledning i prioriteringen mellan olika funktioner i gatunätet – hur utrymmet mellan husväggarna bäst kan användas för att bidra till stadens mål. Strategin ska bidra till ett effektivt, tryggt, snyggt, miljövänligt och hälsosamt , i linje med översikts- planen. Framkomlighetsstrategin representerar ett paradigmskifte i stadens hållning till trafikplanering. Den vänder på den tidigare trafikslags- hierarkin: att gå och cykla samt kollektivtrafiken ska prioriteras högst. 17Förslag till ny översiktsplan finns på: /Bygga-bo-och-miljo/ Planerochutveckling/ Oversiktsplan/Forslag-oversiktsplan-2030/ 18Framkomlighetsstrategins olika mål och genomförandeförslag finns tillgänglig på: /TrafikStadsplanering/Trafik-och-resor-/framkomlighetsstrategin/ Vad är en transportplan? Källa: Framkomlighetsstrategi, . strategi för offentliga rum19 är en del av framkomlighets- strategin, med ett resonemang om vistelse och offentliga rum. framhåller att gator, torg och andra allmänna platser till- sammans utgör en av största och viktigaste tillgångar. De utgör en arena för stadens grundläggande syfte: möten mellan människor för utbyte av idéer, kultur, varor och tjänster. Strategin för offentliga rum har stor betydelse för detaljplanearbetet men även för omdaning och förbättring av bestående offentliga rum. 19Stockholms stad (2012): Strategi för offentliga rum – en del av Framkomlighetsstrategin. Vad är en transportplan? Källa: Strategi för offentliga rum. Strategier för olika trafikslag Trafikslagsvisa strategier innehåller policyer, principer och prioriter- ingar av framtida åtgärder i trafiknätet för enskilda trafikslag och andra aktiviteter som samspelar med trafiken i stadens offentliga rum. Det kan handla om program eller planer för cykling, gång, varuförsörjning, godstransporter, parkering eller program för människors vistelse inom stadens offentliga rum. Exempel på detta är Cykel- program för en nära storstad20 och Gångplan för . En del av framkomlighetsstrategin (2016).21 20Göteborgs stad, trafikkontoret.2014. 844e-4e46-acc4-fe74a673cefb/Cykelprogram_antagen_web_FINAL.pdf?MOD=AJPERES Vad är en transportplan? I handboken påpekas att det behövs en sammanhållen stra- tegi för att åstadkomma samverkan mellan trafikslagen. En trafik- plan som omfattar alla trafikslag ger information om hur de påverkar varandra och prioriteras i förhållande till varandra. Grundidén enligt TRAST är att skapa förutsättningar för ett balanserat trafiksystem och att arbeta med trafikslagen och deras nät för att uppnå balans. Olika trafikslag ingår i princip i alla resor. Ju längre gångavstånd, desto tydligare blir det att varje resa inleds med en förflyttning till fots. framhåller tillgänglighetsanalyser som verktyg för att hantera frågor om trafiksystemets tillgänglighet och hur de olika trafikslagen bidrar. betonar i kunskapsöversikten Samordna planeringen för bebyggelse och transporter – en kunskapsöversikt (2013) att det är del- vis samma fysiska transportinfrastruktur som används för såväl de lokala och regionala transportbehoven som för nationella och även internationella förbindelser. De olika näten är inflätade i varandra, men ägarmässigt och ansvarsmässigt är näten uppdelade och inom Vad är en transportplan? olika nivåer kan olika parter prioritera olika åtgärder. Därför är det angeläget att arbeta med trafikslag i samverkan. hävdade i betänkandet En ny regional planering – ökad samordning och bättre bostadsförsörjning (SOU 2015:59) att det finns ett behov av ökad samordning mellan planering för bostadsförsörjning, fysisk planering och annan sektor- planering. Kommittén slår fast att en effektiv samordning mellan myndigheter med ansvar för fysisk planering och den regionala kollektivtrafikmyndigheten är nödvändig. Kommunernas åtgärdsplanering utgörs av ett mer detaljerat steg som följer på inriktningsplaneringen och som kan innehålla såväl trafik- planer som åtgärdsprogram. Åtgärdsplanering kan omfatta den fysiska strukturen för ett eller flera fordonsnät eller för samtliga trafikslag, linjenät för kollektivtrafik, parkeringsanläggningar samt standard och utformningsprincip för gator och anläggningar. Utredningarna kan vara kommunomfattande, avse en tätort eller en stadsdel, ofta i samband med andra åtgärder såsom omfattande bebyggelseutveck- ling. De kan redovisa kopplingar till anslutande nationellt vägnät och utgöra föremål för samråd med . Utredningarna och planerna kan göras som egna sektorplaner eller i anslutning till fördjupningar av översiktsplan. Utredningarna definieras inte alltid som ”trafikplaner”. Begreppet har inte någon entydig definition eller formell status. Särskilda trafikplaner för respektive trafikslag ger möjlighet till ytterligare fördjupning. Kollektivtrafiken är ett vanligt område där en särskild plan kan vara motiverad. Planen bör visa hur kommunen avser att utveckla kollektivtrafiken för att den ska bli attraktiv och konkurrenskraftig. En sådan plan, där stomlinjer och knutpunkter lagts fast, behöver integreras med tätorternas bebyggelsestrukturer i översiktsplanen. Trafikstråksplaner ger möjlighet att studera speciellt utvalda sträckor eller områden i tätorten, till exempel delar av nät där man eftersträvar en särskild karaktär eller funktion. Det är också vanligt med stråk- baserade planer för kollektivtrafiken. Vad är en transportplan? Det finns inte någon fastslagen planform för trafikutredningar eller planer där olika trafikslag sammanvägs. Vanliga benämningar är trafikplan, trafiknätsplan, trafiknätsanalys eller trafikstråkspan. Eftersom kommunernas trafikplanering inte lyder under en fast- lagd ordning (såsom nationell transportplanering) är det osäkert hur många kommuner som i dagens läge har upprättat trafikplaner för hela eller delar av kommunen. Kommunala infrastrukturprojekt och större åtgärder verkställs i önskad riktning enligt en beslutad prioritetsordning i kommun- styrelsens och förvaltningsnämndernas årsbudgetar. När det gäller detaljplaner sker genomförandet genom kommunen när det gäller allmän platsmark och genom byggaktörer och fastighets- ägare inom kvartersmark. Finansiering sker enligt det exploaterings- avtal som har upprättats för detaljplanen. Genomförandet sker ofta i projektform med en särskilt fastställd budget och tidsplan. Genomförande av åtgärder i transportsystemet utgör den sista länken i planering och byggande och resultatet är avhängigt av att mål och strategier har konkretiserats i bygghand- lingar och att dessa omsätts i det fysiska genomförandet. I denna process ingår att kvaliteten i byggande, drift och underhåll följs upp. En djungel av begrepp Redovisning av transportplanering kan ske i form av, trafikplaner, områdesplaner eller andra dokument som berör resor och transporter i kommunen. Andra benämningar är trafikplan, trafiknätsplan, trafiknätsanalys eller trafikstråkspan. Det finns inte någon enhetlig definition för sådana dokument i kommunerna. Det finns heller inte någon fastslagen planform för sådana trafikutred- ningar eller planer där olika trafikslag sammanvägs (TRAST 2015). Begreppet trafikstrategi är heller inte riktigt etablerat. Alternativa benämningar kan förekomma (transportstrategi, trafikprogram, rikt- linjer för trafik m.m.). Kommunomfattande transportplanering hör hemma i kommunernas översiktsplanering. Trafikplaner utgör kom- munernas sektorplanering för infrastrukturen. Vad är en transportplan? Trivector Traffic AB22 menar att en rad olika begrepp förekom- mer, inte sällan med olika betydelse i olika kommuner. Det blir för- virrande om man försöker jämföra planer eller strategier mellan kommuner. Exempel på mobilitetsplaner och mobilitetsprogram Ett exempel på mobilitetsplan eller program är Mobilitetsprogram för Sundbyberg23, fastställt . Syftet med mobilitetspro- grammet är att definiera strategier som ger förutsättningar för god mobilitet samt ett ökat hållbart resande till fots, med cykel och kollektivtrafik. Mobilitetsprogrammet definierar stadens arbete för att göra det tryggt, tillgängligt, trafiksäkert och enkelt för alla att resa hållbart och vistas i gaturummet. På så vis skapas förutsättningar för en levande stadsmiljö som bidrar till möten mellan människor. I kommunfullmäktiges beslut att fastställa programmet anges att det ska ersätta gällande trafikplan och cykelplan (stad, 2017)24. Malmös trafik- och mobilitetsplan, antagen av kommunfullmäktige 2016, beskriver hur en progressiv och holistisk trafikplanering kan bidra till att skapa ökad livskvalitet.25 Traditionella trafikplanerings- metoder kompletteras med nya. I likhet med stadens översiktsplan tar mobilitetsplanen ett grepp om planeringen och förtydligar hur en mer funktionsblandad, tät, grön och nära stad kan skapas. I inledningens deklareras att trafik och rörelser är en del av lös- ningen på stadens utmaningar. Malmös första trafik- och mobilitets- plan tar ett helhetsgrepp om kopplingen mellan stadsutveckling och hållbara transporter utifrån ekonomisk, social och miljömässig håll- barhet. Trafik- och mobilitetsplanen utgår tydligt från människans behov. I det inledande kapitlet betonas att människan är en grundläggande del av trafiksystemet och att förflytta sig är en viktig del av män- 22Yttrande under arbete med betänkandet 2019. 23www.sundbyberg.se/download/18.3980f06c1629fae86a263332/1523953544153/Mobilitets program-for-Sundbybergs-stad-2017.pdf 24Sundbybergs stad, Kommunfullmäktige, Protokoll 17 (95), § 507 Dnr: KS-0367/2017, Besluts- underlag. 25https:///Stadsplanering--trafik/Trafik--hallbart-resande/Trafik--och- mobilitetsplan.html Vad är en transportplan? niskors vardag som möjliggör för malmöbor, verksamma och besö- kare att ta sig till viktiga målpunkter. Utgångspunkten är att utform- ningen av Malmös trafiksystem påverkar tillgängligheten för män- niskorna till stadens utbud. I kapitlet beskrivs också hur trafiken påverkar människan och miljön samt hur trafiken kan påverkas av de som bor och vistas i staden. Bland annat jämställdhet och folkhälsa adresseras i resonemanget om att trafiksystemet ska ge förutsätt- ningar för att människors ska kunna förflytta sig och ta del av det utbud som finns i olika delar av staden. Barnens rörelsebehov och möjligheter beaktas särskilt. Socioekonomiska förutsättningar, och framför allt inkomst framhålls som en faktor bland många som på- verkar hur mycket och på vilket sätt malmöborna reser. En hög till- gänglighet för malmöborna anses eftersträvansvärt och för att skapa denna möjlighet för fler är satsningar på gång-, cykel- och kollek- tivtrafikresor en viktig strategi. Trafik- och mobilitetsplanen är en viktig bas för detaljplanearbetet. Det slutgiltiga målet är ett mer till- gängligt och attraktivt för fler. Enligt planen finns det också en tydlig koppling mellan trafik och fysisk gestaltning av staden, det vill säga hur stadens rum och ytor utformas och hur trafiken påverkar och påverkas av stadens utform- ning. …framtidens stadshuvudgator är en symbol för vilken stad och vilket trafiksystem som eftersträvar. Riktlinjer ges för hur framtidens stadshuvudgator bör utformas och hur ytor och funktioner ska prio- riteras för att nå mål om en mer hållbar och attraktiv stad. Illustrationen i figur 4.4 visar Malmös olika styrdokument och hur de hänger ihop. Vad är en transportplan? Källa: Malmös mobilitets- och trafikplan. Kommuner har ett övergripande ansvar för planering av parkering. Många kommuner tar fram styrdokument, i form av parkerings- policys med tillhörande parkeringstal och ett antagande om hur mycket plats som behövs för parkering. Vanligtvis redovisas parker- ingstalen som en maximi- eller miniminorm, men allt fler kommuner börjar använda sig av gröna parkeringsköp och flexibla parkeringstal (se avsnittet Begrepp i kapitel 1). Enligt 8 kap. 9 § första stycket 4 PBL, ska en tomt (obebyggd och också bebyggd) ordnas så att det på tomten eller i närheten av den i skälig utsträckning finns lämpligt utrymme för parkering, lastning och lossning av fordon. I lagen preciseras inte begreppet fordon (trots att Vad är en transportplan? det ofta tas för givet att bestämmelsen huvudsakligen avser motor- fordon). En parkeringspolicy fungerar som en vägledning för hur parker- ing för bil och cykel kan hanteras vid framtagandet av detaljplan. Parkeringstalen tillämpas sedan vid bygglov. har på regeringens uppdrag publicerat en vägledning om parkering som ett effektivt verktyg för hållbar stadsutveckling26. Vägledningen redovisar vilka krav PBL ställer på parkering kopplat till plan- och bygglovsprocessen. påpekar i vägledningen att tillgången till parkerings- platser är en av de faktorer som har störst betydelse för val av trans- portmedel och för resmönstret i en stad. Det innebär att det finns stora möjligheter att använda parkering som ett styrmedel för håll- bar stadsutveckling. Parkeringsfrågor i strategisk planering och i översiktsplanering påpekar att de mål som många städer ställer upp gällande färdmedelsandelar i staden, förtätning, utveckling av inner- stadshandel, satsningar på kollektivtrafik och ökad hållbarhet, inte är möjliga att förverkliga utan en genomtänkt parkeringspolitik som är integrerad med övrig fysisk planering. Parkerings- förutsättningarna har ett stort genomslag på bilanvändningen och därför behöver parkering behandlas integrerat med den övergri- pande planeringen i kommunen. råd för översiktsplaneringen är att ta fram en parker- ingspolicy och att föra en tidig dialog med byggherrar, fastighets- ägare och exploatörer om parkeringsbehov kopplat till kommunens olika delar. Traditionellt har kommunernas parkeringstal varit statiska där det ställs samma krav på antalet parkeringar oavsett var bebyggelsen pla- neras. Synsättet förändras nu snabbt. Parkeringstal baseras allt oftare på läget i staden, utifrån projektspecifika förutsättningar och på 26Boverket (2018). Parkering – ett effektivt verktyg för hållbar stadsutveckling. /sv/PBL-kunskapsbanken/Allmant-om-PBL/teman/parkering_hallbarhet/ Vad är en transportplan? möjligheten att färdas med kollektivtrafik samt att nå viktiga målpunkter genom att gå eller cykla. Från att ha sett tillgång till privat bilparkering som något nöd- vändigt för att kunna förflytta sig mellan olika målpunkter finns det numera en bredare insikt i värdet av att de boende kan klara sin vardag med hjälp av andra färdmedel än privatägd bil27. Detta kan innebära att byggherren inte alltid behöver bekosta byggandet av dyra parkeringsplatser, utan i stället investerar i lösningar som främ- jar de boendes mobilitet på annat sätt.28 Ifall byggherren aktivt arbetar med att ge de boende tillgång till mobilitetstjänster såsom tillgång till bilpool, kan kravet på parker- ingsplatser minskas vid framtagandet av en detaljplan eller vid bygg- lovsprövningen. understryker att detta är en frivillig åtgärd från byggherrens eller fastighetsägarens sida och kan aldrig ställas som krav under planprocessen eller vid bygglovsprövningen. påpekar också att genom att styra tillgång och närheten till bilparkering, samt parkeringsavgifter, kan andra trafikslag fram- stå som attraktivare val för transporter. En sådan strategi leder också till att de tidigare parkeringsytorna kan användas för att skapa attrak- tiva mötesplatser, välkomnande entréer eller till cykelparkering. Exempel på kommunala parkeringsåtgärder har tagit fram Riktlinjer för mobilitet och parkering i . Hantering av mobilitets- och parkeringsfrågor i detalj- plan och bygglov. Dessa riktlinjer godkändes av i april 2018.29 Riktlinjerna representerar ett nytt synsätt, där man tar steget från att betrakta parkering som en trafikfråga till att se parkering som en del av människors tillgänglighet och mobilitet i stort och en möj- lighet att erbjuda en mer attraktiv och tillgänglig stad. Vidare klar- lägger riktlinjerna rutiner, arbetsprocesser och ansvarsfördelning mellan berörda förvaltningar och ska underlätta bedömningen i varje 27Boverket 2018, Parkering som verktyg. /sv/PBL-kunskapsbanken/Allmant- om-PBL/ teman/parkering_hallbarhet/verktyg/ 28Mobilitet betyder rörlighet och definieras som människors möjlighet att förflytta sig. 29https:///wps/wcm/connect/71cb268c-0391-4964-bb7b-e0f2a56fe073/ Riktlinjer+mobilitet+och+parkering+SLUTVERSION.pdf?MOD=AJPERES Vad är en transportplan? Riktlinjerna har en tydlig koppling till översiktspla- nen och andra styrdokument. De tillåter flexibla, projektspecifika parkeringstal och ligger till grund för avvägningen om hur mycket parkeringsutrymme som behövs för bil och cykel. Parkeringstalet kan också påverkas utifrån de frivilliga mobilitetsåtgärder som en byggherre erbjuder. Riktlinjerna beskriver en arbetsprocess i fyra steg: zonplacering, lägesbedömning, projektanpassning och förslag till mobilitets-åtgär- der. Arbetsprocessen är till stöd för de involverade förvaltningarna och gör det uppenbart för byggherren hur bedömningsprocessen går till vid fastställandet av parkeringstalet. kommun har tagit fram ett styrdokument som möjlig- gör en både flexibel och strukturerad parkering i staden, Parkerings- tal för ett i förändring, antagen av stadsbyggnadsnämnden 2016.30 Grundtanken är att parkeringstalen är flexibla för att varje fastighet. Till skillnad från många andra kommuner tillämpar stadstyper i stället för zoner vid bedömning av nödvändiga parker- ingstal. I dokumentet om parkeringstal tydliggörs vikten av att man tidigt i detaljplaneprocessen diskuterar hur mycket trafik ett område eller en fastighet genererar. Det kräver ett samarbete mellan bygg- herre, framtida fastighetsägare, planarkitekt, bygglovshandläggare, samt trafikplanerare. 4.1.7Kommunala planer för godstransporter och varuleveranser Ett transporteffektivt samhälle innebär bland annat samordning av godstransporter. Det saknas dock formella regelverk som syftar till att påverka varu- och godsflöden. framhåller tre olika perspektiv på effektiv godsplaner- ing som behöver vägas in i den kommunala planeringen.31 Dessa är varuförsörjning, transportverksamhet och transportförsörjning. 30www.eskilstuna.se/download/18.25b7d58415a26d948701c1bd/1487924108170/Parkeringst al%20för%20Eskilstuna%2020151217_antagen%20handling.pdf 31Boverket (2017). /sv/PBL-kunskapsbanken/ planering/oversiktsplan/allmanna-intressen/klimatpaverkan-och-oversiktsplanering/minska- transportsystemets-klimatpaverkan/godstransporter/ Vad är en transportplan? •Varuförsörjning avser försörjning av butiker, restauranger, kontor och andra verksamheter med varor och service. •Transportverksamhet avser företag som genererar transportakti- viteter för distribution till butiker och kontor eller som har staden som bas för andra transporttjänster. •Transportförsörjning avser transporter av gods till och från industri- företag, hamnar och andra terminaler. Kommunens roll är central i arbetet och måste, enligt , i fungera som drivande aktör och medverka till att de plattformar och nätverk som behövs för implementeringen också skapas och hålls aktiverade. anser att kommunen måste beakta förutsätt- ningarna för samordnad distribution i den övriga hanteringen av trafik- och markanvändningsfrågorna. Redan i översiktsplaneringen bör kommunen tänka på att planera för godstransporter och inklu- dera tankar kring logistik för varutransporter vid förslag till lokali- sering av transportintensiv verksamhet. pekar också på att genom att samordna varudistribu- tionen kan man minska transporternas miljöpåverkan. Varor från många olika leverantörer går till en samordningscentral där de lastas om för gemensam leverans med fullastade bilar till butiker eller före- tag. Därigenom optimeras antalet transporter. menar att kommunen bör ha en strategi för hur företag som genererar transportaktiviteter för distribution (transport-verk- samhet) ska behandlas.