sou · H7B34 · 2019-01-28 00:00:00 — – karriärvägledning för individ och samhälle Betänkande av Utredningen om en utvecklad studie- och yrkesvägledning SOU och Ds kan köpas från Juridiks kundservice. Beställningsadress: Juridik, Kundservice, 106 47 Ordertelefon: Webbadress: /offentligapublikationer För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på /remisser Layout: Kommittéservice, Omslagsillustration: , och romeocane1 Tryck: , 2019 Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att ge en särskild ut- redare i uppdrag att lämna förslag som syftar till att utveckla skolans studie- och yrkesvägledning så att elever ges likvärdiga förutsättningar att göra väl övervägda val utifrån goda kunskaper om utbildnings- vägar och arbetsliv. Utredningen benämns Utredningen om en ut- vecklad studie- och yrkesvägledning (U 2017:10). förordnades verkställande direktören som särskild utredare. Som sekreterare i utredningen an- ställdes fr.o.m. undervisningsrådet och fr.o.m. juristen och juristen . Regeringen beslutade om tilläggsdirektiv (dir. 2018:60). Som experter i utredningen förordnades fr.o.m. utredaren från Kommuner och Landsting, utredaren från , undervisningsrådet från , utredaren från , metodstrategen från Arbetsförmedlingen, departementssekreteraren från , departementssekreteraren från , kanslirådet från , ämnesrådet från Arbets- marknadsdepartementet, departementssekreteraren från , rättssakkunnig från Utbild- ningsdepartementet och kanslirådet från Utbildnings- departementet. entledigades på egen begäran fr.o.m. och kanslirådet förordnades fr.o.m. entledigades från och förordnades från . Härmed överlämnas Utredningen om en utvecklad studie- och yrkesvägledning sitt betänkande Framtidsval – karriärvägledning för individ och samhälle (SOU 2019:4). Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800)................ 1.2Förslag till förordning om ändring i högskoleförordning (1993:100)............................................. 1.3Förslag till förordning om ändring i förordning (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen ........ 1.4Förslag till förordning om ändring i gymnasieförordning (2010:2039)........................................... 1.5Förslag till förordning om ändring i skolförordningen (2011:185)................................................................................ 1.6Förslag till förordning om ändring i förordningen (2011:1108) om vuxenutbildning........................................... 1.7Förslag till förordning om ändring i förordningen (2015:1047) med instruktion för Utredningens uppdrag och arbete................................ Vad är studie- och yrkesvägledning ?............................ Vägledningsteorier och modeller........................................... Vägledning i ett internationellt perspektiv ........................... Vägledningens utveckling och nuläge ......................... Studie- och yrkesvägledningens olika syften...................... utredningar, utvärderingar och studier................. Utvärderingar, granskningar och andra studier .. Vikten av en oberoende studie- och yrkesvägledning........ Tillgång till vägledning ............................................. Vägledning i siffror............................................................... Elevernas tillgång till vägledning ......................................... Vägledning för elever i och motsvarande skolformer................................ 5.2.2Vägledning för elever i gymnasieskolan Vägledning i vuxenutbildningen........................... 5.3 Vägledning som ett kompensatoriskt verktyg.................... 5.3.1Vägledning för att motverka val baserade på kön och social bakgrund .................................. 5.3.2Vägledning för elever som är i behov av extra stöd och hjälp........................................... 5.3.3Vägledning vid övergångar mellan skolan Nyanlända elever och vägledning ......................... Ansvarsfördelning, organisation och samverkan .......... Hur fungerar styrning och ansvarsfördelning ? Vad säger regelverket............................................. 6.1.2Styrningen av studie- och yrkesvägledningen 6.1.3Resurser till studie- och yrkesvägledningen 6.2Hur organiseras arbetet med studie- och vägledning ?............................................................ Centralt organiserad vägledning........................... Lokalt organiserad vägledningstjänst ................... 6.2.3Vägledaren arbetar tillsammans med den pedagogiska personalen.................................. 6.2.4Vägledaren arbetar tillsammans med 6.2.5Samordning av arbetsuppgifter inom studie- och yrkesvägledning hos huvudmannen .............. Samverkan – skola, arbetsliv och närsamhället i övrigt....... Vad säger regelverket............................................. Samverkan i praktiken........................................... Arbetslivskunskap som ett kunskapsområde ............... Hur ser det ut ? Varför ett nytt kunskapsområde?......................... Utgångspunkter i regleringen............................... Vad ingår i kursplaner ? 7.1.4Vad ingår i ämnesplaner och kurser på 7.1.6Hur ser undervisningen i arbetslivskunskap 7.3Möjliga modeller för undervisning inom studie- och yrkesvägledning och arbetslivskunskap ....................... Ett eget ämne......................................................... Förstärkt befintligt ämne...................................... i samtliga ämnen .................................................... Kunskapsområdet som en del av utbildningen.... Tänkbart innehåll i kunskapsområdet arbetslivskunskap .. Att ansvara för kunskapsområdet arbetslivskunskap......... Tillgång till kompetens ............................................. Studie- och yrkesvägledarutbildning................................... Intresset för utbildningen..................................... 8.1.5Utvärdering av studie- och 8.1.6Behov av översyn av grundutbildningen till studie- och yrkesvägledare .............................. 8.2 Studie- och yrkesvägledares arbetssituation ....................... Brist på studie- och yrkesvägledare...................... 8.2.3Fler vägar för att öka antalet utbildade studie- och yrkesvägledare.................................... Karriär- och professionsutveckling...................... Reglering av yrket studie- och yrkesvägledare.... 8.3 Sammanfattande slutsatser................................................... Digitala och interaktiva vägledningstjänster................ utredningar, rapporter och erfarenheter............... Tillgängliga nätbaserade tjänster.......................................... Nätbaserade tjänster i de nordiska länderna ........ Behov av utveckling .............................................................. Behov av samverkan.............................................................. Dags för genomgripande förändring ................................... Benämningen studie- och yrkesvägledning ska ändras....... Elevernas tillgång till karriärvägledning ska tydliggöras Karriärvägledarens uppgifter ska tydliggöras...................... Karriärvägledningen i utbildningen ska stärkas .................. 10.5.1 Framtidsval ska införas i och motsvarande skolformer ................................ 10.5.2 Garanterad tid för framtidsval .............................. 10.5.3 Uppgifter om elevens deltagande i framtidsval ska dokumenteras i betygsdokumenten............... och motsvarande skolformer .......... i utbildningen på gymnasial nivå........................... Sammanfattning av utredningens huvudförslag.................. Uppdrag till om översyn av läroplanerna.......... Huvudmannen ska ha en plan för karriärvägledning .......... Ändring av Arbetsförmedlingens instruktion..................... 10.10 Ändring av instruktion..................................... 10.11Kompetensutvecklande insatser samt stärkt karriärvägledningsperspektiv i högskolornas examensbeskrivningar för lärarutbildningarna ................... Fler möjligheter att utbilda sig till karriärvägledare och en översyn av grundutbildningen ................................. Uppdrag till om digitala vägledningsverktyg... Konsekvenser av utredningens förslag ........................ Kraven för konsekvensanalys............................................... Problemet och vad som ska uppnås..................................... Utredningens förslag i korthet ............................................ Vilka berörs?......................................................................... Konsekvenser för elever och presumtiva elever.................. Konsekvenser för vägledare ................................................. Konsekvenser för kommunerna .......................................... Den kommunala självstyrelsen............................. Konsekvenser för staten och statliga myndigheter ............ Konsekvenser för företag..................................................... 12.13.1 FN:s konvention om rättigheter för personer 12.13.3 Konsekvenser för jämställdhet ............................. 12.13.4 medlemskap i .................................... Förslaget till lag om ändring i skollagen (2010:800)........... Utredningen om en utvecklad studie- och yrkesvägledning, U 2017:10, överlämnar sitt slutbetänkande Framtidsval – karriärvägledning för individ och samhälle, SOU 2019:4. Utredningens uppdrag har bestått av två delar. Den första delen av uppdraget redovisades i promemorian Uppföljningssamtal med personer som studerar med studiestartsstöd. Promemorian över- lämnades och innehåller förslag till ändrade regler som innebär att kommunerna bli ansvariga för att uppföljningssamtal hålls med de personer som studerar med studiestartsstöd i syfte att öka dessa personers möjligheter att fullfölja sina studier och etablera sig på arbetsmarknaden. I detta betänkande redovisas uppdragets andra del som innebär att utredaren ska utreda och föreslå åtgärder för att ge alla elever inom skolväsendet möjlighet att göra väl övervägda utbildnings- och yrkesval fattade utifrån goda kunskaper. I uppdraget har ingått att föreslå åtgärder för att minska betydelsen av kön, social bakgrund och funktionsnedsättning vid utbildnings- och yrkesval. har behovet av att utveckla skolans studie- och yrkes- vägledning lyfts fram i olika sammanhang. visade Skol- verkets Utvärdering av – UG 95 på avsevärda brister. En liknande bild ges i uppföljning 2018. Där- emellan har en rad statliga utredningar, myndighetsgranskningar, forskningsstudier och andra undersökningar pekat på det faktum att målet om en bred och integrerad studie- och yrkesvägledning i enlig- het med styrdokumenten inte har fått något riktigt genomslag. Denna bild förstärks också av erfarenheterna från den här utredningens arbete som visar på brister när det gäller tillgång till studie- och yrkesvägledning och stora variationer i kvalitet på den vägledning som erbjuds. Detta är problematiskt ur ett likvärdighetsperspektiv och påverkar elevers möjligheter att fullfölja sin utbildning. En väl använd studie- och yrkesvägledning kan bidra till att öka studie- motivationen och är ett viktigt verktyg i arbetet för att öka målupp- fyllelsen och höja kvaliteten i skolan generellt. Brister i studie- och yrkesvägledningen påverkar inte bara enskilda elever. Det skapar också problem ur ett samhälleligt perspektiv, t.ex. i form av kost- nader för felval och avhopp men också för annat som följer av svårig- heter med etablering på arbetsmarknaden. En väl fungerande vägled- ning är viktig för kompetensförsörjningen och för en förbättrad matchning på arbetsmarknaden. Det är därför betydelsefullt att även den som avser att påbörja utbildning får tillgång till studie- och yrkesvägledning utifrån sina behov och förutsättningar. Studie- och yrkesval som begränsas av kön eller av social eller kulturell bakgrund riskerar att leda till ökad segregation och snedrekrytering. Att studie- och yrkesvägledning är en viktig verksamhet kan alltså konstateras utifrån en rad olika perspektiv. som många har pekat på vikten av väl fungerande studie- och yrkesvägledning har det konstaterats stora brister när det gäller kunskaper om vägledningens möjligheter och vad man kan förvänta sig av studie- och yrkesvägledningen. Styrning och ledning är svag. Den nuvarande regleringen av studie- och yrkesvägledningen är allt- för övergripande och ger inte huvudmän och rektorer tydlig ledning i vad som förväntas av dem. Utöver det stöd som formuleras i läro- planernas övergripande mål och riktlinjer finns ett visst stöd endast i några kurs- och ämnesplaner. Mål och planering för verk- samheten saknas ofta och det systematiska kvalitetetsarbetet brister. Omfattningen av den studie- och yrkesvägledning som elever har rätt till finns inte preciserad i författningarna. För att anses som till- räcklig ska vägledningen motsvara elevernas varierande behov. Då inte heller formerna för att kartlägga behoven fungerar tillfredställande konstaterar utredningen att skolans studie- och yrkesvägledning inte motsvarar de goda intentioner som finns i rådande styrdokument om en likvärdig tillgång till vägledning för elever och presumtiva elever. Det som behövs och som tiden nu är mogen för är ett antal genom- gripande förändringar. Utredningen föreslår därför ett paket av fem huvudsakliga åtgärder. 1.Ett förtydligande av vad vägledning är, att den kan vara både indi- viduell och generell och ska benämnas karriärvägledning. 2.Ett förtydligande av elevers tillgång till individuell karriärväg- ledning. 3.Tydligare krav på att individuell karriärvägledning ska erbjudas . 4.Förstärkning av det generella karriärvägledningsperspektivet i olika ämnen. 5.Ett nytt obligatoriskt inslag med tilldelad tid, benämnt framtids- val, ska införas i , grundsärskolan och specialskolan. Inget av dessa förslag räcker enskilt för att åstadkomma den önskade förändringen och förslagen ska därför ses samlat. Härtill kommer ett antal förslag som utredningen bedömer utgöra förutsättningar för huvudförslagens genomförande och för att öka kvaliteten på karriär- vägledningen: Förtydligande av karriärvägledarens roll och ansvar, Tydligare styrning, ledning och samordning, Plan för samverkan, Kom- petensutveckling för karriärvägledare, lärare och rektorer, möj- ligheter att utbilda sig till karriärvägledare och Digitalt vägledningsstöd. Förtydligande av vad vägledning är – individuell och generell karriärvägledning Benämningar av det som ingår i skolväsendets studie- och yrkes- vägledning föreslås ändras och förtydligas i skollagen. Som det över- gripande begreppet för all den verksamhet som en huvudman i skol- väsendet är ansvarig för när det gäller att ge eleverna kunskap och kompetens inför val av framtida utbildnings- och yrkesverksamhet, föreslår utredningen karriärvägledning. Studie- och yrkesvägledare bör som en följd av det benämnas karriärvägledare. Det är också utredningens bedömning att det behöver förtydligas i skollagen att karriärvägledningen kan vara såväl individuell som generell. I allmänna råd med kommentarer om arbetet med studie- och yrkesvägledning beskrivs vägledning i vid och i snäv bemärkelse. Dessa två begrepp har dock inte fått det genomslag som avsetts eftersom det finns en otydlighet i vad som innefattats i de två Utredningen föreslår att vägledning i vid bemärkelse ska benämnas generell karriärvägledning och vägledning i snäv bemärkelse ska benämnas individuell karriärvägledning och att dessa båda begrepp införs i skollagen. Detta görs i syfte att tydliggöra att elever ska ha tillgång till båda dessa former av karriärvägledning. Med generell karriärvägledning avses den verksamhet som bidrar till att utveckla elevernas kunskaper om arbetslivet och om villkoren på arbetsmark- naden t.ex. undervisning, studiebesök, praktisk arbetslivsorientering (prao), arbetsplatsförlagt lärande (apl) och andra aktiviteter som ger underlag för att fatta beslut om framtida studie- och yrkesval. Den generella vägledningen ska också syfta till att utveckla elevernas karriärkompetens, dvs. den kompetens som behövs för att på struktu- rerade sätt samla, analysera, sätta samman och organisera utbildnings- och yrkesinformation i relation till egna intressen, förmågor och drivkrafter. Med individuell karriärvägledning avses den vägledning som ges i form av vägledningssamtal, enskilt eller i mindre grupper. I vägled- ningssamtalet är det den enskilde individen som ska stå i fokus och få möjlighet att reflektera över sig själv i relation till olika möjliga utbildningsvägar. Detta gäller även om samtalet ges i mindre grupp. Den individuella vägledningen kan med fördel bygga på de kun- skaper och färdigheter som eleven har utvecklat inom den generella karriärvägledningen. Utredningen har valt att använda begreppet karriär eftersom det är det begrepp som används vid benämning av företeelser kopplade till studie- och yrkesvägledning i den akademiska vägledningslittera- turen och i övriga vägledningssammanhang, såväl nationellt som inter- nationellt. Genom att använda ett vedertaget begrepp som används i andra vägledningssammanhang, också utanför skolan, lyfts skolans vägledning som företeelse. Ett begrepp som används i forskning sig- nalerar också vikten av att vägledning, liksom all annan utbildning, ska vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. Förtydligande av elevers tillgång till individuell karriärvägledning Då utredningen har konstaterat stora variationer när det gäller elevers tillgång till vägledning föreslår utredningen att bestämmelserna i skol- lagen ska tydliggöras och förstärkas. Utredningens förslag innebär ett tydliggörande av att eleverna ska ha tillgång till både individuell och generell karriärvägledning och att omfattningen av den indivi- duella karriärvägledningen ska anpassas efter elevens behov och för- utsättningar. Samhällsutvecklingen och de snabba förändringarna på arbets- marknaden medför att människor ställs inför allt svårare vägval och krav på att återkommande utbilda sig. För att eleverna ska klara sådana omställningar krävs att de utvecklar särskilda kompetenser. Karriärvägledning har därför en viktig roll när det gäller att rusta barn, ungdomar och vuxna för ett allt mer föränderligt och komplext arbetsliv. som förändringarna på arbetsmarknaden är snabba erbjuds individen ökade valmöjligheter. Det ställer krav på individen att kunna hantera information om ett stort antal valmöjligheter och att kunna välja strategiskt. En förutsättning för att eleverna ska kunna utnyttja den stora frihet och de möjligheter till egna val som erbjuds är att de får adekvat kunskap om utbildningsutbud och yrkesinrikt- ningar, såväl utifrån sina intressen och förutsättningar som i förhål- lande till arbetsmarknadens behov. Den nuvarande regleringen av studie- och yrkesvägledningen är alltför övergripande och ger inte huvudmän och rektorer tillräckligt tydlig ledning i vad som förväntas av dem. I många fall tolkar huvud- männen inte regelverket i enlighet med de bakomliggande inten- tionerna om att eleverna ska ha tillgång till vägledning efter behov och att det är hela skolans ansvar att på olika sätt ge kunskaper så att eleverna kan göra väl underbyggda val. Utredningen föreslår därför olika förtydliganden av regelverket i syfte att klargöra vad elever och presumtiva elever ska ha tillgång till, vad de ska erbjudas, vem som ska erbjuda vad och i vilken omfattning. Utredningen har övervägt olika alternativ för att säkerställa att eleverna verkligen får den vägledning de behöver. Ett sådant alter- nativ är införandet av en garanterad miniminivå i form av ett lägsta antal tillfällen per elev för individuell vägledning. En miniminivå skulle visserligen säkra tillgången till just det antalet tillfällen men det finns också en risk att miniminivån blir och att de elever som är i behov av fler tillfällen inte skulle få det. Utredningen före- slår i stället att regleringen förtydligas och kompletteras så att det framgår vad det är som eleven ska ha tillgång till och vid vilka till- fällen. Den nu gällande regleringen föreskriver att eleverna ska ha tillgång till personal med vägledningskompetens efter behov. Utred- ningen föreslår i stället en rakare skrivning om att eleverna ska ha till- gång till karriärvägledning och att karriärvägledningen ska anpassas efter elevernas behov. Detta förslag är utgångspunkten för utred- ningens övriga förslag som syftar till att tydliggöra vad elever och presumtiva elever har rätt till, vem som ska göra vad och vilka krav som ska ställas på huvudmännen. Skärpning av kraven på att erbjuda individuell karriärvägledning För att ytterligare säkerställa elevers tillgång till vägledning föreslår utredningen att det införs bestämmelser om att individuell karriär- vägledning ska erbjudas och till följande elev- grupper: –elever i och motsvarande skolformer inför val till gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan, –nyanlända elever som börjar i högstadiet i eller specialskolan samt på språkintroduktion i gymnasieskolan inför upprättandet av den individuella studieplanen, –elever på språkintroduktion i gymnasieskolan som har fullföljt sin utbildning och som på grund av sin ålder enligt 15 kap. 5 § skollagen inte kan påbörja en annan utbildning i gymnasieskolan, och –elever som avser att avsluta sin gymnasieutbildning eller gymnasie- särskoleutbildning eller riskerar att inte erhålla en gymnasie- examen i gymnasieskolan. Utpekandet av dessa tillfällen och elevgrupper ska dock inte medföra att andra elevgrupper förbises. Utredningens förslag innebär att alla elever ska, som ovan beskrivits, ha tillgång till karriärvägledning efter behov även om vissa elevgrupper ges en särskild rätt vid specifika tillfällen. Valet till gymnasieskolan och en fullföljd gymnasieutbildning har fått en allt större betydelse för elever. I de flesta sammanhang krävs en gymnasieexamen för att etablera sig på arbetsmarknaden. Under- sökningar visar att elever som inte får tillräcklig individuell karriär- vägledning löper högre risk att hoppa av eller att byta program. Utredningen gör därför bedömningen att elevens rätt till individuell karriärvägledning inför valet till gymnasieskolan och gymnasiesär- skolan behöver säkerställas i särskild ordning. Detta ska ses i kombi- nation med förtydligandet i skollagen om att karriärvägledningen ska anpassas efter elevens behov och förutsättningar. Det ska också ses i kombination med de förslag kring stärkt generell karriärvägledning som beskrivs i de följande avsnitten. Karriärvägledningen är särskilt betydelsefull för nyanlända elever eftersom de ofta saknar kunskap om det svenska utbildningssystemet och om den svenska arbetsmarknadens utformning och kompetens- krav. Utredningen föreslår därför att nyanlända elever som tas emot i högstadiet i och specialskolan ska erbjudas karriärväg- ledning i samband med att den individuella studieplanen upprättas. Utredningen föreslår även att nyanlända elever som börjar i gymnasie- skolan ska erbjudas karriärvägledning i samband med att deras indi- viduella studieplan upprättas. Likaså föreslås att de elever som har fullföljt sin utbildning på språkintroduktion i gymnasieskolan och som på grund av sin ålder inte kan fortsätta sin utbildning i gym- nasieskolan, ska erbjudas individuell karriärvägledning om fortsatta utbildningsmöjligheter. Ytterligare en grupp som har ett särskilt behov av väglednings- insatser är de elever som riskerar att slutföra sin utbildning på ett natio- nellt gymnasieprogram utan att erhålla en gymnasieexamen. Många unga som fullföljer sin utbildning med endast ett studiebevis saknar kunskap om vad som krävs för att de ska få en examen och hur de kan nå dit. Behov av karriärvägledning finns även för de elever som vill avbryta eller faktiskt avbryter sin utbildning .