sou · H7B318 · 2019-05-03 00:00:00 — Uppgift har hämtats från elevregister avseende slutbetyg i årskurs 9, . j) Studiehandledning på modersmål Eleven har notering om att få studiehandledning på sitt modersmål. Studiehandledning på modersmålet ska anges oavsett om den ges som extra anpassning eller inom ramen för särskilt stöd. Uppgift har hämtats från elevregister avseende elever . I detta avsnitt beskrivs hur varje variabel samvarierar med behörighet till gymnasieskolan, dvs. hur en viss variabel ökar eller minskar sannolikheten för behörighet till gymnasieskolan. Analysen görs för de båda populationerna, berättigade till modersmålsundervisning som deltar samt berättigade till modersmålsundervisning som inte deltar, och redovisas i tabellen nedan. Det är dock först i regres- sionsanalysen som vi kan bedöma styrkan i de olika variablerna (kön, 2Jfr 3 kap. 12 a § skollagen. Modersmålsundervisning, studiehandledning och studieresultat utländsk bakgrund etc.) i relation till varandra samt i relation till andelen behöriga till nationella gymnasieprogram. Presentationen nedan är deskriptiv, men vissa intressanta mönster framträder. Källa: SCB. Det totala antalet elever i årskurs 9 /18 var 108 505. Som framgår av tabellen ovan var 26 501 av dem berättigade till moders- målsundervisning, varav 13 395 deltog. Modersmålsundervisning, studiehandledning och studieresultat således , vilket är lägre än deltagandefrekvensen för hela grundskolan.3 Meritvärde4, betygspoäng5 och behörighet Bland de som deltar i modersmålsundervisningen är andelen behö- riga till nationella gymnasieprogram lägre än bland de som är berättigade men inte deltar. Det är inte deltagandet i sig som sänker andelen behöriga till nationella gymna- sieprogram, utan i denna grupp, vilket utredningen visar nedan, finns bl.a. fler nyinvandrade och elever med föräldrar med förgymnasial utbildning. Detta är faktorer som vi vet minskar sannolikheten för att uppnå behörighet till de nationella gymnasieprogrammen. Däremot har de deltagande eleverna något högre meritvärde, 204,25 jämfört med icke deltagandes 196,33, beräknat på 16 ämnen. Genomsnittet för alla elever i årskurs 9 är cirka 221 poäng. Elever som deltar i modersmålsundervisning har också höga genomsnittliga betygspoäng i ämnet, 16,4 läsåret2017/18. I svenska som andraspråk till exempel är genomsnittsbetyget 8 och i engelska 14,4 poäng, inklusive nyinvand- rade elever och elever med okänd bakgrund. Meritvärdet varierar dock stort beroende på i vilket modersmål elever får undervisningen i. I tabellen nedan redovisar vi uppgifter från om meritvärdet för elever som deltar i modersmåls- undervisning i de 15 största språken i årskurs 9, /18. 3För att påminna, redovisas inte elever med tillfälliga personnummer i det statistiska under- laget. 4Meritvärdet beräknas genom att summera betygsvärdena för de 16 bästa betygen i samtliga ämnen i elevens slutbetyg (E=10, D=12.5, C=15, B=17.5 och A=20). Det möjliga maxvärdet är 320 poäng. Meritvärdet kan också beräknas på 17 ämnen om eleven har läst ett modernt språk som språkval. Det möjliga maxvärdet då är 340 poäng. 7 kap. 4 § gymnasieförordningen. 5Betygspoäng innebär att betygsstegen A, B, C, D och E för godkända resultat omvandlas till 20, 17,5 15, 12,5 respektive 10 betygspoäng. Det ej godkänt resultat F får 0 i betygspoäng. Elevernas betygspoäng summeras per ämne och divideras med antal elever som har betyg A–F i ämnet. 7 kap. 4 § gymnasieförordningen. Modersmålsundervisning, studiehandledning och studieresultat ^I underlag är uppgift om 1–4 elever sekretessprickad (--) för att undvika röjande av enskilda elever. ~Innebär att antalet är avrundat för att individuella värden inte ska kunna lösas ut med hjälp av totalsumman. Lägst meritvärde har elever som erhållit betyg i modersmål i dari, parsi, , 146,2 poäng. Utredningens antagande, bland annat utifrån kännedom om migrationsflödena till , är att majoriteten av eleverna i detta språk är nyanlända elever med ursprung i . Högst meritvärde har elever som erhållit betyg i ämnet modersmål engelska, 254,6 poäng, tätt åtföljt av finska med 252,6. I ytterligare fem språk ligger meritvärdet över landets genomsnitt. 6Det totala antalet elever som fått betyg i ett modersmålsämne. För överskådlighetens skull redovisas i resten av tabellen endast antalet elever som erhållit betygen A, F och Streck samt det genomsnittliga meritvärdet i 16 ämnen. Modersmålsundervisning, studiehandledning och studieresultat Kommunala och fristående skolor Majoriteten av de deltagande eleverna finns inom kommunala sko- lor, och de presterar betydligt sämre än deltagande elever i fristående skolor där är behöriga till nationella gymnasieprogram och meritvärdet är 247,79 poäng. I kommunala skolor är behörigheten och meritvärdet 195,19 poäng. Det intressanta är om vi jämför dessa grupper med deras mot- svarigheter bland de som är berättigade men inte deltar. Återigen är behörigheten till nationella gymnasieprogram bland eleverna i kom- munala skolor som deltar lägre än bland eleverna i kommunala sko- lor som inte deltar (ungefär samma skillnad som i den generella populationen), men meritvärdet är högre för den deltagande grup- pen. Elever i fristående skolor som inte deltar uppvisar sämre resultat än elever i fristående skolor som deltar i båda aspekterna. Anled- ningen till de stora skillnaderna mellan kommunala och fristående skolor bland de som deltar och inte deltar ligger i det faktum att fristående skolor generellt sett har färre antal nyanlända elever och elever med föräldrar med förgymnasial utbildning. Som i många andra aspekter av elevernas skolresultat finns även här skillnader mellan pojkar och flickor. Pojkar presterar sämre än flickor gällande både andelen behöriga och meritvärdet inom de respektive grupperna (deltar/deltar ej). Flickor som deltar i modersmålsunder- visningen har högst meritvärde av samtliga kategorier, dock lägre andel behöriga till gymnasieskolans nationella program än flickor som är berättigade, men inte deltar. I gruppen flickor som deltar ingår också nyinvandrade elever och elever med föräldrar med förgymnasial utbildning i högre utsträckning. Det är här de riktigt stora skillnaderna börjar framträda och som till stora delar belyser differensen i den generella populationen mellan de som deltar och de som är berättigade men inte deltar i moders- målsundervisning. Bland de som deltar har en övervägande majoritet Modersmålsundervisning, studiehandledning och studieresultat utländsk bakgrund, vilket innebär att eleven antingen är född utom- lands eller har båda föräldrarna födda utomlands. av eleverna med utländsk bakgrund att jämföra med 95 med svensk bak- grund (åtminstone en förälder född i ) som deltar i under- visningen är behöriga till nationella gymnasieprogram. Skillnader i meritvärdet är 58 poäng. Jämfört med de elever som inte deltar kan vi konstatera att skillnaden mellan elever med utländsk bakgrund med avseende på behörighet krymper i relation till den generella popula- tionen, medan den ökar till förmån för de som deltar med avseende på meritvärdet. Elever med svensk bakgrund som deltar presterar avsevärt högre jämfört med motsvarande grupp som inte deltar i båda aspekterna. Efter statusen som nyinvandrad (se nedan) har föräldrarnas utbild- ningsnivå störst påverkan på elevernas behörighet till nationella gymnasieprogram och meritvärde. Inom gruppen elever som deltar i modersmålsundervisning är skillnaden mellan elever som har föräldrar med förgymnasial och eftergymnasial utbildning med avseende på behörighet (och om vi räknar med elever där det saknas uppgifter om föräldrarnas högsta utbildningsnivå, vil- ket vi vet oftast är de som har mycket låg eller ingen formell utbild- ning alls). Skillnader i meritvärde är hela 73 poäng eller maxvärdet i tre och ett halvt ämne. Som det framgår har elever som är berättigade men inte deltar i modersmålsundervisning något högre eller lika (föräldrar med gymnasial utbildning) behörighet till nationella gymnasiepro- gram, men de deltagande eleverna har högre meritvärde om jämförel- sen görs inom samtliga grupper (där elever med föräldrar med för- gymnasial utbildning som deltar jämförs med elever med förgym- nasial utbildning som inte deltar osv. De största skillnaderna inom denna variabel uppträder mellan elever som är nyinvandrade och de som inte är det gällande både behörighet och meritvärde. Först ska det konstateras att av de 4 928 nyinvandrade finns bland de elever som deltar i modersmålsundervisning. Här finns alltså en avgörande faktor som förklarar skillnaderna mellan deltagande och icke deltagande elever Modersmålsundervisning, studiehandledning och studieresultat inom de ovan beskrivna variablerna. De 1 233 nyinvandrade elever som är berättigade men inte deltar i modersmålsundervisning upp- visar sämre resultat med avseende på meritvärde (skillnaden är nästan 40 poäng) och behörighet (skillnaden är ) än deras mot- svarighet som deltar i undervisningen. Intressant är att elever som deltar i undervisningen utan att vara nyinvandrade presterar bättre än deras motsvarighet som är berättigade men inte deltar. Elever som deltar i undervisning i svenska som andraspråk uppvisar mycket sämre resultat än elever som deltar i undervisning i svenska, oavsett om de också deltar i modersmålsundervisningen eller inte.7 Skillnaden är dock mindre inom kategorin elever som är berättigade till modersmålsundervisning och inte deltar, men på grund av en annan omständighet. av de eleverna (varken svenska som andraspråk eller modersmålsundervisning) är nämligen behöriga till nationella gymnasieprogram med 217,04 poäng att jämföra behöriga bland de som inte deltar i svenska som andra- språk men som deltar i modersmålsundervisning. Dessutom är deras meritvärde 249,27 poäng. Elever som deltar i svenska som andra- språk och i modersmålsundervisning har något sämre genomsnittlig behörighet till nationella gymnasieprogram (skillnaden är , men de har 20 poäng högre meritvärde), jämfört med elever som deltar i svenska som andraspråk men inte i modersmålsundervisning. /18 hade 3 589 elever i årskurs 9 studiehandledning på modersmålet. av dem deltog också i modersmålsunder- visning. Jämfört med elever med studiehandledning som inte deltar i modersmålsundervisning presterar de bättre med avseende på behörighet till nationella gymnasieprogram (skillnaden är 14 pro- cent) och meritvärde (skillnaden är 53 poäng). Även elever som inte får studiehandledning men deltar i modersmålsundervisning preste- rar bättre än elever som varken får studiehandledning eller deltar i modersmålsundervisning. Skillnaden med avseende på behörighet är visserligen liten (), men mer påtaglig gällande meritvärde 7Undervisning i svenska som andraspråk ersätter undervisning i svenska och ska anordnas bl.a. för elever som har ett annat modersmål än svenska. 5 kap. 14–15 §§ skolförordningen. Modersmålsundervisning, studiehandledning och studieresultat (17 poäng). Gapet mellan elever som får studiehandledning och de som inte gör det är stort, men det är ändå mindre för de elever som får studiehandledning och deltar i modersmålsundervisning än bland de som får studiehandledning men inte deltar i modersmålsunder- visning. 9.1.3Slutsatser av den deskriptiva analysen I det föregående avsnittet som bygger på en deskriptiv analys av underlaget från SCB, särskilt framtaget för utredningens behov, och offentlig statistik från har några intressanta resultat fram- kommit. Några är välkända : att elever med utländsk bakgrund och nyinvandrade elever uppnår behörighet till gymnasie- skolan i lägre grad än elever med svensk bakgrund och att elever vars föräldrar har högre utbildningsnivå uppnår behörighet till gymnasie- skolans nationella program i högre grad än övriga elever. De som även deltar i svenska som andraspråk blir behöriga till gymnasieskolan i lägre grad än de som läser svenska. Pojkar har behörighet i lägre ut- sträckning än flickor. Samtliga kategorier med lägre behörighetsgrad har också lägre meritvärde. Dock, när kategorin behöriga som deltar i modersmålsundervisning förs in i de deskriptiva analyserna och när jämförbara kategorier inom och mellan variablerna ställs i relation till varandra uppstår ett intressant mönster. Oavsett vilken variabel som jämförs – huvudman, kön, utländsk bakgrund, föräldrars högsta utbildningsnivå, nyinvandrad , deltar i svenska som andraspråk, får studiehandledning på modersmål – är det uppenbart att elever som deltar i modersmålsundervisning har högre meritvärde än jämförbar grupp som är berättigad men inte deltar. Med jämförbar grupp avses att till exempel pojkar som deltar jämförs med pojkar som inte deltar, elever med svensk bakgrund som deltar jämförs med elever med svensk bakgrund som inte deltar etc. Och skillnaderna i merit- värdet är ibland väldigt stora. Till exempel har elever som får studie- handledning på modersmål och deltar i modersmålsundervisningen 148,44 poäng i meritvärde, medan elever som får studiehandledning men inte deltar har 95,44 poäng. Jämförelsen med utgångspunkt i behörighet till nationella gym- nasieprogram är vanskligare att göra därför att merparten av nyin- vandrade, elever som får studiehandledning, elever som deltar i Modersmålsundervisning, studiehandledning och studieresultat svenska som andraspråk och även fler elever med föräldrar med för- gymnasial utbildning deltar i modersmålsundervisningen och påver- kar därigenom utfallet. Men å andra sidan kan skillnaderna ha varit ännu större om inte eleverna hade haft tillgång till modersmåls- undervisning. Det underlag som utredningen har tagit fram visar således på ett samband mellan deltagande i modersmålsundervisning och högre meritvärde i bemärkelsen att de elever som deltar i modersmåls- undervisning har högre meritvärden, även med hänsyn tagen till andra variabler som påverkar deras studieresultat. Det går dock inte att fastställa att det är själva modersmålsundervisningen som leder till högre meritvärde i och med denna analys. Även andra faktorer än de ovan redovisade bidrar till högre studieresultat, som t.ex. lärarnas pedagogiska skicklighet, familjernas och elevernas motivation, segre- gation och sammansättningseffekter, övrigt stöd mm. vilka samtliga kan relateras till studieresultat. går det inte att utesluta den positiva påverkan på elevernas studieresultat som deltagande i modersmålsundervisning, i synnerhet för nyinvandrade elever (som också får studiehandledning på modersmålet) förefaller innebära. För att på ett bättre sätt kunna undersöka effekten av deltagande i modersmålsundervisning på studieresultaten behöver man kontrol- lera för de bakgrundsvariabler som påverkar studieresultat. I nästa delavsnitt redogör vi därför för de regressionsanalyser som SCB har gjort på utredningens uppdrag. Texten nedan är följ- aktligen författad av SCB:s analytiker.8 En modell tillämpas på elevnivå och huvudsyftet är att kunna visa effekten på gymnasiebehörighet av deltagande i modersmål och sam- tidigt kontrollera för andra variabler. Metoden som används är en logistisk regressionsanalys. Den beroende variabeln utgörs av ”ej behörighet till gymnasieskolan”, det vill säga det som modelleras är 8Utredningen har låtit två utomstående experter kvalitetssäkra regressionsanalyser som SCB har gjort på utredningens uppdrag. Båda har bekräftat analysens riktighet och betonat försiktighet med resultattolkningen, därför att vi inte riktigt vet huruvida deltagandet i modersmålet i sig har självständig påverkan eller om det är så att mer studiemotiverade elever från mer studieengagerade hem söker sig till ämnet. Modersmålsundervisning, studiehandledning och studieresultat sannolikheten för att eleven inte ska uppnå behörighet till gymnasie- skolan. De förklarande variablerna utgörs av: •Modersmålsundervisning (ref = ej deltagit) •Nyinvandrad (ref = ej nyinvandrad) •Utländsk bakgrund (ref = svensk bakgrund) •Högutbildade föräldrar (ref = ej eftergymnasial) •Kön (ref = flicka) Regressionsanalys är en statistisk metod för att analysera samband mellan en beroende variabel och olika bakgrundsvariabler. En sådan analys ger underlag för att bedöma vilka variabler eller faktorer som är viktiga för att förklara den beroende variabeln och hur betydelse- fulla faktorerna är i sig och i förhållande till varandra. Eftersom den beroende variabeln här kan anta två värden endast, används en variant av regressionsanalys – logistisk regression. Vid logistisk regression kan regressionsmodellen beskrivas som: = α + β1 x1i + β2 x2i + ...+ βk xki där pi är sannolikheten att den beroende variabeln antar ett visst värde och x1i, x2i, …, xki utgör k stycken förklarande variabler för , …, β k utgör regressionskoefficienterna och α Koefficienterna anger betydelsen av de olika bakgrundsfakto- rerna. Dessa bakgrundsfaktorer har kodats så att olika grupper lätt kan jämföras med varandra. En grupp är referensalternativet för varje variabel eller faktor. För kön, till exempel, är flickor referensgruppen med en koefficient som är 0. Koefficienten för pojkar anger hur poj- kar skiljer sig från flickor i genomsnitt, när vi kontrollerar för de övriga variablerna som ingår i regressionsmodellen. En negativ koef- ficient innebär att pojkar inte lyckats lika bra som flickor. I logistisk regression räknas regressionskoefficienterna ofta om till så kallade oddskvoter. En oddskvot för könen är, till exempel, kvoten mellan oddset för att inte uppnå behörighet för pojkar och oddset att inte uppnå behörighet för flickor. Oddset motsvarar sannolikheten att Modersmålsundervisning, studiehandledning och studieresultat inte uppnå behörighet dividerad med sannolikheten att uppnå behö- righet (pi/1-pi där p är den skattade sannolikheten). En oddskvot lägre än 1 i exemplet anger då att pojkarna jämfört med flickorna har ett sämre utfall, en förhöjd risk att inte uppnå behörighet. Redovisning av regressionskoefficienter och oddskvoter för de variabler som ingår i modellen framgår av tabell 9.4. Inom klamrar redovisas oddskvoten nedre gräns och övre gräns i ett 95-procentigt konfidensintervall. Vidare anges ”Percent concordant”, vilket är ett mått på hur väl modellen stämmer med data. Utifrån parvisa jämförelser beräknas hur ofta som modellen lyckas prediktera vilken elev som inte klarar målen. Parvisa jämförelser görs mellan elever som inte klarade målen och elever som klarade målen. En ”Percent concordant” på 75 innebär att modellen för 75 pro- cent av paren predikterar en högre sannolikhet att klara målen för den elev som i själva verket klarade målen. I av fallen till- delar modellen en lägre (eller samma) sannolikhet att klara målen för den elev som i själva verket klarade målen. Måttet är inte jämförbart med förklaringsgraden i linjär regressionsanalys. Fem olika modeller har testats vid analysen där vi stegvis har adderat förklarande variabler i modellen för att se hur effekten av att ha deltagit i modersmålsundervisning förändras. Variabeln modersmålsundervisning visar effekten av att ha del- tagit i modersmålsundervisning på gymnasiebehörigheten. En posi- tiv koefficient visar en ökad sannolikhet att bli behörig till gym- nasieskolan och en negativ koefficient en minskad sannolikhet att bli behörig till gymnasieskolan. Alla koefficienter är signifikanta i de olika modellerna. Modersmålsundervisning, studiehandledning och studieresultat *Indikerar signifikans på 1-procentsnivån. Källa: SCB. I modell 1 kontrolleras det inte för några av elevernas olika egen- skaper. I denna modell är koefficient negativ (– 0,2888) vilket visar att elever som deltar i modersmålsundervisning i genomsnitt inte uppnår gymnasiebehörighet i lika hög utsträckning som icke-del- tagande elever. Denna uppgift framgick också av den deskriptiva analysen. I modell 5 kontrollerar vi för olika egenskaper hos eleverna som vivet påverkar gymnasiebehörighet. I denna modell är koefficienten positiv (0,3384). Detta kan tolkas som att när vi kontrollerar för dessa valda egenskaper uppnår elever som deltar i modersmåls- undervisning i genomsnitt gymnasiebehörighet i högre grad än elever som inte deltar i modersmålsundervisning. Övriga variabler i modell 5 uppvisar de resultat som vi kan för- vänta oss. Nyinvandrade elever har en negativ koefficient (– 1,913), elever som har utländsk bakgrund har också en negativ koefficient (– 0,5301). Elever som har minst en förälder med eftergymnasial utbildning har en positiv koefficient (1,2757) vilket indikerar att elever vars föräldrar har en högre utbildning i genomsnitt klarar sig bättre jämfört med övriga. Koefficienten för variabeln kön (– 0,1494) visar att pojkar klarar sig lite sämre än flickor. Vi kan också se att modell 5 har en högre ”Percent concordant” än övriga modeller vilket indikerar att denna modell är bättre än övriga på att predicera gymnasiebehörigheten. Modersmålsundervisning, studiehandledning och studieresultat 95 procentigt konfidensintervall inom [ ]. Källa: SCB. Om vi studerar oddskvoterna kan vi se att oddskvoten är signifikant högre än 1 i alla modeller utom den första. I modell 5 är oddskvoten 1,403 vilket visar att elever som deltar i modersmålsundervisning i genomsnitt har en högre sannolikhet att uppnå gymnasiebehörighet än de som inte deltar om vi kontrollerar för elevernas olika egen- skaper. Den variabel som påverkar chansen till gymnasiebehörighet mest är huruvida någon av elevens föräldrar har en eftergymnasial utbildning jämfört med elever där ingen förälder har eftergymnasial utbildning, oddskvoten är 3,581. Övriga variabler har en oddskvot under 1 vilket visar att elever med dessa egenskaper har ett sämre utfall, en förhöjd risk att inte uppnå behörighet. Resultatet kan tolkas som att bland de elever som är berättigade till och deltar i modersmålsundervisning är utfallet i genomsnitt bättre jämfört med elever som är berättigade men inte deltar i modersmåls- undervisning när vi kontrollerar för individuella egenskaper. Detta betyder dock inte att det enbart beror på modersmålsundervisningen, det enda vi kan se är att elever som deltar klarar sig bättre än de som inte deltar. Dessa elever kanske skulle fått lika bra studieresultat ändå, även om de inte läst ämnet modersmål på grund av att de exempelvis är mer studiemotiverande. Modersmålsundervisning, studiehandledning och studieresultat 9.1.6Utredningens slutsats om modersmålsundervisning och studieresultat Det resultat som underlaget visar är i linje med den forskning som finns på området, vilket utredningen redogör för i kapitel 4. Resul- tatet vinner även stöd i de intervjuer och studiebesök som utred- ningen har företagit i kommuner och fristående skolor. Utredningens slutsats är således att deltagandet i modersmåls- undervisning utgör ett positivt bidrag till elevernas samlade studie- resultat bedömt genom behörighet till nationella gymnasieprogram och meritvärde i årskurs 9. Modersmålsundervisningens självständiga bidrag till elevers sam- lade studieresultat, i meningen att enbart deltagandet skulle utgöra en avgörande påverkan, kan dock aldrig bedömas isolerat från andra fak- torer som påverkar studieresultaten. Som utredningen har påtalat tidi- gare påverkar annat elevers studieresultat, till exempel lärarnas peda- gogiska skicklighet och elevernas motivation. Dessutom varierar kvali- teten på och tillgången till modersmålsundervisning mellan landets huvudmän och skolor. Bristande likvärdighet gör generaliseringen ännu svårare. Sannolikt finns en ömsesidigt förstärkande verkan mel- lan studiemotivationen, vårdnadshavarnas skolengagemang och del- tagandet i modersmålsundervisning. Dessutom föreligger en ackumu- lerad effekt av långvarigt deltagande, något som har fört fram i sina analyser.9 För att undersöka effekten av just modersmåls- undervisning på studieresultat skulle en studie behöva genomföras där elever slumpvis väljs ut att delta i modersmålsundervisning.