sou · H6B388 · 2019-01-01 00:00:00 — Risker och konsekvenser i fråga om per- sonlig assistans och assistansersättning ska särskilt uppmärksammas. Utredaren ska så långt som möjligt ta hänsyn till de risker och konsekvenser som identifierats vid utformning av de förslag som redovisas i enlighet med dir. 2016:40. Förslagen ska vara förenliga med unionsrätten och även vara ändamålsenliga vid tillämpningen av unionsrätten. Uppdraget ska redovisas . Tilläggsdirektiv till (S 2016:03) Regeringen beslutade kommittédirektiv om en över- syn av insatser enligt LSS och assistansersättningen (dir. 2016:40). Enligt direktiven ska en särskild utredare se över assistansersättningen i socialförsäkringsbalken och delar av lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade förkortad LSS. Syftet med upp- draget är att skapa en långsiktigt hållbar ekonomisk utveckling av insatsen personlig assistans och att få till stånd mer ändamålsenliga insatser i LSS samt att lagstiftningen ska främja jämlikhet i levnads- villkor och full delaktighet i samhällslivet. Regeringen beslutade tilläggsdirektiv till LSS- utredningen (S 2016:3) om utvidgning av uppdraget med anledning av att lämnat ett förslag till ändrade samord- ningsbestämmelser (dir. 2017:92). Uppdraget ska redovisas . Daglig verksamhet är en av tio insatser enligt LSS (9 § 10 p.) och lämnas till personer som tillhör den personkrets som anges i 1 § 1 och 2 i LSS. Det är personer som har en medicinsk diagnos i form av en utvecklingsstörning, autism eller autismliknande tillstånd samt personer som i vuxen ålder förvärvat en hjärnskada som lett till betydande och bestående begåvningsmässigt funktionshinder. Kom- munen bedömer varje enskild ansökan och avgör vem som får insatsen daglig verksamhet. Den dagliga verksamheten ska erbjuda den enskilde stimulans, utveckling, meningsfullhet och gemenskap. var det cirka 36 600 brukare som deltog i daglig verksamhet. I förarbetena till LSS rekommenderas att kommunen lämnar viss ersättning till personer som deltar i daglig verksamhet (habiliterings- ersättning), se prop. 1992/93:159 s. 90. Habiliteringsersättningen är inte reglerad i lag, förordning eller föreskrift, men är ett sätt att stimulera den enskilde att delta i verksamheten. I av kom- munerna har deltagare i daglig verksamhet fått habiliteringsersätt- ning, se öppna jämförelser av stöd till personer med funktionsnedsättning 2017. Utredaren ska se över frågan om habiliteringsersättning och vid behov lämna lagstiftningsförslag i syfte att säkerställa en likformig utformning av habiliteringsersättning i kommunerna. Uppdraget ska redovisas . Tilläggsdirektiv till (S 2016:03) Regeringen beslutade kommittédirektiv avseende en översyn av insatser enligt LSS och assistansersättningen (dir. 2016:40). Enligt direktiven ska en särskild utredare se över assistansersättningen i socialförsäkringsbalken och delar av lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade förkortad LSS. Syftet med upp- draget är att skapa en långsiktigt hållbar utveckling av insatsen person- lig assistans och få till mer ändamålsenliga insatser i LSS samt att lagstiftningen ska främja jämlikhet i levnadsvillkor och full delaktig- het i samhällslivet. Regeringen beslutade tilläggsdirektiv till (S 2016:3) med anledning av att EU-kommissio- nen lämnat ett förslag till ändrade samordningsbestämmelser, kom- missionens förslag från om ändring av förord- ning nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen (dir. 2017:92). Regeringen beslutade tilläggsdirektiv till gällande att se över frågan om habiliteringsersätt- ning och vid behov lämna lagstiftningsförslag i syfte att säkerställa en likformig utformning av habiliteringsersättning i kommunerna (dir 2017:120). Uppdraget ska redovisas . Ändring av och förlängd tid för uppdraget Av det ursprungliga direktivet framgår att både antalet personer som beviljas assistansersättning och antalet timmar som beviljas i genom- snitt och person har ökat kraftigt sedan lagstiftningen om assistansersättning infördes. Sedan direktivet om LSS och assistansersättningen (dir 2016:40) beslutades har antalet mottagare av statlig assistans minskat och tim- utvecklingen bromsats in. har antalet mottagare av kommu- nal personlig assistans ökat. 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 Utgifter för statlig assistansersättning Mnkr Antal kvinnor med statlig assistansersättning Antal män med statlig assistansersättning Antal kvinnor med personlig assistans enligt LSS Antal män med personlig assistans enligt LSS Anm: Minskade utgifter förklaras av ändrade rutiner med efterskottsbetalning. Det minskade antalet mottagare och den bromsade timutvecklingen förklaras framför allt av Högsta förvaltningsdomstolens domar som påverkat tillämpning och att utvecklat sin rättstillämpning, utredningsmetodik och kontrollarbete när det gäller handläggning av assistansersättningen. Förändringarna har påverkat enskilda assistansmottagare och kommuner i stor ut- sträckning utan att detta föregåtts av politiska bedömningar och vägval. Syftet med utredningen ska fortsatt vara att skapa en långsiktig håll- bar ekonomisk utveckling av insatsen personlig assistans och få till- stånd ändamålsenliga insatser inom LSS. Utgångspunkten är fortsatt att det samlade behovet av insatserna ska utföras med förstärkt kvali- tet och förutsägbarhet samt att lagstiftningen ska främja jämlikhet i levnadsvillkor och full delaktighet i samhällslivet. Förslagen ska sammantaget inte leda till att behovet av anslagna medel ökar jämfört med dagens nivå. Om några förslag bedöms öka kostnaderna för insatser enligt LSS som en följd av ökad kvalitet och träffsäkerhet ska kostnadsökningen finansieras. Utredaren behöver inte föreslå besparingar inom assistansersätt- ningen så som det framgår av det ursprungliga direktivet. Förslagen ska bidra till en långsiktigt hållbar och kostnadsmässigt effektiv lag- stiftning. Uppdraget ska redovisas senast den Gruppen med företrädare för personer med funktionsnedsättning •Representanter för Ifa (Intressegruppen för assistansberättigade), •DHR (samhälle utan rörelsehinder), •FUB (För barn, unga och vuxna med utvecklingsstörning), •RBU (Rörelsehindrade barn och ungdomar), Gruppen med företrädare för anordnare av insatser •Representanter för Föreningen (Jämlikhet Assistans Gemenskap), •STIL (Stiftarna av Independent Living i ), •GIL (för Independent Living), Gruppen med företrädare för arbetsgivare och arbetstagare •Arbetsgivarföreningen (Kooperationens förhandlings- organisation), •KFS (Kommunala företagens samorganisation), •PARO (Privata assistansanordnares riksorganisation). Ett urval av de aktörer utredningen har träffat •DHR – Delaktighet, Handlingskraft, Rörelsefrihet, •För barn, unga och vuxna med utvecklingsstörning (FUB), (FfdN), •Intressegruppen för assistansberättigade (IfA), •Jämlikhet Assistans Gemenskap (JAG), och Ungdomar (RBU), •Stiftarna av Independent Living i (STIL), •Inspektionen för socialförsäkringen, •Inspektionen för vård och omsorg, •Myndigheten för delaktighet, •Botkyrka kommun, vård- och omsorgsförvaltningen, •Företrädare för riksdagspartierna – (L), (M), Per Lodenius (C), (KD), (SD), (S), (V) och (MP), •Forskarnätverk bestående av , och , •Kenneth , ordförande i , •Malmö stad, funktionsstödsförvaltningen, •Parlamentarisk arbetsgrupp om personlig assistans, •Projektet ”Rätten att leva mitt liv”, •Projektet ”Vi vill bidra”, •Solna kommun, omvårdnadsnämnden, •SKL:s beredning för primärvård och äldreomsorg, •SKL:s arbetsutskott och den politiska beredningen för primär- vård och äldreomsorg, •SKL:s nätverk för funktionshindersfrågor, •SKL:s nätverk för förvaltningschefer inom landstingens verksam- heter för personer med funktionsnedsättning, •SKL:s nätverk i mellersta regionen för LSS-handläggare inom råd och stöd, •Stockholms stad, LSS-hälsan, •Stockholms stads funktionshindersombudsman, •Täby kommun, avdelningen funktionsnedsättning, •Örebro kommun, myndighetsavdelningen, utredningsenheten LSS/SoL, •Östersunds kommun, vård- och omsorgsförvaltningen. •Arbetsmarknadsutredningen (A 2016:03), •Delegationen för korrekta utbetalningar från välfärdssystemen (Fi 2016:07), •Flexjobbutredningen (A 2017:01), •Hjälpmedelsutredningen (S 2015:08), •Samordnaren för unga som varken arbetar eller studerar (U 2015:06), •Socialtjänstutredningen (S 2017:03), •Styrutredningen för funktionshinderspolitiken (S 2017:09), •Utredningen om systematisk och organiserad ekonomisk brotts- lighet mot välfärden (Ju 2015:10), •Utredningen om utvärdering av bidragsbrottslagen (Fi 2016:08), •Utredningen om översyn av yrket personlig assistent (2018:08), •Välfärdsutredningen (Fi 2015:01). Aktörer i de nordiska länderna •Børne- og , , •Danske och (Landsorganisa- tionen Borgerstyret Personlig Assistance), , •Delegationen för rättigheter för personer med funktionsnedsätt- ning, , •Helse- og omsorgsdepartementet, , •Helsingfors stad, enheten för arbete med stöd, och välmående (THL), , •Institut for Menneskerettigheder, , •KS fagområde helse og velferd, , •Københavns Kommune, Borgercenter Handicap, , •Norges handikapforbund, , •Seminarium – delaktighet för personer med funktionsnedsättning! arrangerat av kring funktionshinder rf (SAMS), , •Velferdsforskningsinstituttet NOVA, Høgskolen i og . Deltagande på konferenser, seminarier m.m. •Konferens arrangerad av () , •Konferens arrangerad av IfA , •Konferens arrangerad av INTRA och FUB , •Konferens arrangerad av , •Konferens arrangerad av RBU , •Konferens arrangerad av RBU , •Konferens arrangerad av och , •Konferens anordnad av STIL , •Leva & Fungera, i , •Offentlig utfrågning i socialutskottet om personlig assistans , •Offentlig utfrågning i socialutskottet om kostnadsutvecklingen inom den statliga assistansersättningen och den kommunala insatsen personlig assistans , •Socialutskottets sammanträden, tre tillfällen, •Seminarium arrangerat av , •Seminarium arrangerat av , •Seminarium arrangerat av FUB , •Seminarium arrangerat av Inspektionen för socialförsäkringen , •Seminarium arrangerat av RFSL och RFSL , •Seminarium arrangerat av SKL , •Seminarium i arrangerat av (L), FUB och JAG , •Seminarium i arrangerat av Per Lodenius (C) och Humana , •Temaeftermiddag arrangerad av Funktionsrätt , •Vårdföretagarnas rikskonferens 12–. 1.Ett reklamlandskap i förändring –konsumentskydd och tillsyn i en digitaliserad värld. för blåljusverksamhet och andra samhällsnyttiga funktioner. 5.Vissa processuella frågor på socialförsäkringsområdet. 6.Grovt upphovsrättsbrott och grovt varumärkesbrott. 7.Försvarsmaktens långsiktiga materielbehov. 8.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2018. Beslut under osäkerhet. 9.Ökad trygghet för studerande som blir sjuka. 10.Myndighetsgemensam indelning – samverkan på regional nivå. Myndighetsgemensam indelning – författningsändringar till följd av ny landstingsbeteckning. –för unga som varken arbetar eller studerar. 12.Uppdrag: Samverkan 2018. Många utmaningar återstår. 13.Finansiering av infrastruktur med skatt eller avgift? 14.Bidragsbrott och underrättelseskyl- dighet vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen – en utvärdering. 15.Mindre aktörer i energilandskapet –genomgång av nuläget. 16.Vägen till självkörande fordon – introduktion. Del 1 + 2. i centrum – ett ramverk för lärares och rektorers professionella utveckling. 18.Statens stöd till trossamfund i ett mångreligiöst . 19.Forska tillsammans – samverkan för lärande och förbättring. 22.Ett ordnat mottagande – gemensamt ansvar för snabb etablering eller återvändande. 23.Konstnär – oavsett villkor? 24.Tid för utveckling. 25.Juridik som stöd för förvaltningens digitalisering. 26.Några frågor i skyddslagstiftningen. 27.Ekonomiska sanktioner mot terrorism. –för snabba, säkra och effektiva hjälpinsatser. 29.Validering i högskolan – för tillgodoräknande och livslångt lärande. 30.Förenklat förfarande vid vissa beslut om hemlig avlyssning. 31.En lag om operativt militärt stöd mellan och . 32.Ju förr desto bättre – vägar till en förebyggande socialtjänst. 33.Aggressionsbrottet och ändringar i Romstadgan. 34.Vägar till hållbara vattentjänster. 35.Ett gemensamt bostadsförsörjningsansvar. 36.Rätt att forska. Långsiktig reglering av forskningsdatabaser. 37.Att bryta ett våldsamt beteende för män som utsätter närstående för våld. 38.Styra och leda med tillit. Forskning och praktik. 39.God och nära vård. –för elever och barn i en bättre skola. 42.Tryggad tillgång till kontanter. –mer service på fler platser. 44.Möjligt, tillåtet och tillgängligt –förslag till enklare och flexiblare upphandlingsregler och vissa regler om överprövningsmål. 45.Behandling av personuppgifter vid Myndigheten för arbetsmiljökunskap. 46.En utvecklad översiktsplanering. Del 1: Att underlätta efterföljande planering. Del 2: reglering av upplåtelseformen. 47.Med tillit växer handlingsutrymmet. –tillitsbaserad styrning och ledning av välfärdssektorn. 48.En lärande tillsyn. Statlig granskning som bidrar till verksamhetsutveckling i vård, skola och omsorg. –några särskilt utpekade frågor. 50.Ett oberoende public service för alla –nya möjligheter och ökat ansvar. 51.Resurseffektiv användning av byggmaterial. 52.Behandling av personuppgifter vid Myndigheten för vård- och omsorgsanalys. 53.Översyn av maskinell dos, extempore, prövningsläkemedel m.m. S. 54.En effektivare räddnings- tjänst. 55.Styrning och vårdkonsumtion ur ett jämlikhetsperspektiv. Kartläggning av socioekonomiska skillnader i vårdutnyttjande och utgångspunkter för bättre styrning. 56.Bättre kommunikation för fler investeringar. 57.Barns och ungas läsning –ett ansvar för hela samhället. –moderniserad lagstiftning för ökad samordning. 59.Statens gruvliga risker. 60.Tillträde till Rotterdamreglerna. 61.Rättssäkerhetsgarantier och hemliga tvångsmedel. 62.Kamerabevakning i brottsbekämp- ningen – ett enklare förfarande. 63.Behandlingen av personuppgifter vid Försvarsmakten och . 65.Informationsutbyte vid samverkan mot terrorism. 66.Ett mer konkurrenskraftigt system för stöd vid korttidsarbete. 67.Ett snabbare bostadsbyggande. 68.Nya regler om faderskap och föräldraskap. 69.Ökat skydd mot hedersrelaterad brottslighet. 70.En arvsfond i takt . En översyn av regelverket kring Allmänna arvsfonden. 71.En andra och en annan chans –ett komvux i tiden. 72.Expertgruppen för digitala investeringar. 73.Studiemedel för effektiva studier. 74.Lite mer lika. Översyn av kostnadsutjämningen för kommuner och landsting. 75.Vissa polisfrågor – säkerhet vid förhör samt kränkningsersättning. 76.Mindre aktörer i energilandskapet –förslag med effekt. –ny roll, nya möjligheter. 79.Analyser och utvärderingar för effektiv styrning. 80.Samspel för hälsa. Finansiell samordning mellan hälso- och sjukvård och sjukförsäkring. 81.YA lär dig jobbet på jobbet. 83.Att förstå och bli förstådd – Ett reformerat regelverk för tolkar i talade språk. 84.Det går om vi vill. Förslag till en hållbar plastanvändning. 85.Slopad straffrabatt för unga myndiga. 86.Verkställbarhet av beslut om lov. 87.Aggressionsbrottet i svensk rätt och svensk straffrättslig domsrätt. 88.Översyn av insatser enligt LSS och assistansersättningen. Del 1 & 2. Uppdrag: Samverkan 2018. Många utmaningar återstår. [12] Flexibel rehabilitering. Ett ordnat mottagande – gemensamt ansvar för snabb etablering eller återvändande. Tid för utveckling. [24] Vissa fredspliktsfrågor. Behandling av personuppgifter vid Myndigheten för arbetsmiljökunskap. Ett reklamlandskap i förändring –konsumentskydd och tillsyn i en digitaliserad värld. Myndighetsgemensam indelning – sam- verkan på regional nivå. Myndighetsgemensam indelning – författningsändringar till följd av ny landstingsbeteckning. Finansiering av infrastruktur med skatt eller avgift? Bidragsbrott och underrättelseskyldig- het vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen – en utvärdering. Juridik som stöd för förvaltningens digitalisering. Styra och leda med tillit. Forskning och praktik. Tryggad tillgång till kontanter. – mer service på fler platser. [43] Möjligt, tillåtet och tillgängligt –förslag till enklare och flexiblare upphandlingsregler och vissa regler om överprövningsmål. Med tillit växer handlingsutrymmet. –tillitsbaserad styrning och ledning av välfärdssektorn. En lärande tillsyn. Statlig granskning som bidrar till verksamhetsutveckling i vård, skola och omsorg. – några särskilt utpekade frågor. Ett mer konkurrenskraftigt system för stöd vid korttidsarbete [66] Expertgruppen för digitala investeringar. Lite mer lika. Översyn av kostnadsutjämningen för kommuner och landsting. Analyser och utvärderingar för effektiv styrning. Försvarsmaktens långsiktiga materielbehov. Några frågor i skyddslagstiftningen. En lag om operativt militärt stöd mellan och . Behandlingen av personuppgifter vid Försvarsmakten och . för blåljusverksamhet och andra samhällsnyttiga funktioner. Grovt upphovsrättsbrott och grovt varumärkesbrott. –för snabba, säkra och effektiva hjälpinsatser. Förenklat förfarande vid vissa beslut om hemlig avlyssning. Aggressionsbrottet och ändringar i Romstadgan. Tillträde till Rotterdamreglerna. Rättssäkerhetsgarantier och hemliga tvångsmedel. – ett enklare förfarande. Utökad tillsyn över fastighetsmäklarbranschen. Informationsutbyte vid samverkan mot terrorism. Nya regler om faderskap och föräldraskap. Ökat skydd mot hedersrelaterad brotts lighet. Vissa polisfrågor – säkerhet vid förhör samt kränkningsersättning. [82] Slopad straffrabatt för unga myndiga. Aggressionsbrottet i svensk rätt och svensk straffrättslig domsrätt. Statens stöd till trossamfund i ett mångreligiöst . Konstnär – oavsett villkor? [23] Ett oberoende public service för alla –nya möjligheter och ökat ansvar. Barns och ungas läsning – ett ansvar för hela samhället. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2018. Beslut under osäkerhet. Mindre aktörer i energilandskapet –genomgång av nuläget. [15] Vägar till hållbara vattentjänster. [34] Statens gruvliga risker. Mindre aktörer i energilandskapet – förslag med effekt. Det går om vi vill. Förslag till en hållbar plastanvändning. Vägen till självkörande fordon – introduktion. Del 1 + 2. Ett gemensamt bostadsförsörjningsansvar. En utvecklad översiktsplanering. Del 1: Att underlätta efterföljande Del 2: reglering av upplåtelseformen. Resurseffektiv användning av byggmaterial. –moderniserad lagstiftning för ökad samordning. Ett snabbare bostadsbyggande. [67] Verkställbarhet av beslut om lov. Vissa processuella frågor på social- försäkringsområdet. Ju förr desto bättre – vägar till en förebyggande socialtjänst. [32] Att bryta ett våldsamt beteende –återfallsförebyggande insatser för män som utsätter närstående för våld. God och nära vård. Behandling av personuppgifter vid Myndigheten för vård- och omsorgsanalys. Översyn av maskinell dos, extempore, prövningsläkemedel m.m. [53] Styrning och vårdkonsumtion ur ett jämlikhetsperspektiv. Kartläggning av socioekonomiska skillnader i vårdutnyttjande och utgångspunkter för bättre styrning. En arvsfond i takt . En översyn av regelverket kring Allmänna arvsfonden. Samspel för hälsa. Finansiell samordning mellan hälso- och sjukvård och sjukförsäkring. Översyn av insatser enligt LSS och assistansersättningen. Del 1 & 2. Ökad trygghet för studerande som blir sjuka. –för unga som varken arbetar eller studerar. i centrum – ett ramverk för lärares och rektorers professionella utveckling. Forska tillsammans – samverkan för lärande och förbättring. Validering i högskolan – för tillgodo- räknande och livslångt lärande. Rätt att forska. Långsiktig reglering av forskningsdatabaser. Statliga skolmyndigheter – för elever och barn i en bättre skola. En andra och en annan chans –ett komvux i tiden. [71] Studiemedel för effektiva studier. Framtidens specialistsjuksköterska – ny roll, nya möjligheter. [78] YA lär dig jobbet på jobbet. Att förstå och bli förstådd – Ett reformerat regelverk för tolkar i talade språk. Ekonomiska sanktioner mot terrorism. Bättre kommunikation för fler investeringar.