sou · H7B363 · 2019-12-19 00:00:00 — bedömer att importen av biogas har ökat på- tagligt , även om myndigheten kon- staterar att det saknas fullständig statistik över dessa handelsström- mar.34 Nettoimporten via förbindelsen med bedöms ha fördubblats från till , vara två tredje- delar är danskproducerad biogas och resten kommer från övriga EU. Den importerade gasen har använts som fordonsgas (knappt en tredjedel), och resten har bl.a. använts för att ersätta naturgas inom processindustrin och för uppvärmningsändamål. Inkluderar man den importerade biogasen så har den totala bio- gasanvändningen i ökat med och med . konstaterar att ökningen nästan helt kan tillskrivas den ökade bio- gasimporten.35 Biogas används på samma plats som den produceras utan det tillkommer ett distributionsmoment. Gasformiga bränslen dis- tribueras huvudsakligen på något av följande sätt: •i ett rörnät, •i tankbil eller båt i flytande form eller •på lastbil i komprimerad form (flakning). I är det vanligast att biogasen distribueras i komprimerad form och näst vanligast att den distribueras i nät. Endast några få pro- cent av den svenska biogasen distribueras i flytande form. De olika distributionssätten innebär olika kostnader. Något för- enklat kan man säga att distribution via ett rörnät allmänt sett är billigare än att transportera den med lastbil eller båt. 34Energimyndigheten, Produktion och användning av biogas och rötrester (ER 2019:23), s. 15. komprimerad gas är dock mer kostsamt än att transportera mot- svarande energimängd i flytande form. När gasen väl når den plats där den ska användas är det också nöd- vändigt med någon form av mottagningsanläggning och/eller anlägg- ning genom vilken gasen kan överföras till slutanvändarna (exempel- vis en gastankstation). Till skillnad från ett elnät kan ett gasnät även användas för att lagra energi. Medan el måste förbrukas som den fram- ställs kan gas som energibärare lagras i behållare eller i ett gasnät. Transmissionsnätet och det västsvenska gasnätet Att föra över gas via rörledning är den distributionsmetod som van- ligen är billigast. I jämförelse med andra europeiska länder är det svenska gasnätet dock begränsat. Det som brukar betraktas som det svenska stamnätet för gasdistribution (transmissionsnätet) sträcker sig från i söder till i norr och försörjs främst genom import av naturgas via det danska gasnätet som via en rör- ledning under ansluter till det svenska nätet i . Transmissionsledningarna överför naturgasen till distributions- näten. Dessa är anslutna till transmissionsnätet genom mät- och re- glerstationer. I dessa stationer mäts gasflödet och trycket sänks. Distributionsnäten transporterar gasen vidare till mindre industrier och till reglerstationer där trycket sänks ytterligare innan den över- förs till hushållskunder som bl.a. använder gasen för matlagning (s.k. spiskunder) eller för uppvärmning.36 Inklusive distributionsledningar till ett antal orter är det som brukar betecknas det västsvenska gas- nätet . Ungefär 30 av 290 kommuner har tillgång till gas via gasnätet.37 Transmissionsnätet och de därtill an- slutna distributionsledningarna brukar samlas under beteckningen det västsvenska gasnätet. 36Riktlinjer för utförande, drift, skötsel, underhåll m.m. av distributionsnät för ett högsta drifttryck av fyra bar finns samordnade i energigasnormerna som har utarbetats av branschor- ganisationen Energigas . 37Energimarknadsinspektionen, el- och naturgasmarknad 2018 (Ei R2019:02). Stamnätet ägs och drivs av Swedegas AB.38 I likhet med Affärs- verket Svenska kraftnäts roll på elmarknaden är Swedegas systemba- lansansvariga för naturgasmarknaden, vilket innebär att företaget an- svarar för att den kortsiktiga balansen mellan inmatning och uttag upprätthålls i det svenska naturgassystemet (se vidare kapitel 7). I finns ett gasnät för stadsgas som täcker delar av kommunerna samt ett fordonsgasnät. Gasen framställs och matas in på stadsgasnätet i huvudsak från avloppsreningsverken i Henriksdal (kommun) och Käppala (kommun) samt via inmat- ning från biogasflak i södra förorter (). Till levereras både biogas och flytande naturgas (LNG). Den flytande gasen förgasas och blandas med luft till rätt gaskvalitet och matas sedan in i fordonsgas- och stadsgasnätet. Det bör noteras att det endast är transmissionsnätet och gasnätet i som omfattas av bestämmelserna i naturgaslagen (se vi- dare i kapitel 5). Lokala och regionala gasnät Utöver det västsvenska gasnätet och gasnätet i finns det 28 mindre gasnät/gasledningar som främst används för distribution av fordonsgas från en produktionsanläggning till tankstationer, men det finns även nät som är mer utbyggda i exempelvis , och . En del av den uppgraderade biogasen matas in på det västsvenska gasnätet (transmissionsnätet/stamnätet och distributionsnätet) och på fordonsgasnätet i . matades 544 GWh bio- 38Swedegas ägdes tidigare av de spanska respektive belgiska gasbolagen . I sep- tember 2018 meddelades att II (EDIF II), en infra- strukturfond förvaltad av (First State) har ingått ett avtal om förvärv av Swedegas och Weum (f.d. Eon Gas). gas in på de två gasnäten. Totalt finns det 14 injektionsstationer vid de båda näten. Inmatningen av svenskproducerad biogas i stamnätet sjönk dock under både 2017 och 2018, vilket anger kan bero på en ökad prispress och import av dansk biogas. Andelen biogas i det svenska stamnätet tredubblades emellertid , vilket alltså främst beror på ökad import från . för- dubblades andelen biogas från till jämfört med . Ökningen beror enligt helt på im- port.39 Under de två första kvartalen har andelen biogas i nätet dock gått ner något till i stamnätet och 19,8 i hela det västsvenska gasnätet (distributionsnät inkluderat).40 Swede- gas har som mål att av den gas som distribueras i deras gasnät ska vara förnybar 2030 och helt förnybar 2050.41 Mängden biogas som matas in på gasnätet i fortsätter att öka. Gasnätet har som mål att all gas som distribueras ska vara biogas. var denna andel . Utbyggnad av det svenska gasnätet förekom vissa planer på att dra en gasledning från till med anslutning till det svenska transmissionsnätet. Projektet – kallat Skanled – drevs som ett partnerskap mellan svenska, norska och danska intressenter. Finanskrisen och därtill kopplad lågkonjunktur fick konsortiet, som bl.a. inkluderade det statligt ägda norska gasnätbolaget , dock att avbryta projektet 2009. Eventuella utbyggnader av transmissionsnätet kommer att ses över av Swedegas . Gasnätsutbyggnad innebär dock stora investeringar och är förknippat med långa tillståndsprocesser. Even- tuella utbyggnadsplaner kommer därför endast att förverkligas om andelen biogas ökar i stamnätet. Även möjliga regionala gasnätsut- byggnadsprojekt kommer att inventeras . Avslutningsvis kan det nämnas att den omtalade gasledningen Nord Stream som sträcker sig från i till 39Energimyndigheten, Produktion och användning av biogas och rötrester (ER 2019:23), s. 16. 40www.swedegas.se/gas/biogas/Gasbarometern (). 41www.swedegas.se/gas/biogas/Gasbarometern (). i går genom svensk ekonomisk zon i . Ledningen ägs till av ryska vars majoritetsägare är ryska staten. Det finns ingen direktanslutning till från Nord Stream. 3.6.3Distribution av flytande gas Naturgas och biogas – som i huvudsak alltså består av metan – över- går i flytande form om den kyls ner till ca . Som framgår ovan används beteckningen LNG för flytande naturgas. Motsvarande beteckning för flytande biogas är LBG (Liquified Bio- gas). Flytande gas har en betydligt mindre volym än motsvarande mängd i gasform. Detta förhållande gör det möjligt att transportera flytande gas på ett mer kostnadseffektivt sätt än när den är i gasform. I finns det två import- och lagringsterminaler för LNG (och ) samt en produktionsanläggning för LBG i . Fler anläggningar för förvätskning av biogas planeras, varav några kommer att tas i drift . LBG och LNG kan samdistribueras. I flera hamnar investeras det i anläggningar som kan ta emot och hantera LNG. Swedegas inve- sterar exempelvis i LNG-infrastruktur i Hamn för att kunna möta sjöfartens behov av mindre miljöskadligt bränsle. An- läggningen gör det möjligt för fartyg att bunkra LNG i hamnen – som de lastar och lossar vid kaj.42 Swedegas understryker att företaget alltid bygger infrastruktur som kan hantera både natur- gas och förnybar gas och att anläggningen i hamn således också kan ta emot och distribuera LBG. Swedegas inställning är att det ska vara enkelt för rederier som satsar på gasdrift att gradvis öka inblandningen av förnybar gas.43 3.6.4Distribution av gas i gasform Att distribuera gas i gasform med lastbil (flakning) kan vara kost- nadseffektivt när det handlar om mindre mängder och kortare sträckor (upp till ca 100–). Flakning av biogas är därför främst aktuellt som en lokal eller regional distributionslösning, men 42Göteborgs hamn, pressmeddelande, . 43Swedegas, pressmeddelande, . det förekommer även att biogas flakas längre sträckor om de affärs- mässiga förhållandena medger detta. Som har framgått ovan används huvuddelen av den biogas som pro- duceras i som en del av den fordonsgas som används som drivmedel. Det finns ca 190 publika gastankstationer och ca 60 icke-publika.44 De icke-publika är inte sällan lokaliserade i an- slutning till bussdepåer. Några av de publika tankstationerna tillhan- dahåller flytande gas. Huvuddelen av gastankstationerna finns i . finns det 13 tankställen för flytande fordonsgas i Sverige.45 Det helstatliga finska bolaget planerar att expan- dera sitt nätverk av tankstationer för LBG och LNG i och på strategiskt viktiga platser längs med de stora trafikstråken.46 Företaget har för avsikt att investera i omkring 50 nya tanknings- stationer för flytande gas för tunga fordon i , och . Även om gasförsörjningstryggheten historiskt sett har varit hög i och sannolikheten för långa avbrott i det västsvenska natur- gassystemet är låg, kan gasförsörjningen i ett avseende sägas vara sårbar. Denna sårbarhet hänger samman med att systemet endast har en tillförselpunkt av betydelse nämligen Öresundsförbindelsen. Detta tillsammans med det faktum att inte har någon egen produktion av naturgas gör det västsvenska naturgassystemet käns- ligt för yttre störningar. betonar att en kraftig minskning i naturgastillförseln skulle få en stor påverkan på sam- hället inom flera områden, bl.a. som en följd av att ett antal kraft- och fjärrvärmeverk samt industrier har ett tämligen stort beroende av naturgas. 44www.energigas.se (). 45www.energigas.se (). 46www.gasum.com (). Enligt naturgasförordningen ska naturgassystemet kunna förse de skyddade kunderna (i endast hushållskunder) med gas i följande situationer: –vid extrema temperaturer som statis- tiskt sett inträffar en gång , –på minst med exceptionellt hög efter- frågan på gas som statistiskt sett inträffar en gång , och –under minst i händelse av ett avbrott hos den största en- skilda gasförsörjningsinfrastrukturen under genomsnittliga vin- terförhållanden. uppfyller de två först nämnda kraven i EU-för- ordningen utan särskilda åtgärder. Det sistnämnda kravet uppfylls med hjälp av den gas som normalt finns i transmissionsledningen (line pack), den biogas som tillförs det västsvenska naturgassyste- met, samt frånkoppling av övriga kunder. Vid bortfall av Öresundsledningen visar ana- lyser att s.k. linepack kan ge skyddade kunder gas i . Inmatning av biogas i det västsvenska naturgassystemet är därför en nödvändig komponent för att ska kunna uppfylla EU-för- ordningens krav på ett kostnadseffektivt sätt. Myndighetens analy- ser pekar dock på att inmatningen av biogas minskar och försörj- ningstrygghetsprognosen /20 indikerar att det finns en risk för att det sistnämnda kravet inte kommer att kunna uppfyllas genom användning av linepack och biogasinmatning. I ett sådant läge skulle myndigheten alltså kunna fatta beslut om att koppla ifrån icke-skyddade kunder. trädde en ny nationell krisplan och en före- byggande åtgärdsplan för naturgasförsörjning i kraft.47 Syf- tet med krisplanen är att beskriva de åtgärder som ska genomföras för att mildra konsekvenserna vid en störning i gasförsörjningen. Den förebyggande åtgärdsplanen ska beskriva arbetet med att mins- ka eller eliminera identifierade risker. Arbetet är en del av Energi- myndighetens roll att arbeta för en trygg naturgasförsörjning i . 47Energimyndigheten, Nationell krisplan för naturgasförsörjning– enligt Europaparla- mentets och rådets förordning (EU) 2017/1938 (Dnr 2018-017168). Naturgas är en organisk produkt som kan utvinnas ur jordskorpan. Gasen bildades genom förmultning av levande organismer. Naturgasen har liksom kol och olja således fos- silt ursprung, men ger vid förbränning upphov till lägre koldioxid- utsläpp än kol och olja. Utsläppen av tungmetaller, svavel, kväveoxi- der, stoft och sot, är också mycket lägre vid förbränning av naturgas än av kol och olja. Naturgasen är den största energigasen i och används inom industrin både som råvara och för energiändamål, vid produktion av el och fjärrvärme, i hushåll för uppvärmning och matlagning, samt som fartygs- och fordonsbränsle. levererades naturgas i (inkl. LNG). Detta kan jämföras med då närmare levere- rades och med 2017 då det levererades naturgas. Ungefär 6o procent av den levererade gasen användes inom industrin (före- trädesvis inom stål- och metallindustrin (), kemiindustrin (exkl. petroleumraffinaderier, ) och livsmedelsindustrin ()). användes av naturgasen för kraft- och värmeproduktion. användes för uppvärm- ning av bostäder. Återstående del () användes inom övriga näringar.48 Den rörbundna naturgasen kommer till via den tidigare omnämnda gasledningen från som ansluter till det svenska gasstamnätet i . Som har nämnts har biogas och naturgas liknande egen- skaper och är ofta utbytbara vid användningen och kan samdistri- bueras i ett gasnät. Fordon som körs på naturgas kan även köras på uppgraderad biogas. Jämfört med andra länder i och på andra håll i världen är naturgasanvändningen liten i (av den totala energiförsörjningen). Det bör dock erinras om att de lokala variatio- nerna är betydande och att naturgas står för upp emot av energianvändningen i vissa län (, och ).49 48Statistiken hämtad från och bygger bl.a. på offentlig statistik från . 49www.energimyndigheten.se (). Inom både EU och globalt svarar naturgasen för ungefär en fjärde- del av energiförsörjningen. Utvecklingen av teknik för att utvinna naturgas har tagit ett språng och därmed även de ekonomiska förutsättningarna för naturgasutvinning. Genom användning av s.k. horisontell borrning och hydraulisk spräckning (frackning) har möjligheterna att utvinna gas ur skiffer ökat väsentligt.50 Utvinningen av skiffergas i bl.a. har stor påverkan på den internationella energimarknaden. Skiffer- gasutvinningen möter dock ofta kritik ur miljösynpunkt. Enligt SGU saknas det förutsättningar för naturgasutvinning genom frack- ning i Sverige.51 Vätgas är en gas som består av två väteatomer. Vid rumstemperatur och normalt tryck är vätgas gasformigt. Vätgas kan produceras på många olika sätt och uppkommer dessutom som en biprodukt från kemisk industri. framställs vätgas främst ur naturgas eftersom det är det företagsekonomiskt mest attraktiva sättet. Det är dock även möjligt att framställa vätgas ur biogas. Vätgasens mil- jönytta beror således delvis på vad den framställs från, men även på vilken energi som har använts i produktionsprocessen. Det finns förhoppningar om att vätgas i större utsträck- ning ska kunna framställas med hjälp av förnybar energi. El från för- nybara energikällor kan exempelvis omvandlas till vätgas genom s.k. elektrolys där vatten spjälkas upp i väte och syre (se även avsnittet nedan om elektrobränslen och power-to-gas).52 Vätgas kan också framställas genom förgasning, dvs. där fast material (exempelvis bio- massa) omvandlas till gas under högt tryck och hög temperatur. 50Frackning innebär att man ökar tillströmningen av gas till de horisontella borrhålen genom att spräcka skiffern med hjälp av högt vattentryck i borrhålet, och skapar därigenom sprickor kring borrhålet där gasen kan strömma till. I samband med spräckningen injekteras kvartssand som håller sprickorna öppna. Förutom sand och vatten tillförs kemiska tillsatser för att minska friktionen i sprickorna. 51Sveriges geologiska undersökning, Skiffergas och biogen gas i alunskiffern i , förekomst och geologiska förutsättningar – en översikt (2014:19). Att framställa vätgas är emellertid förhållandevis dyrt, och det är dyrare att framställa vätgas genom elektrolys än genom att produ- cera den ur naturgas. Kostnaden för framställning genom elektrolys är till stor del beroende av elpriserna. Ungefär hälften av kostnaden kommer från den elektricitet som används i framställningen, medan resten är kostnader för investeringar och drift. Vätgasframställning med hjälp av förgasning är en dyr framställningsmetod.53 Vätgasen kan sedan användas i bl.a. industriella processer eller som drivmedel. Vätgas har använts inom den svenska indu- strin, vilket gör att det finns mycket erfarenhet kring användningen. Vätgas används exempelvis som råvara inom kemisk industri, bl.a. för att tillverka ammoniak som sedan kan användas för att producera konstgödsel. Inom oljeraffinaderier kan vätgas användas för att om- vandla råolja till bensin och diesel.54 Preem och har startat ett samarbete för att producera vätgas som är baserad på förnybar el. Den förnybart producerade vätgasen ska sedan användas för att framställa flytande biodrivmedel som exempelvis HVO. Den vätgas som har producerats genom elektrolys kan även omvandlas till metan genom att den får reagera med koldioxid (s.k. metanisering). Som har nämnts tidigare är metan den huvudsakliga beståndsdelen i natur- och biogas. Om den vätgas som används vid metaniseringen är förnybart producerad kan denna process alltså vara ett sätt att ta hand om växthusgasen koldioxid och således fun- gera som en potentiell kolsänka. Vätgasens miljöpotential är mest påtaglig om den används inom transportområdet eller som mellanlager av förnybar energi. Med bränslecellsteknik kan vätgasens kemiska energi omvandlas till elek- tricitet och värme, med vatten som den enda restprodukten. Inom transportsektorn kan vätgas tillsammans med bränslecellsteknik bi- dra till att minska utsläppen av koldioxid, kväveoxider och partiklar. Vätgas används som drivmedel i bl.a. , och Syd- korea. I är det främst som har satsat på infrastruk- tur för vätgas.55 Tankstationer för vätgas finns än så länge på få plat- 53Riksdagens trafikutskott, Fossilfria drivmedel för att minska transportsektorns klimatpåverkan – flytande, gasformiga och elektriska drivmedel inom vägtrafik, sjöfart, luftfart och spårbunden trafik (Rapporter från , 2017/18:RFR13), s. 85. (), Så klarar svensk industri klimatmålen – En delrapport från Vägval för klimatet (2019), s. 22. kunde man tanka vätgas vid 6 tankställen. har ytterligare en vätgasmack tillkommit () och en planeras i Växjö.56 När det gäller energilagring kan vätgasen fungera som effektut- jämnare och användas för lagring av överskottsenergi från intermit- tenta förnybara produktionsslag som sol- och vindkraft. Vätgas har hög energitäthet och kan lagra energi över långa perioder. och 2000-talets knöts det stora förhoppningar till att kunna använda vätgas i förbränningsmo- torer. Intresset för tekniken avtog dock, och används vätgas framför allt i bränsleceller. Vätgas som drivmedel till förbrännings- motorer bedöms därför inte vara aktuellt som ett alternativ i någon större skala under de närmaste åren.57 I sammanhanget bör det nämnas att beviljade finansiellt stöd (sammanlagt ) till en satsning på att skala upp en form av fossilfri ståltillverkning som bl.a. bygger på användning av vätgas (det s.k. ).58 meddelade , och att de inves- terar och att bidrar med nära , i byggandet av ett lager för vätgas vid Hybrits pilotanläggning för fossilfritt stål. Gasol är beteckningen på en gasblandning som främst består av kol- vätena propan och butan. Gasolen har fossilt ursprung eftersom den utvinns ur naturgas och råolja. I kommer av gasolen från naturgas – främst från norska gasfält i – och resten utvinns ur råolja i oljeraffinaderier. Svenska hamnar för gasol finns i , , , , och . I dessa hamnar finns det större lager för gasol. Från dessa lager transporteras gasolen till användarna via järnväg eller i tankbilar. Viss industri som ligger i direkt anslut- ning till gaslagren kan få gasolen levererad via rörledning. 56Energimyndigheten, Rapportering av Underlag till rapportering enligt direktiv om utbyggnad av infrastrukturen för alternativa bränslen (2019), s. 63. 57Riksdagens trafikutskott, 2017/18:RFR13, s. 25. användes gasol i (exkl. raffinaderier) varav användes inom industrin. Stål- och metallindustrin svarade för drygt hälften av den industriella användningen. Den näst största användningen inom industrisektorn stod massa- och pap- persindustrin för (). På många andra håll i världen är det främst hushållen som använder gasol och då under beteckningen LPG (Liquified ). har försäljningen av gasol minskat i från knappt . –2017 kan dock en svag försäljningsökning skönjas från ca i början av perioden till de som alltså såldes under 2018.59 Det bör även noteras att det pågår en utveckling av det som bru- kar betecknas grönare gasol. Det handlar då om en inblandning av biogasol i den fossila gasolen, där den förstnämnda är en restprodukt från tillverkning av biodiesel eller massaframställning. Den största aktören när det gäller grönare gasol i är Kosan Gas (tidigare Preems gasolverksamhet) som tillhandahåller en gasolprodukt som innehåller förnybara råvaror. Elektrobränslen är ett samlingsbegrepp för bränslen som produceras från kolmolekyler med el som den främsta energikällan. Med hjälp av elektricitet framställs vätgas genom elektrolys ur vatten. El, vätgas och metan är omvandlingsbara till och från varandra, men med till- hörande verkningsgradsförluster. Vätgas har redan beskrivits i kapitlet. Intresset för elektrobränslen har vuxit , inte minst i . Det finns en kommersiell anläggning för tillverkning av gas med hjälp av elektricitet (power-to-gas eller P2G) samt om- kring ett fyrtiotal pågående eller planerade demonstrations- eller pilotprojekt i med denna inriktning.60 är tekniken ny, och tillverkning av elektrobränslen i kommersiell skala till ett marknadsmässigt pris bedöms ligga på . För att kunna konkurrera med batteridrift av elbilar måste verkningsgraden i hela 59www.energigas.se/fakta-om-gas/gasol/statistik-om-gasol/ (). 60Jannasch, och , En kunskapssyntes om elektrobränslen från biologiska processer (2017:03). kedjan från ”vagga till hjul” förbättras som kapitalkost- naderna reduceras.61 Den begränsade verkningsgraden hos elektro- bränslen gör också att det krävs en påtaglig utbyggnad av kraftpro- duktionen för att dessa bränslen ska kunna bidra på ett mer påtagligt sätt fram till 2050.62 Kombinationen power-to-gas och biogasproduktion kan bidra till att göra elsystemet mer flexibelt som tillgänglig biomassa, t.ex. gödsel och biologisk nedbrytbart avfall, utnyttjas mer effektivt för ökad produktion av förnybara drivmedel och/eller kemikalier från samma mängd biogassubstrat.63 Biogasproducenter har visat ett ökande intresse för olika elektrobränsleprocesser efter- som sådana processer kan göra biogasanläggningar mer lönsamma och produktflexibla och därmed mindre marknadskänsliga. Den all- männa uppfattningen hos den svenska biogasbranschen är dock att det är svårt att bilda sig en uppfattning om de olika elektrobränsle- processernas teknoekonomiska prestanda och mognadsgrad.64 61Kågeson, Per, Klimatmål på villovägar? – En om politiken för utsläppsminskningar i vägtrafiken, (Rapport till Expertgruppen för studier i offentlig Ekonomi, 2019:5), s. 127. 62Samma källa, s. 127 f. 63Jannasch, och , , En kunskapssyntes om elektrobränslen från biologiska processer (2017:03). 64Samma källa, s. 5. 4Biogasen och de samhälleliga målen