sou · H7B37 · 2019-02-07 00:00:00 — Det innebär att man vid hän- delser på kommunalt vatten kan ta beslut om att stödja Insatser – Statliga myndigheter, SOS Alarm och den kommunala räddningstjänsten med statliga resurser även utan direkt begäran från räddningsledaren. Omvänt har SOS Alarm man- dat att larma ut kommunala resurser vid alla strandnära händelser på statligt vatten. Man har därigenom också en ständigt uppdaterad gemensam lägesbild och överblick över resursläget. Försvarsmakten bidrar regelmässigt med stöd till övriga samhället. Exempelvis gav Försvarsmakten stöd enligt LSO och . var det 131 be- slutade stödinsatser enligt LSO . Totalsumman blev därmed markant högre än . Försvarsmaktens stöd till aktörer vid sommarens bränder För Försvarsmakten började insatserna vid sommarens skogsbrän- der , då stöd gavs till brandbekämpning av de bränder som härjade i i . Stödet inom ramen för LSO för att bekämpa olika bränder avslutades i i län. Stödet till enbart skogsbränderna omfattade totalt 91 beslutade insatser och innebar bl.a. 220 000 uppkomna arbets- timmar för bara hemvärnspersonalen. Till detta kommer omfattande insatser med förmågor ur den stående organisationen. Försvarsmak- tens stöd bestod av helikoptersystem, flygsamordning, logistikför- sörjning, sambandsledning, flygdrivmedel, släckbilar, vattentankar, vädertjänst, hjullastare, bandvagnar, kök, tvättbyte, SUAV (drönare), samverkansofficerare till utländska flygplan, bevakning av tillfälliga skyddsobjekt och tillståndshantering av inkommande utländska platt- formar, personal m.m. Figur 13.1 Sammanställning Försvarsmaktens större insatser enligt LSO maj–(maj, juni, juli) Sammanställning Försvarsmaktens större insatser enligt LSO maj- augus 2018 6554 67 48 68 4053 55 34 73 394929 56 3280 89 71 66 7470 59 80 84 12018-05-21 - Stöd med personal + Hkp i 22018-05-23 - Stöd med Hkp , genomfördes ej, begäran återtogs 32018-05-23 - Stöd med personal + 2 x Hkp i ALE kommun. 42018-05-26 - Stöd med personal + Hkp i . 52018-05-28 - Stöd med personal + 2x Hkp i ASPHYTTAN. 62018-05-28 - Stöd med Hkp i , genomfördes ej, begäran återtogs 72018-05-29 - Stöd med 2 x Hkp i , genomfördes ej, begäran återtogs 82018-05-31 - Stöd med personal + Hkp i 92018-06-03 - Stöd med personal i GRÖNBO 102018-06-04 - Stöd med Hkp i KYRKSTEN, 112018-06-04 - Stöd med personal, Hkp + UAV i 122018-06-04 - Stöd med personal + Hkp i SALA 132018-06-04 - Stöd med personal + 2 x bandvagnar i 142018-06-05 - Stöd med Hkp i RASBO 152018-06-05 - Stöd med 2 x Hkp, UAV, R3 Pluton, Luftrumssamordning i BRODDBO 162018-06-07 - Stöd med 2 x Hkp i ÖRKELJUNGA, genomfördes ej, begäran återtogs 172018-06-09 - Stöd med Hkp + personal i 182018-06-10 - Stöd med personal i 192018-06-11 - Luftrumssamordning (IT vattenbombplan) 202018-06-11 - Stöd med personal i NILSBY/TORLITA 212018-06-14 - Stöd med Hkp i , genomfördes ej, begäran återtogs 222018-06-26 - Stöd med Hkp + personal i 232018-06-28 - Stöd med Hkp + släckbil i 242018-07-01 - Stöd med (2 x Hkp avslutad) + personal i 252018-07-02 - Stöd med personal i 262018-07-02 - Stöd med personal i 272018-07-03 - Stöd med personal i 282018-07-04 - Stöd med Hkp i , genomfördes ej, begäran återtogs 292018-07-08 - Stöd med personal i 302018-07-08 - Stöd med personal i 312018-07-11 - Stöd med personal i 322018-07-12 - Stöd med personal + 2 x i 332018-07-13 - Stöd med personal i 342018-07-14 - Stöd med personal i 352018-07-14 - Stöd med personal i 362018-07-15 - Stöd med personal i 372018-07-15 - Stöd med personal i 382018-07-15 - Stöd med personal i 392018-07-15 - Stöd med personal i 402018-07-16 - Stöd med personal i 412018-07-16 - Stöd med personal i SKIVSJÖ 422018-07-17 - Stöd med personal i 432018-07-17 - Stöd med personal i 442018-07-17 - Stöd med personal SKIVSJÖ 45 - Stöd med personal 46 - Stöd med personal 472018-07-18 - Stöd med personal 482018-07-18 - Stöd med personal + 3 x brandbilar 492018-07-17 - Stöd med luftrumssamordning 502018-07-17 - Stöd med samverkansofficerare /FR flygplan 512018-07-17 - Stöd med TP84 för transport 522018-07-18 - Stöd med personal 532018-07-19 - Stöd med personal 542018-07-19 - Stöd med personal 552018-07-19 - Stöd med personal 562018-07-19 - Stöd med personal till 572018-07-19 - Stöd med personal + materiel till 582018-07-20 - Stöd med trafikpluton 592018-07-20 - Stöd med spec kompetens amröj i 602018-07-21 - Stöd med personal till 612018-07-21 - Stöd med personal till 622018-07-21 - Stöd med TP84 för transport, t.o.r 632018-07-22 - Stöd RLS tom 642018-07-23 - Stöd med TP84 för transport genomfördes ej, begäran återtogs 652018-07-23 - Stöd med luftrumssamordning 662018-07-23 - Stöd med LNO till fpl 672018-07-24 - Stöd med personal + materiel 682018-07-24 - Stöd med personal + SUAV 692018-07-24 - Stöd med väderprognoser / 702018-07-24 - Stöd med alternativ brandbekämpningsmetod i 712018-07-24 - Omdirigerar drivmedelsbil från till 722018-07-25 - Stöd med CBRN-personal i 732018-07-25 - Stöd med 6 x terrängbil 20 till 742018-07-25 - Stöd med skjutfältsradio till 752018-07-25 - Stöd med TP84 för transport t.o.r 762018-07-25 - Stöd med personal 772018-07-26 - Stöd med personal + släckfordon KLÅVBEN 782018-07-26 - Stöd med personal BOMMESTORP 792018-07-27 - Stöd med brandrek KLÅVBEN 802018-07-27 - Stöd med luftrumssamordnare , 812018-07-27 - Stöd med flygledare till MSB 822018-07-27 - Stöd med personal i 832018-07-29 - Stöd med framskjuten tankbil i 842018-07-30 - Stöd med logistikstöd till Radio och Alarm SOS myndigheter, Statliga – Insatser Figur 13.2 Sammanställning Försvarsmaktens större insatser enligt LSO maj–(augusti) 6554 67 48 68 4053 55 34 73 394929 56 3280 89 71 66 7470 59 80 84 Sammanställning Försvarsmaktens större insatser enligt LSO maj- augus 2018 852018-08-02 - Stöd med tankning 2 x tyska Hkp i 862018-08-02 - Stöd med tankbilar (flygdrivmedel) till 872018-08-02 - Stöd med splitterskyddad hjullastare till 882018-08-02 - Stöd med personal i 892018-08-04 - Stöd med flygdrivmedel 902018-08-05 - Stöd med personal i 912018-08-10 - Stöd med personal 922018-08-21 - Stöd med 93 2018-07-31- Stöd med personal för oljesanering i Radio och Alarm SOS myndigheter, Figur 13.3 Sammanställning Försvarsmaktens större insatser enligt LSO maj– Sammanställning Försvarsmaktens större insatser enligt LSO maj- augus 2018 Siﬀror på antal insa personal ﬁnns – Totalt ca 648 kbm ﬂygdrivmedel distribuerat fram ll v. 831 Samverkansoﬃcerare med ﬂygplanen från ,och Två R3 plutoner med utrustning (6 släckbilar, 2 entankbilar,va 1 hjullastare,1 grävlastare) FMLOG Beredskap för ningﬂygdrivmedelsersä Avdelat följebefäl under transport av polsk samt tysk brandstyrka t.o.r Transport av brandmän med TP-84 22/7, 26/7, 29/7 , 9/8, 12/8, 15/8 ToR Avdelat militär insatschef ll berörda områden (4 personer) Avdelat samverkansoﬃcer ll MSB Kartunderlag för ﬂygplanering MSB Genomfört bytetvä i fält Bevakning polsk förläggning (skyddsobjekt) Utlån av container med brandsläckningsutrustning Diverse fordon, bland annat ledningsbil för hkp, drivmedelsfordon och sjukvårdsbandvagn 6 x terrängbil 20 ll Rote JAS-39 GRIPEN, 1 x GBU-49 skTak ﬂygsamordning i , , , SUAV (Small Unmanned Aerial Vehicle) med personal i Utlån av 64 ältsradioskju ll i hållerUpprä beredskap enligt helikopterförordningen Tillståndshantering av inkommande utländska ormarpla och personal Stöd med väderprognos ll räddningsledare Radio och Alarm SOS myndigheter, Statliga – Insatser Insatser – Statliga myndigheter, SOS Alarm och Hur samordningen, samverkan och ledning fungerade och vad som kunde har gjorts bättre Samverkan och samordning med framför allt MSB upplevs övergri- pande ha fungerat väl. Att ha en förbindelseofficer () från För- svarsmakten hos MSB underlättade arbetet. Att använda video- konferens tidigt i arbetet som komplement vid möten fungerade väl, även om det vore önskvärt att även kunna genomföra detta krypterat. Vid framtida liknande situationer efterfrågas även samverkans- person från MSB hos Försvarsmakten för att underlätta samverkan och samordning. Trots att det fungerat väl på ett övergripande plan behöver samverkan och samordning utvecklas internt vid Försvars- makten samt inom totalförsvarsarbetet med andra aktörer. En tidigare känd utmaning är att Försvarsmakten och MSB har olika strukturer och hierarkier inom sina organisationer vilket kräver en tidig dialog för att klargöra hur kommunikation och samverkan ska genomföras samt mellan vilka delar av organisationerna. Under arbetet skapade MSB en särskild organisation, vilken leddes av en operativ chef med ett antal funktioner underställda. Denna organisation förändrades över tiden, vilket ledde till att det uppstod frågor kring mandat och ansvar. Vem skulle kontakta vem för olika behov av samverkan och förfrågningar. Ett exempel var då MSB ringde Helikopterflottiljen direkt i stället för vakthavande befäl Försvarsmakten. Vid ett sådant tillfälle åsido- sätts ordinarie rutiner och ledningsstrukturer varvid systemet riske- rar att korskopplas med risk för dubbelarbete, alternativt att frågan faller mellan stolarna. Former för samverkan och samordning med andra behöver vara utrett innan insatsen startar för att klarlägga vem som kommunicerar med vem hos olika aktörer. Försvarsmakten nyttjar en fastställd samverkansmatris för all samverkan med civila myndigheter och organisationer. Det upplevdes komplicerande att MSB:s ledning var delad mellan och . En positiv erfarenhet som lyfts är dock att rollspelet mellan MSB och Försvars- makten och även inom Högkvarteret internt gällande samverkan, har underlättats av den täta dialog som funnits under arbetet. De samhällsgemensamma insatserna mot bränderna 2018 kan verka som en katalysator i totalförsvarsarbetet – erfarenheterna och kun- Insatser – Statliga myndigheter, SOS Alarm och skapen från dessa insatser kan användas för att dimensionera planer- ing inför kommande likartad verksamhet. Försvarsmaktens LNO vid MSB vittnar om att MSB utvecklat sin verksam- het och anpassat sig efterhand, då de byggt mer erfarenhet kring situationen och uppfattningen är att utvecklingen kommer att fort- sätta. Det bedöms som avgörande att det finns en planering med dia- log inom totalförsvaret om vilken aktör som löser aktuell uppgift på bästa sätt. Ett exempel på område för förbättring var att civila helikoptrar inte nyttjades för brandbekämpning inledningsvis, utan i stället användes i första hand Försvarsmaktens resurser. Kommunikationen till , Försvarsdepartementet, behöver initieras tidigt och sedan ske löpande så att det är tydligt hur insatsen påverkar Försvarsmaktens verksamhet. Av detta följer ock- så att ordinarie rutiner för ekonomisk redovisning måste följas med exempelvis särkonteringar, vilket är en utmaning i akuta situationer. Den samverkan som skett på länsstyrelsenivå med militärregio- nerna upplevs ha fungerat väl. Både Militärregion (MRM) och Militärregion (MRN) nämner framgång i sin samverkan med länsstyrelserna. Under arbetet med bränderna 2018 tog funktionen Räddnings- tjänststöd vid MSB på sig ansvaret att samordna räddningsledarna för att lösa bristen och avsaknaden av funktionen/rollen nationell räddningsledare. De tidiga erfarenheterna från det inhämtade under- laget från Försvarsmaktens perspektiv är att det var nödvändigt att ha en nationell samordning och att MSB:s samordnande roll för att uppnå effekt fungerade väl. Nationell samordning är nödvändig för att prioritera behov och planera för reserver. Det upplevs inte vara tydligt vem som har ansvar för att nationellt samordna den här typen av insatser vilket gör att det uppstår svårigheter i att prioritera när olika förfrågningar inkommer till Högkvarteret om stöd i insatserna. En framgång under arbetet var de möten som Försvarsmakten genomförde tillsammans med MSB på myndighetsnivå en gång under det intensivaste skedet. Syftet med mötena var att diskutera övergången mellan LSO och förordning (2002:375) om Försvarsmaktens stöd till civil verksamhet, kommunikationsfrågor t.ex. uttalande om resurser m.m., säkerhetsfrågor samt hotbild. En annan erfarenhet är behovet av logistikberedningar där det finns en utsedd kontaktperson vid MSB. Utmaningarna upplevs framför allt ha handlat om att det krävs en gemensam syn kring hur Insatser – Statliga myndigheter, SOS Alarm och beredningar går till och med vilka tidsförhållanden planeringen ge- nomförs. Logistikberedning och ledning är en förutsättning för att försörja nationella resurser, men också för internationellt stöd som tillförs. Ett exempel är eskorten av personal från där förfrågan om stöd från Försvarsmakten kom med kort framförhållning, vilket ledde till utmaningar för Försvarsmakten. Försvarsmakten har ansvaret för tillståndshantering, men man stödde även med t.ex. förläggning. De friktioner som uppstod kopp- lat till korta tidsförhållanden kan till stor del lösas genom utbildning tillsammans med MSB samt förbättrade rutiner avseende begäran om resurser från Försvarsmakten samt hur tillståndshanteringen går till. Viss utbildning skedde redan under insatserna genom den LNO som fanns placerad vid MSB, men det krävs ett fortsatt gemen- samt arbete. En erfarenhet är insikten att bidra med resurser i ett insatsområde genererar logistikbehov även för egna resurser, vilket ibland glöms bort. Det är viktigt att tidigt skapa någon form av logistikfunktion på plats i insatsområdena vilket varken begärdes av räddningsledare eller Försvarsmakten. Användning av samhällets samlade resurser Försvarsmaktens bidrag av personal byggde till stor del på frivilliga inom Hemvärnet och fast anställd personal som frivilligt medgav att avbryta sina semestrar. Utöver dessa beordrades även fast anställd per- sonal inom ramen för Försvarsmaktens grundberedskap, vilka kunde avdelas utan att Försvarsmaktens övriga huvuduppgifter bedömdes påverkas. Vid olika tillfällen under stödinsatsen , löste Försvarsmakten uppgifter som också hade kunnat lösas av andra myndigheter, kommuner, organisationer eller företag. Ett exempel är då Försvarsmakten levererade flygbränsle, vilket i efterhand har bedömts att exempelvis SWEDAVIA hade kunnat stötta och bidra med. Det fanns vidare ingen krisplanering för att öka vissa flyg- platsers bränslekapacitet. Lösningen på ovanstående är framför allt en utbildningsfråga och ett förslag på lösning kan vara att säkerställa att LNO finns på plats på MSB för att bidra med kunskap och för- ståelse om när Försvarsmakten bör stötta och inte. Insatser – Statliga myndigheter, SOS Alarm och slag på lösning är en beredskapsplanering avseende nationell rädd- ningstjänst innehållande alternativ till lösningar och att det i förväg finns upprättade avtal mellan t.ex. MSB och SWEDAVIA samt före- tag (helikopter, transporter osv) för att kunna genomföra nödvändig verksamhet. Logistikfunktionen har flera erfarenheter kring förväntningar från andra på vad Försvarsmakten kunde och skulle bidra med. Det är viktigt att Försvarsmakten stödjer i analys av och ger alternativ till, att nyttja resurser från andra aktörer när det är möjligt. Erfarenheter och lärdomar från sommarens insatser började Försvarsmakten att ge stöd till brand- bekämpning av de bränder som härjade i i . Stödet som lämnades inom ramen för LSO, utökades successivt till omfattande insatser för Försvarsmakten. Stöd till samhället, såsom släckning av skogsbränder, är inte en uppgift som är eller enligt nu- varande styrning får vara dimensionerande för Försvarsmaktens re- surser. Dock har Försvarsmakten en hög beredskap för sina dimen- sionerande uppgifter, vilket bl.a. omfattar ledningsförmåga, tillgång till personal och materiel med korta tidsförhållanden, vilket delar av det civila samhället saknar. Förutom de resurser som kunnat avdelas ur grundberedskapen, har stödet till brandbekämpning 2018 till stor del byggt på frivillig hemvärnspersonal och anställd personal som frivilligt avbrutit sin semester. Försvarsmakten har initialt och fort- löpande avvägt stödet mot Försvarsmaktens huvuduppgifter och normal beredskap. Stödet inom ramen för LSO för att bekämpa bränderna avslutades i i län. För- svarsmaktens arbete har präglats av ett stort engagemang och viljan att hjälpa till. Under pågående insatser behöver det vara tydligt vilken typ av rapportering som efterfrågas och att prioritera enkelhet och tydlighet. En förenklad rapport inrapporterades dygnsvis från militärregionerna, vilket resulterade i effektiv handläggning och underlag för beslut och ledning. Det är vidare viktigt att förståelsen för Högkvarterets rapporteringsrutiner och deras innehåll finns hos Insatser – Statliga myndigheter, SOS Alarm och (Försvarsdepartementet) och att etablerade rutiner avseende rappor- tering från Högkvarteret till , Försvarsdepartemen- tet, följs även under situationer och perioder med högre intensitet. MRM påpekar vikten av att behålla fokus på helheten i verksam- heten. Särskilt då stöd till brandbekämpning står utanför Försvars- maktens ordinarie uppgifter. I det inhämtade underlaget beskrivs flera erfarenheter om hur Högkvarteret tvingas bereda information med alltför hög detaljnivå. Det ges flera möjliga förklaringar till detta som behöver analyseras vidare. En anledning uppges vara frekventa förfrågningar på underlag från , Försvarsdepartementet, på hög detaljnivå, vilket sannolikt berodde på det stora mediala intresset. Det efterfrå- gades exempelvis om var enskilda grupper var insatta eller enskilda drivmedelsslag. En annan anledning uppges vara att det lätt blir hög detaljnivå på diskussionerna i Högkvarteret då det är få enheter eller grupper (i sammanhanget) som är i insatsområdet eller kan sättas in. Detta skulle sannolikt inte förekomma om det varit en större hän- delse inom Försvarsmaktens ordinarie uppgifter. Även Försvarsmaktens egen kommunikation präglades av hög detaljrikedom då det förväntas att svara på dessa frågor. Den externa kommunikationen är dock överlag positiv då det blir ett sätt att marknadsföra omfattningen av det Försvarsmakten bidrar med och på så sätt bygga trovärdighet och legitimitet. Även detta ämne be- höver analyseras vidare och omhändertas i Försvarsmaktens interna erfarenhetsplanering. Arbetet med att ta fram en lägesbild för stödinsatsen upplevs ha fungerat väl gällande att ha en samlad bild för Försvarsmakten. Det har dock identifierats behov av utbildning gällande vilken typ av lägesbild som efterfrågas av olika aktörer. Det finns ett antal pågående arbeten med att utveckla arbetet med lägesbild inom Försvarsmakten och i samarbete med civila aktörer. Flera av de initiala erfarenheterna från arbetet med kommunika- tionstjänst under stödinsatsen var tidigare kända från andra arbeten. En sådan erfarenhet är att egna produktionsteam tidigt behövs i insatsområdet för att skapa möjligheter för att Försvarsmakten ska kunna äga eget narrativ externt. visades bilder på Försvarsmaktens verksamhet i insatsområdena där personalen verkade vila eller där fordon inte var i bruk. Det saknades bilder från den främre verksamheten, eftersom de civila journalisterna inte tilläts Insatser – Statliga myndigheter, SOS Alarm och tillträde närmare brandhärdarna. Detta skapar utmaningar för hur Försvarsmaktens verksamhets trovärdighet beskrivs. En framgång var dock när Combat Camera sattes in i arbetet och kunde börja leverera bilder på hur Försvarsmaktens arbete fortlöpte. Då kunde den mediala bilden vändas till något trovärdigt. Erfarenheterna från stödinsatsen visar initialt att flygsamordning är en liten kvalificerad resurs, som kan vara avgö- rande för effekten av vattenbombningarna. En erfarenhet är att en sakkunnig under vissa perioder kan behöva komma närmare MSB för att stötta i att formulera stödbegäran. Flera flygsamordnare som nyttjades under insatserna 2018 är ordinarie personal från Luftfarts- verket som under semestern arbetade i insatserna som reservoffice- rare. Samverkan behövs med och för att säker- ställa att resurser nyttjas på rätt sätt. Det var en framgång i hanteringen av de utländska flygbidragen att svensk militär personal fanns med i de utländska helikoptrarna och flygplanen. Försvarsmakten har författat en promemoria med Försvarsmak- tens initiala erfarenheter från arbetet med stöd till brandbekämpning vilken har använts som underlag för att be- svara frågorna i detta dokument. En fortsatt djupare erfarenhets- analys om Försvarsmaktens interna arbete med stöd till brand - bekämpning genomförs fram . utvärdering av skogsbränderna är inte avslutad i sin helhet. Myndigheten bifogar en utredning som gäller arbetet i . personal bidrog i arbetet kring flertalet bränder i . Nedan är en sammanställning av de större insatserna som polisen gjorde. I inleddes arbete i Ängra, , . spred sig bränderna kraftigt. Insatser – Statliga myndigheter, SOS Alarm och avslutades arbete med brän- derna i . bidrog räknat med cirka 20 poliser med fältstab på plats och en inre ledningsstab. Bemanningen av insatsen kunde under den (6–) trappas ned betydligt. I Region inleddes arbete med skogsbrän- derna i Pålgård, , . Sju poliser tjänstgjorde . inleddes arbetet i Äxingmyrkullen, , där fem poliser tjänstgjorde . I arbetade fr.o.m. i Storbrättan, fr.o.m. i Fägelsjö/Lillåsen samt fr.o.m. i Huskölen. 13 poliser arbe- tade i anslutning till dessa bränder. I Region inleddes arbete i och i . Här arbetade enstaka poliser endast med samverkan på ledningsplats. Den största branden i Region var den som härjade i under slutet på juli. deltog med en resurs om 4 personer och med 2 personer. Arbetstiden för det antalet poliser som anges ovan är per tjänst- göringspass och i treskift, dvs. arbete var begränsat till samverkan, ordningshåll- ning vid ledningsplatser, trygghetsskapande åtgärder, information till boende, avspärrning samt utrymning. Ett stort antal fastigheter evakuerades av polis i anslutning till bränderna. personal var inte nära brändernas begränsningslinjer. Polismyndig- hetens uppfattning är dock att bränderna inledningsvis fick ett mycket snabbt förlopp vilket i vissa fall krävde snabb evakuering av de fastig- heter som hotades. kunde dock på olika sätt begränsa bränderna och situationen blev då betydligt lugnare. Det som försvårade situationen var väderläget som ständigt utgjorde en risk för ytterligare spridning eller nya bränder. Det förhållandet innebar att det var mycket viktigt att insatserna inte trappades ner för tidigt från sida. Insatser – Statliga myndigheter, SOS Alarm och Om samordning, samverkan och ledning På lokal nivå uppstod det svårigheter med att nå den ut- sedde räddningsledaren för att få direktiv om vilket biträde denne behövde från polisen. Räddningsledaren upplevdes som alltför be- lastad med operativa detaljfrågor och inte tillräckligt tillgänglig för de strategiska ledningsfrågorna. Det var även oklart vad räddningsled- ningen avsåg med sin värdering av sin lägesbild i färgbeteckningarna grönt, gult och rött läge. Detta skilde sig dock mellan olika områden och på vissa platser var samordningen, samverkan och ledningen god. hade i vissa fall en samverkansperson i rädd- ningsledningens stab. Samverkanspersonen hade uppdraget att för- medla och ta emot den information som behövdes för att kunna full- göra polisens uppdrag. På regional nivå skedde samverkanskonferenser med länsstyrelser och räddningstjänster. I något område genomfördes konferenser via vilket gav bristande samordning och inriktning utan gemen- sam lägesbild. Då möten genomfördes fysiskt upplevdes dessa som bra med tydlig inriktning och samordning i de flesta fall. På nationell nivå, samt i stort, upplevde att in- satserna i samband med bränderna samordnades på ett bra sätt och att samverkan med de inblandade aktörerna fun- gerade väl. Vad kunde ha gjorts bättre? I vissa områden hade arbetet underlättats av en bättre samordning och tydliga kommunikationsvägar. Då skulle även förutsättningar för ledning i olika tidsskalor varit bättre. anser också att det bör skapas en större förståelse för ISF, inriktning- och samordningsfunktionen.