sou · H7B368 · 2019-12-20 00:00:00 — När aktörer i branschen vill sänka boendekostnaderna upplever de att det enda sättet att åstad- komma det är att minska kvadratmeterytan, vilket kan ha negativa kon- sekvenser för boendekvaliteten. ifrågasätts krav på tillgäng- lighet som uppges medföra att utrymmen i bostäder blir onödigt stora för de flesta människor och därmed onödigt dyra. Genom att de görs tillgängliga för personer med funktionsnedsättning blir de otillgängliga för grupper med svag ekonomi. Å ena sidan finns det alltså aktörer som ifrågasätter dagens kravnivåer vad det gäller till- gänglighet. Å andra sidan finns det aktörer som menar att tillgäng- lighet hör till de områden som staten behöver reglera och inte kan överlåta till marknaden att tillgodose. Vi menar att tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- eller orienterings- förmåga är ett grundläggande krav där det är viktigt att samhället sätter kravnivån, eftersom dessa behov riskerar att inte tillgodoses av marknaden annars. Vi har valt att se över kravnivån vad det gäller lämplighet för ända- målet vid nybyggnad och kraven på ombyggnad, vilket är de frågor som flest tillämpare anser hindrar bostadsförsörjningen. Frågorna beskrivs nedan. Lämplighetskrav vid nybyggnad och ombyggnadskrav 6.3.1Lämplighetskraven kopplades historiskt till statlig finansiering De första statliga bestämmelserna om hur det är lämpligt att utforma bostäder var låneregler. De kom 1942 och byggde på bostadsvane- undersökningar och behandlade bostadens dimensionering, planlös- ning och hygienförhållanden. I dessa bestämmelser fanns de bostads- storlekar som skulle användas till funktionskrav infördes. Ambitionen för bostadsnormerna var det bostadspolitiska målet om att hela befolk- ningen skulle beredas sunda, rymliga, välplanerade och ändamålsenligt utrustade bostäder av god kvalitet till skäliga kostnader. Bostadsnor- merna lades till grund för statliga lån och lån beviljades enbart till bostäder enligt dessa krav. Större bostäder ansågs inte berättigade till statligt stöd.79 Det fanns förhållandevis detaljerade bestämmelser kring det som motsvarade dagens krav i 1947 och byggnadsstadgor. Exem- pelvis krav på planlösning, ljus, tambur, garderobsutrymmen, sanitär utrustning, kvadratmeter per rum, kök, takhöjder och kubikmeter.80 Bostadsbestämmelser kopplade till statliga lån gavs ut i publika- tioner under namnet God bostad 1954, 1957, 1964 och 1969.81 Ambi- tionen var att åstadkomma en höjning av utrymmes- och utrust- ningsstandarden.82 God bostad innehöll dimensionerande möbel- mått, standard för dörrar, fönster och skåp och sammanställde den bostadstekniska minimåttstandarden.83 En god bostad skulle vara rym- lig och effektivt planerad. Rymligheten avsåg i första hand egna rum för sovande för barn , men även rymlighet för att få plats med nödvändigt möblemang. Rum för sovande förutsattes även kombineras med lek, läs- och skrivarbete. 79Boverket (2003), Bra bostadsutformning – Regler, kvalitet, kostnader och exempel för fler- bostadshus, s. 26–27 och 32–33. 804 kap. 26 § och 7 kap. 61 § Kungl. Maj:ts byggnadsstadga; given . 5 kap. 47 § Kungl. Maj:ts byggnadsstadga; given . , P. Femenias, M. , H. Morichetto och A. (2018), Bostadsforskare om bostadskvalitet, arkitektur, arkitektur och samhällsbyggnadsteknik, s. 6. (1964), God Bostad och . 83Boverket (2003), Bra bostadsutformning – Regler, kvalitet, kostnader och exempel för fler- bostadshus, s. 26–27. Lämplighetskrav vid nybyggnad och ombyggnadskrav planen avsåg att möta de funktioner som bostaden skulle fylla, men även att rummen skulle ges en god allmängiltig användbarhet.84 Eftersom de flesta bostäder uppfördes med statliga lån, överför- des lånereglerna till byggregler i Svensk byggnorm (SBN) 1975. Där- igenom överfördes God bostads måttstandard till byggreglerna.85 Vid införandet av ÄPBL infördes en bestämmelse som bland annat angav att byggnader skulle vara lämpliga för sitt ändamål.86 Bestämmelsen innehöll allmänna nytto-, hälso- och trevnadsaspek- ter. Motsvarande bestämmelser fanns i byggnadsstadgan. Bostäder skulle ha fungerande planlösningar med goda rumssamband och god möblerbarhet. I rum och kök skulle det finnas fönster mot det fria och utsikts- och insynsförhållanden berördes. hade krav på solighet och genomluftbarhet i bostäder i första hand formulerats som hygieniska krav, men betonades även dessa kravs trevnads- aspekter.87 Bestämmelsen om lämplighet för sitt ändamål behölls då de tekniska egenskapskraven infördes lag om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk88. I förordningen till lagen infördes den precisering89 som återfinns i dagens plan- och byggförordningen (PBF)90, se av- snitt 6.3.2. Vid övergången från NR till BBR relaterades föreskrifterna inte längre till lägenhetens rumsinnehåll (antal och typ av rum) utan till krav på användbarhet för det antal personer som bostaden är avsedd för. Övergången från NR till BBR innebar att den traditionella bostadsnormeringen ersattes av funktionskrav, utan detaljerade krav på rumsmått, samband, möblerbarhet eller utrustningsmängder i föreskrift. konstaterade att nyproducerade bostäder där- med gav en större mångfald och ökad variation av bostadslösningar samt kvalitets- och standardvariationer. Det mest påtagligt nya med bostadens utformning var lägenheter med mindre ytor och flera rum på färre kvadratmeter.91 (1964), God Bostad och . 85Boverket (2003), Bra bostadsutformning – Regler, kvalitet, kostnader och exempel för fler- bostadshus, s. 26–27. 863 kap. 5 § ÄPBL. 87Proposition 1985/86:1, Med förslag till ny plan- och bygglag, s. 489. 88Lag (1994:847) om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m. 8911 § i förordning (1994:1215) om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m. 90Plan- och byggförordningen (2011:338), PBF. 91Boverket (1997), Utvärderingar av ändringar i byggregleringen: Bostadsutformning och till- gänglighet, rapport 1997:9, s. 7, 15, 58, 136–138 och 140. Lämplighetskrav vid nybyggnad och ombyggnadskrav Statliga kreditgarantier för lån till bostadsbyggande infördes 199292, som en ersättning för de statliga lånen, som då avvecklades. lämnar under vissa förutsättningar statliga kreditgarantier för lån till bostadsbyggande.93 Det har förekommit och förekommer fort- farande statliga stöd för att stimulera och underlätta bostadsbyggande för vissa grupper eller syften. 6.3.2Bestämmelser om lämplighet för ändamålet om lämplighet för sitt ändamål är dels ett utformningskrav, dels ett tekniskt egenskapskrav. Kraven gäller i båda avseendena för byggnadsverk.94 Kraven på lämplighet preciseras för bostäder, men inte avseende byggnader eller byggnadsverk i övrigt. Preciseringarna görs i PBF och BBR. I PBF anges både för utformningskravet och det tekniska egenskapskravet att en byggnad som innehåller bostäder ska vara utförd på ett sådant sätt att bostäderna i skälig utsträckning har avskiljbara utrymmen för sömn och vila, samvaro, matlagning, mål- tider, hygien och förvaring. Bostäderna ska med hänsyn till använd- ningen också ha inredning och utrustning för matlagning och hygien.95 Regeringen har uttalat att grundprincipen bör vara att det som anges i tredje kapitlet första och sjuttonde paragraferna PBF som ska tillgodoses genom kravet om byggnaders lämplighet för sitt ändamål och att det bortsett från rena tillgänglighetsaspekter inte ligger i statens intresse att detaljreglera den fysiska utformningen av olika utrymmen i en bostad. De behov som ska tillgodoses kan enligt regeringen vara mycket olika beroende på exempelvis om bostaden är avsedd som studentboende eller äldreboende.96 I BBR finns bestämmelserna om lämplighet för sitt ändamål för byggnader som innehåller bostäder och bostadskomplement i avsnitt 3:2.97 Avsnittet innehåller föreskrifter och allmänna råd till antingen utformningskravet, det tekniska egenskapskravet eller båda. Avsnittet inleds i 3:211 med upplysningar om vilka delar i före- skrifterna som är utformningskrav respektive tekniska egenskaps- 92Förordning (1991:1924) om statlig kreditgaranti för bostäder. 93Förordning (2004:105) om statlig kreditgaranti för lån för bostadsbyggande m.m. 948 kap. 1 § första punkten och 4 § första stycket sjunde punkten PBL. 3 kap. 2 § PBF. 953 kap. 1, 16 och 17 §§ PBF. 96Proposition 2009/10:170, En enklare plan- och bygglag, s. 257. 97Avsnitt 1:2, 1:22, och 3:2 i BBR. Lämplighetskrav vid nybyggnad och ombyggnadskrav I 3:212 finns en definition av matlagning. Därefter följer 3:22 som allmänt reglerar utformningen av bostäder, följd av föreskrifter i 3:221 – 3:228 för följande sorters bostäder: •bostäder i flera plan, •bostäder större än , •bostäder större än och högst , •bostäder om högst , •bostäder med gemensamma utrymmen, och •särskilda boendeformer för äldre. Avsnittet avslutas med 3:23 om bostadskomplement. Utformningen av bostäder påverkas av kraven på tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga som finns i 3:1 i BBR. Nedan redogör vi för föreskrifterna och de allmänna råden i avsnitt 3:2 i BBR samt de föreskrifter och råd i 3:1 i BBR som behöver tillämpas tillsammans med 3:2 vid bostäders utformning. Allmänt om utformning av bostäder I 3:22 regleras allmänt om utformning av bostäder. Enligt föreskrif- ten ska bostäder dimensioneras och disponeras med hänsyn till sin långsiktiga användning. Bostäderna ska också inredas och utrustas med hänsyn till sin långsiktiga användning.98 I en bostad ska det enligt föreskriften finnas: •minst ett rum för personhygien, •inredning och utrustning för personhygien99, •rum eller avskiljbar del av rum för daglig samvaro, •rum eller avskiljbar del av rum för sömn och vila, •rum eller avskiljbar del av rum för matlagning, •inredning och utrustning för matlagning100, 98Tekniskt egenskapskrav enligt avsnitt 3:211 i BBR. Lämplighetskrav vid nybyggnad och ombyggnadskrav •utrymme för måltider i eller i närheten av rum för matlagning, •entréutrymme med plats för ytterkläder med mera, •utrymme för att tvätta och torka tvätt maskinellt om gemensam tvättstuga saknas, •utrymmen för förvaring, och •inredning för förvaring101. I föreskriftens andra stycke anges att avskiljbar del av rum ska ha fönster mot det fria. Avskiljbar del av rum ska också utformas så att den med bibehållen funktion kan avskiljas med väggar från resten av rummet. Till föreskriften finns ett allmänt råd som anger att en balkong, ute- plats eller ett liknande utrymme bör finnas i anslutning till bostaden. För dimensionerande mått och inredningslängder som enligt det all- männa rådet är lämpliga vid utformningen av bostaden hänvisar det allmänna rådet till standarden Byggnadsutformning – Bostäder – In- vändiga mått (SS 91 42 21). Vidare anger rådet att plats för en kom- binerad tvättmaskin och torktumlare uppfyller kravet på utrymme för att tvätta och torka tvätt maskinellt i bostaden. Det allmänna rådet innehåller också följande hänvisningar: regler om bostadskomple- ment finns i 3:23, regler om avfallsutrymmen i bostäder finns i 3:4 och regler om vädring, ljus och utblick finns i 6:253 respektive 6:3. Standarden SS 91 42 21 hänvisar till standarden Byggnadsutformning – Bostäder – Invändiga mått (SS 91 42 21). beskriver på PBL kunskaps- banken att det i standarden finns invändiga mått som gör bostaden möblerbar, tillgänglig och användbar. Den ger mått på möblerbart utrymme, fast inredning och fast utrustning samt betjäningsareor till dessa.102 Den ger också mått för dörröppningar och passageareor. Måtten i standarden presenteras utifrån tre tillgänglighetsnivåer: nor- malnivå, höjd nivå och sänkt nivå. Normalnivån anger de mått som 101Tekniskt egenskapskrav enligt avsnitt 3:211 i BBR. 102Boverket, /sv/PBL-kunskapsbanken/regler-om-byggande/boverkets- byggregler/bostadsutformning/utformningsstandard/, besökt . Lämplighetskrav vid nybyggnad och ombyggnadskrav behövs för tillgänglighet och användbarhet när eller liten eldriven rullstol ska kunna användas.103 Ett förslag till ny standard om bostadsutformning remitterades och pågick ett arbete med att samman- ställa och arbeta in inkomna kommentarer. Ett öppet seminarium om standarden är enligt för standarder (SIS) pla- nerat till januari 2020.104 Bostäder i flera plan I 3:221 anges att i bostäder med flera plan ska entréplanet minst rymma: •ett hygienrum enligt avsnitt 3:146, •avskiljbar sängplats (sovalkov), •möjlighet till matlagning, •utrymme för måltider, •utrymme för sittgrupp, •utrymme för förvaring, och •utrymme för att tvätta och torka tvätt maskinellt om gemensam tvättstuga saknas. I 3:222 regleras bostäder större än . Enligt före- skriften ska dessa utformas med hänsyn till det antal personer som de är avsedda för. Till föreskriften finns ett allmänt råd som anger att bostäder med en boarea större än bör ha plats för parsäng i minst ett rum eller i en avskiljbar del av ett rum för sömn och vila. Bostäder med en boarea större än som är avsedda för flera 103Standarden Byggnadsutformning – Bostäder – Invändiga mått (SS 91 42 21). 104SIS, e-post . Lämplighetskrav vid nybyggnad och ombyggnadskrav studenter kan enligt rådet utformas utan plats för parsäng i något rum eller i en avskiljbar del av ett rum för sömn och vila. Bostäder större än 35 och högst I 3:223 regleras bostäder större än och högst . Dessa ska enligt föreskriften utformas med hänsyn till sin storlek. I sådana bostäder är det dock tillräckligt att antingen rummet för sömn och vila eller rummet med inredning och utrust- ning för matlagning är en avskiljbar del av ett rum. Avskiljbar del av rum ska ha fönster mot det fria och ska utformas så att den med bibehållen funktion kan avskiljas med väggar från resten av rummet. Enligt ett allmänt råd kan bostäder med en boarea större än och högst utformas utan plats för parsäng i något rum eller i en avskiljbar del av ett rum för sömn och vila. I 3:224 regleras bostäder om högst . Sådana bostäder ska utformas med hänsyn till sin storlek. I sådana bostäder får utrym- mena för funktionerna: •daglig samvaro, sömn och vila samt matlagning finnas i ett och samma rum utan att vara avskiljbara, och •daglig samvaro samt sömn och vila överlappa varandra helt eller delvis. I ett allmänt råd till föreskriften rekommenderar att i bostä- der med en boarea om högst bör: •utrymmet för inredningslängden för matlagning vara , •utrymmet för inredningslängden för förvaring vara , och •platsen för ytterkläder i kapphylla vara . Lämplighetskrav vid nybyggnad och ombyggnadskrav Vidare rekommenderar att: •inredningslängden för matlagning bör vara , och •inredningslängden för förvaring bör vara . I 3:225 regleras studentbostäder om högst . Sådana bostäder ska utformas med hänsyn till sin storlek. I enskilda student- bostäder med en boarea om högst gäller samma reglering som för bostäder om högst med undantag för att i sådana bostäder får utrymmen för funktionerna: •daglig samvaro, sömn och vila, samt måltider överlappa varandra helt eller delvis. och samma rekommendationer i ett allmänt råd som för bostäder om högst förutom att: •utrymmet för inredningslängden för matlagning bör vara minst , och att: •inredningslängden för matlagning bör vara . Bostäder med gemensamma utrymmen I 3:226 finns en föreskrift om bostäder med gemensamma utrym- men. För en grupp boende får de enskilda bostädernas rum för mat- lagning och för daglig samvaro samt utrymme för måltider delvis sammanföras till gemensamma utrymmen. De gemensamma utrym- mena ska vara så stora att de på ett fullgott sätt kompenserar för inskränkningarna i de enskilda bostäderna. Vidare föreskrivs att för en grupp boende får de enskilda bostädernas inredning och utrust- ning för matlagning delvis sammanföras till gemensamma utrym- men. De gemensamma utrymmena ska också vara så välutrustade att de på ett fullgott sätt kompenserar för inskränkningarna i de enskilda bostäderna. Bostäder avsedda för personer med nedsatt funktions- förmåga enligt 9 paragrafen 9 punkten lagen om stöd och service till Lämplighetskrav vid nybyggnad och ombyggnadskrav vissa funktionshindrade105 och femte kapitlet sjunde paragrafen social- tjänstlagen106, är undantagna från föreskriften. En hänvisning finns till 3:228, där regler om särskilda boende- former för äldre finns. Bostäder avsedda för en person med gemensamma utrymmen I 3:227 regleras bostäder avsedda för en person med gemensamma utrymmen. Där anges att för en grupp boende, i enskilda bostäder avsedda för en person, får de enskilda bostädernas rum för person- hygien, matlagning och daglig samvaro samt utrymme för måltider, helt eller delvis, sammanföras till gemensamma utrymmen. De gemen- samma utrymmena ska vara så stora att de i skälig utsträckning kom- penserar för inskränkningarna i de enskilda bostäderna. Vidare anges att för en grupp boende, i enskilda bostäder avsedda för en person, får dessutom de enskilda bostädernas inredning och utrustning för matlagning, helt eller delvis, sammanföras till gemensamma utrym- men. De gemensamma utrymmena ska också vara så välutrustade att de i skälig utsträckning kompenserar för inskränkningarna i de enskilda bostäderna. Gemensamma delar av bostaden för personhygien ska finnas i nära anslutning och på samma plan som de enskilda bostä- derna. Varje rum för personhygien får högst delas av tre enskilda bostäder avsedda för en person. Gemensamma delar av bostaden för matlagning och daglig samvaro samt utrymme för måltider ska finnas i nära anslutning till de enskilda bostäderna. Gemensamma delar av bostaden med inredning och utrustning för matlagning som ersätter motsvarande funktioner i de enskilda bostäderna får inte delas av fler än tolv enskilda bostäder avsedda för en person. Bostä- der avsedda för personer med nedsatt funktionsförmåga enligt 9 paragrafen 9 punkten lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade och femte kapitlet sjunde paragrafen socialtjänst- lagen (2001:453), är undantagna från föreskriften. En hänvisning finns till 3:228, där regler om särskilda boende- former för äldre finns. 105Lag (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. 106Socialtjänstlagen (2001:453). Lämplighetskrav vid nybyggnad och ombyggnadskrav Bestämmelser i 3:1 i BBR som påverkar utformningen av bostäder Avsnitt 3:1 i BBR innehåller föreskrifter och allmänna råd om bland annat tillgänglighet i bostäder. Avsnitt 3:113 innehåller föreskrifter och allmänna råd om dimen- sionerande mått för rullstol i enskilda bostadslägenheter. Enligt det allmänna rådet är lämpliga dimensionerande vändmått vid bedöm- ning av tillgängligheten och användbarheten för en inomhusrullstol en cirkel med diametern . 3:143 innehåller föreskrifter och allmänna råd om passagemått för dörrar i bostäder och till bostadskomplement. I det allmänna rådet anges lämpliga passagemått för dörrar till bostadskomplement. För dörrar i bostäder hänvisar i det allmänna rådet till passagemått och mått på betjäningsareor i standarden SS 91 42 21 (normalnivån). Avsnitt 3:146 omfattar enskilda bostäder i ett plan. Avsnittet inne- håller föreskrifter och allmänna råd om tillgänglighet och använd- barhet avseende rum, balkonger, terrasser och uteplatser, dörr till huvudentrén och dörrar till rum i bostäder. För dimensionerande mått för tillgänglighet och användbarhet i rum hänvisar i det allmänna rådet till standarden SS 91 42 21 (normalnivån). Avsnitt 3:147 omfattar bostäder i flera plan och anger att kraven i avsnitt 3:146 ska uppfyllas på hela entréplanet. Avsnitt 3:148 anger att bostadskomplement ska vara tillgängliga och användbara. Bestämmelser i trafikbullerförordningen kan påverka planlösningar Bostadsbyggnader ska utformas på ett sätt som är lämpligt för att förebygga olägenhet för människors hälsa i fråga om omgivnings- buller. Det gäller vid planläggning och i ärenden om bygglov.107 Vid bedömningen av om kravet på förebyggande av olägenheter till följd av omgivningsbuller är uppfyllt ska bestämmelserna i tredje till åttonde paragraferna i förordningen om trafikbuller108 vid bostadsbyggnader tillämpas. Förordningen innehåller bestämmelser om riktvärden för 1072 kap. 6 a § första stycket andra punkten PBL. 108Förordningen (2015:216) om trafikbuller (trafikbullerförordningen). Lämplighetskrav vid nybyggnad och ombyggnadskrav buller utomhus för spårtrafik, vägar och flygplatser vid bostadsbygg- nader samt om beräkning av bullervärden vid bostadsbyggnader. Enligt förordningen bör buller från spårtrafik och vägar inte över- skrida ekvivalent ljudnivå vid en bostadsbyggnads fasad, och ekvivalent ljudnivå samt maximal ljudnivå vid en uteplats. För en bostad om högst gäller att bullret inte bör överskrida ekvivalent ljudnivå vid bostadsbyggna- dens fasad.109 Skälen för detta undantag var att det bör vara möjligt att bygga fler enrumslägenheter i bullerutsatta miljöer, utan att efter- sätta rimliga krav på en godtagbar bostadsmiljö.110 Om ekvivalent ljudnivå vid en bostadsbyggnads fasad ändå överskrids bör minst hälften av bostadsrummen i en bostad vara vända mot en sida där ekvivalent ljudnivå inte överskrids vid fasaden, och minst hälften av bostadsrummen vara vända mot en sida där maximal ljudnivå inte överskrids mellan och 06.00vid fasaden.111 Med bostadsrum avses rum för daglig samvaro, utom kök, och rum för sömn.112 har i allmänna råd om planering för bostäder i områden utsatta för buller från väg- och spårtrafik uttalat att ju högre ljud- nivån är på trafiksidan, desto viktigare är det att åstadkomma en tyst sida. Normalt bör enligt minst hälften av bostadsrummen, och då i första hand sovrummen, vändas mot den tysta sidan. Sov- rum bör enligt verket vändas mot tyst sida för att tillgodose många människors (av befolkningen) önskemål att kunna sova med öppet fönster. Om sovrum orienteras mot den bullriga sidan finns det dessutom enligt verket alltid risk för sömnstörningar.113 I den statliga utredning som föregick propositionen om trafik- bullerförordningen intervjuades kommuner om dåvarande tillämpning. Där framkom att avsteg från riktvärden och kompensationstänkande var vanligt. Exempel på kompensationslösningar innan bullerförord- ningen infördes var tyst sida, burspråk med avskärmande verkan, inbyggda gårdar som gav tyst uteplats, avskärmande glasskiva utan- för fönster eller balkong och andra tekniska lösningar. kom- penserades höga ljudnivåer utomhus med krav på lägre ljudnivåer 1093 § i trafikbullerförordningen. 110Proposition 2013/14:128, Samordnad prövning av buller enligt och , s. 85. 1114 § i trafikbullerförordningen. 1122 § i trafikbullerförordningen. 113Boverket (2008), Buller i planeringen – Planera för bostäder i områden utsatta för buller från väg- och spårtrafik, Allmänna råd 2008:1, s. 42. Lämplighetskrav vid nybyggnad och ombyggnadskrav I de kommuner där studentbostäder byggdes i mycket buller- utsatta områden användes olika lösningar för att skapa bra boende- miljöer. Exempel på lösningar var smala genomgående lägenheter med en ljuddämpad sida, ljudavskärmande glasruta utanför inåtgående vädringsfönster, icke öppningsbara fönster och loftgångar mot den bullriga sidan.114 6.3.3Myndighetsrapporter och forskning om lämplighet för bostadsändamålet Lämplighetskrav som bedöms olika i olika kommuner I kapitel 5 konstaterar vi att olika kommuner gör olika tolkningar av samma krav. Där framgår också att i rapporten mer för- utsägbar byggprocess redovisar att ett av de tre områden där tillverkare av seriebyggda hus, bygglovshandläggare och byggnadsinspektörer sammantaget upplevde störst skillnad i tolkningen av bestämmel- serna var bostadsutformning. Vad det gäller bostadsutformning fram- fördes att kommunerna gör olika tolkningar av kraven på förvaring i en bostad, exempelvis gällande förvaringens storlek, tillgänglighet till förvaringen och var förvaringen ska finnas. Vidare framkom att föreskriften om avskiljbarhet och dess betydelse för behovet av fönster och för antalet fönster i kök tolkas olika av olika kommuner och att de mått som framgår av standarden SS 91 42 21 hanteras som krav.115