sou · H7B314 · 2019-03-27 00:00:00 — De fingeravtryck som samlas in och de biometriska uppgifter som kan tas fram ur dessa bör därför endast få lagras tillfälligt som ärendet om id- kort pågår, liksom vad gäller för pass, och därefter förstöras efter det att id-kortet lämnats ut eller ansökan har återkallats eller avslagits. Fingeravtrycken bör inte heller få användas som sökbegrepp vid sök- ning med hjälp av automatiserad behandling. Sökanden bör, av de skäl vi angett i avsnitt 10.3.1 inte kunna invända mot den tillfälliga behandlingen av fingeravtrycken. För att ytterligare höja skyddet av uppgifterna menar vi att den tillfälliga behandlingen av fingeravtrycken och de biometriska upp- gifterna bör omfattas av den ändamålsbegränsning som vi i av- snitt 10.3.2 föreslår ska gälla för uppgifterna i id-kortsregistret. Be- gränsningen innebär att uppgifterna som regel endast får behandlas om det är nödvändigt för den utfärdande myndighetens verksamhet för utfärdande av statligt identitetskort och statlig e-legitimation. De personuppgifter som har samlats in i den verksamheten ska bara få behandlas för andra ändamål om de inte behandlas på ett sätt som är oförenligt med det ändamål för vilket uppgifterna samlades in. Vi bedömer att begränsningarna , sökmöjlighet och ändamål uppfyller kravet på skyddsåtgärder i artikel i dataskyddsförord- ningen. Regleringen är också enligt vår mening proportionerlig i för- hållande till syftet att förbättra identitetshandlingarnas säkerhet. Att ta fingeravtryck innebär som framgått ovan ett sådant kropps- ligt ingrepp som omfattas av skyddet i 2 kap. 6 § första stycket RF. En begränsning av det skyddet måste således ske genom lag. Vi har ovan redovisat skälen för varför vi anser det är nödvändigt att införa regleringen. Mot bakgrund av de skyddsåtgärder som kommer att omgärda behandlingen menar vi att skyddet av personuppgifterna tillgodoses. Begränsningen av grundlagsskyddet går därmed inte ut- över vad som är nödvändigt med hänsyn till ändamålet. Även den hantering vi föreslår ska tillåtas när det gäller ansiktsbilderna utgör en så integritetskänslig behandling att den lämpligen bör regleras i lag. Sammanfattningsvis menar vi alltså att det statliga identitetskortet i ett lagringsmedium på kortet bör innehålla både fingeravtryck och ansiktsbild. Fingeravtrycken bör inte få sparas i id-kortsregistret utan endast lagras tillfälligt under handläggningen av ansökan om id- kort. När identitetskortet lämnas ut eller ansökan har återkallats eller avslagits bör de fingeravtryck som lagrats tillfälligt i Polismyn- dighetens ärendehanteringssystem och de biometriska uppgifter som kan tas fram ur dessa förstöras. Fingeravtrycken och de biometriska uppgifter som kan tas fram ur dessa bör inte få användas som sökbegrepp vid sökning med hjälp av automatiserad behandling. Att biometriska uppgifter inte får användas som sök- begrepp framgår redan av den bestämmelse om förbud mot att an- vända känsliga personuppgifter som vi föreslår i avsnitt 10.3.1. Efter- som fingeravtrycket i sig inte är en känslig personuppgift måste det införas en särskild reglering om sökförbudet för det. Ansiktsbilden och de biometriska uppgifter som tas fram ur den- na bör däremot sparas i id-kortsregistret. Dessa uppgifter bör kunna användas som sökbegrepp för att kontrollera om den ansiktsbild som tas vid ansökan om id-kort eller pass motsvarar någon ansikts- bild som finns i registret. Sådan sökning bör endast få göras i sam- band med ansökan och om det är nödvändigt. I övrigt bör sådana sökningar inte tillåtas. De biometriska uppgifterna omfattas av sök- förbudet avseende känsliga personuppgifter. Av samma skäl som för fingeravtrycken krävs dock även för ansiktsbilden en särskild regler- ing som förbjuder sökning. Bestämmelserna bör införas i den nya lagen om statliga identitets- handlingar. I syfte att följa dataskyddsförordningens terminologi bör begreppet biometriska uppgifter användas i stället för biomet- riska data som anges i förordningen om nationellt identitets- kort och passlagen. När det gäller vilka fingrar som ska användas för avtryck bör någon reglering inte införas i lag utan sådana meddelas lämpligast genom verkställighetsföreskrifter, liksom gäller för pass. Sådana föreskrifter bör utformas med beaktande av relevant EU- rättslig reglering. Eftersom fingeravtrycken och de biometriska uppgifter som kan tas fram ur dessa inte ska sparas i det id-kortsregister som Polismyn- digheten är personuppgiftsansvarig för omfattas inte behandlingen av dessa uppgifter av den bestämmelse om personuppgiftsansvar vi föreslår i avsnitt 10.3.1. Det följer av artikel 4.7 i dataskyddsförord- ningen att den som ensam eller tillsammans med andra bestämmer ändamålen eller medlen med behandlingen av personuppgifter är personuppgiftsansvarig för behandlingen. Varje utfärdande myndig- het ansvarar själv för sin id-kortsverksamhet, inom de ramar lagstift- ningen ställer upp, varför de enligt vår bedömning också ansvarar för den behandling av personuppgifter som görs i samband med utfär- dandet. Detta gäller även den behandling vi föreslår att de ska göra när det gäller fingeravtryck m.m. Eftersom flera olika myndigheter är involverade i utfärdandeverksamheten bör det tydliggöras i lagen att respektive myndighet är personuppgiftsansvarig för den behand- ling som utförs. Att bestämmelser om personuppgiftsansvar kan införas i nationell rätt, om ändamålen och medlen för behandlingen också bestäms av den nationella rätten, följer också av artikel 4.7 i dataskyddsförordningen. På samma sätt som gäller för nationella identitetskort enligt 20 § förordningen om nationellt identitetskort bör innehava- ren av ett statligt identitetskort ha rätt att kontrollera den informa- tion som har sparats i lagringsmediet i identitetskortet hos utfär- daren. Bestämmelsen kan föras in i den nya förordningen. Undantag från kravet på ansiktsbild För identitetskort för folkbokförda i finns det enligt 2 § 1 IdL en möjlighet för den utfärdande myndigheten att, om det finns synnerliga skäl, låta sökanden ge in ett välliknande fotografi i stället för att myndigheten tar en ansiktsbild. Eftersom kravet på personlig inställelse är utan undantag kan det ifrågasättas om det finns något behov av bestämmelsen. Möjligen skulle den kunna tillämpas om fotostationen inte fungerar. Det skulle dock sannolikt vara enklare och mindre kostsamt för sökan- den att återkomma vid ett annat tillfälle än att uppsöka en fotograf för att ta ett fotografi. Det finns, som vi har nämnt, också stora fördelar framför allt när det gäller säkerheten men även när det gäller kvaliteten med att den utfärdande myndigheten tar den an- siktsbild som används till id-korten. har uppgett att myndigheten inte ser något behov av bestämmelsen. Vi menar därför att möjligheten att låta sökanden ge in ett välliknande fotografi om det finns synnerliga skäl bör tas bort. Som vi berört i avsnitt 10.2.7 ser vi dock ett behov av att tillåta att personer som på grund av sjukdom, funktionsnedsättning eller hög ålder inte kan ta sig till den utfärdande myndigheten i stället ger in ett eget foto. får enligt 3 § tredje stycket förordningen om nationellt identitetskort meddela föreskrifter om att sökanden vid en passmyndighet utom riket är skyldig att i samband med ansökan om ett nationellt identitetskort ge in ett välliknande fotografi. Undan- taget torde höra samman med utlandsmyndigheternas möjlighet att efterge kravet på personlig inställelse vid ansökan som vi behandlat i avsnitt 10.2.7. I enlighet med våra överväganden i det avsnittet be- hövs inte längre något särskilt undantag beträffande hanteringen vid utlandsmyndigheterna. Bestämmelsen som möjliggör att sökanden ger in ett välliknande fotografi behöver därmed inte heller föras in i den nya regleringen. Undantag från kravet på fingeravtryck Av 6 § tredje stycket passlagen framgår att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om undantag från skyldigheten att lämna fingeravtryck vid ansökan om pass när det gäller barn och personer som av fysiska skäl är permanent förhindrade att lämna fingeravtryck. Regeringen har meddelat sådana föreskrifter i 2 § passförordningen. Av den be- stämmelsen följer att barn och personer som är perma- nent förhindrade att lämna fingeravtryck är undantagna från skyl- digheten att lämna fingeravtryck. har meddelat föreskrifter om att fingeravtryck primärt ska tas av båda pekfingrarna. I föreskrifterna anges också vilka fingeravtryck som ska tas om sökanden är förhindrad att lämna avtryck från dessa fingrar, se 2 kap. 4 § RPSFS 2009:14. Undantagen baseras på artikel 1.2 a i EU:s passförordning. I för- ordningen anges att barn ska undantas från kravet på att lämna fingeravtryck. Medlemsstaterna har dock getts möjlighet att tillämpa en lägre åldersgräns . Ålders- gränsen får vara lägst . I artikel 1.2 b i EU:s passförordning anges också att provisoriskt pass med en gil- tighetstid ska utfärdas om det är tillfälligt omöjligt att ta fingeravtryck på sökanden. Även enligt förslaget till EU:s id-kortsförordning ska barn och personer för vilka det är fysiskt omöjligt att ta fingerav- tryck kunna undantas från kravet på fingeravtryck. Liksom gäller för pass bör barn undantas från kravet på att lämna fingeravtryck vid ansökan om id-kort. Vi bedömer att det är en för- del om åldersgränsen blir samstämmig med den som gäller för pass. Den bör därför sättas till . Eftersom EU-förordningen inte är färdigförhandlad är det inte känt exakt hur undantaget beträffande barn kommer att se ut. Skulle det visa sig att en sådan åldersgräns inte är förenlig med kommande EU-reglering får åldersgränsen över- vägas på nytt. Det kan också nämnas att i sitt betänkande om förslaget till EU:s id-kortsförordning har föreslagit att id-kort som utfärdas till barn och som inte innehåller fingerav- tryck ska upphöra att vara giltiga senast efter det att innehavaren har uppnått den ålder då fingeravtryck krävs.20 Om en sådan bestämmelse införs bör därför giltighetstiden för id-kort som utfärdas till barn och som inte innehåller fingeravtryck begränsas. Undantag måste vidare medges personer som av fysiska skäl inte kan lämna fingeravtryck. Detta motsvarar vad som föreslås av kom- missionen och som redan gäller beträffande pass. för per- soner som av fysiska skäl är permanent förhindrade att lämna finger- avtryck bör gälla , liksom andra id-kort. För personer som av fysiska skäl endast är tillfälligt förhindrade att lämna fingeravtryck bör ett tillfälligt id-kort med kortare giltig- hetstid kunna utfärdas, på motsvarande sätt som gäller provisoriskt pass. Ett sådant id-kort bör endast gälla för den tid som sökanden av fysiska skäl inte kan lämna fingeravtryck. Giltighetstiden bör vara väsentligt kortare än . Vi bedömer preliminärt att id-kortet bör kunna utfärdas med en giltighetstid . Mot- svarande tidsgräns gäller för provisoriska pass enligt 13 § passför- ordningen. Visar det sig att en sådan tidsgräns inte stämmer överens med kommande EU-reglering bör den ändras i enlighet med denna. Hur lång giltighetstiden ska vara i det enskilda fallet bör dock av- göras av utfärdaren beroende på omständigheterna. Vi föreslår i avsnitt 10.2.7 ett undantag från den personliga in- ställelsen som innebär att den som på grund av sjukdom, funktions- nedsättning eller hög ålder inte kan ta sig till den utfärdande myndig- heten ska kunna göra en ansökan om id-kort genom bud. Eftersom dessa personer inte kommer att inställa sig vid den utfärdande myn- digheten har de inte heller någon möjlighet att lämna fingeravtryck. Det är därför nödvändigt att göra undantag från kravet på att lämna fingeravtryck även för dessa personer. Som anges i avsnitt 10.2.7 bör dessa id-kort inte gälla som resehandling. I det avsnittet anges också 20Europaparlamentets betänkande om förslaget till och rådets förordning om säkrare identitetskort för unionsmedborgare och uppehållshandlingar som utfärdas till unionsmedborgare och deras familjemedlemmar när de utövar rätten till fri rörlighet (COM(2018)0212 – C8-0153/2018 – 2018/0104(COD)) A8-0436/2018. att förfarandet att ansöka genom bud innebär ett avsteg från det centrala kravet på personlig inställelse. Undantaget bör därför regleras i lag. I avsnitt 10.2.7 behandlar vi utlandsmyndigheternas möjlighet att efterge kravet på personlig inställelse vid ansökan. Som framgått i det avsnittet finns det till följd av vårt förslag om ansökan genom bud inte längre ett behov av att behålla den möjligheten. Det behövs därmed inte heller något särskilt undantag från skyldigheten att lämna fingeravtryck i dessa situationer. I 23 § andra stycket passförordningen finns en bestämmelse som reglerar att på begäran ska lämna ut ett fotografi av en enskild från passregistret till Säkerhetspolisen, Ekobrottsmyn- digheten, svensk ambassad, svenskt lönat konsulat, Försvarsmakten, , , och Kronofogdemyn- digheten. I promemorian Passdatalag föreslås att bestämmelsen förs in i lag.21 Bestämmelsen om utlämnande av fotografier bryter den sekretess som normalt råder för fotografierna i passregistret enligt 1 § OSL och 6 § OSF. Andra myndigheters behov av ansikts- bilder torde vara detsamma när det gäller de bilder som sparas i id- kortsregistret. Det har dock inte varit möjligt att utreda behovet av utlämnande av ansiktsbilder till de myndigheter som räknas upp i bestämmelsen i passförordningen inom ramen för denna utredning. Det kan dock finnas skäl att framöver överväga om en motsvarande bestämmelse bör införas när det gäller de ansiktsbilder som sparas i id-kortsregistret. 11.5Utökad sökmöjlighet i passregistret Utredningens förslag: Ansiktsbilden och de biometriska upp- gifter som tas fram ur denna ska behandlas i passregistret. Dessa uppgifter får endast användas som sökbegrepp vid ansökan om pass eller statligt identitetskort och då endast om det är nödvän- digt för att kontrollera om sökandens ansiktsbild finns i registret. 21Ds 2015:44 s. 203. Enligt 6 b § passlagen får den ansiktsbild som tas i samband med ansökan samt de biometriska data som kan tas fram ur denna inte användas vid sökning med hjälp av automatiserad behandling. Vi föreslår i avsnitt 11.4.4 att den ansiktsbild som sparas i registret över statliga identitetskort och de biometriska uppgifter som kan tas fram ur den ska kunna användas vid sökning, men endast i samband med ansökan om statligt identitetskort eller pass och under förutsättning att det är nödvändigt för att kontrollera om sökandens ansiktsbild finns i registret. För att möjliggöra sådana sökningar behöver vissa biometriska uppgifter kopplade till ansiktsbilderna sparas i registret. Vi har i det av- snittet gjort avvägningar mellan intresset av att kunna utföra sådana sökningar och de integritetsrisker en sådan möjlighet innebär. Sam- ma intressen gör sig gällande i passverksamheten. Den bedömning som gjorts beträffande sökningar i registret över de statliga identitets- korten är lika relevant beträffande passregistret. Sådana sökningar bör därför tillåtas även i passverksamheten. För att möjliggöra kon- troll av att inte samma person ansöker om identitetshandlingar i flera olika identiteter bör sökning på ansiktsbilder i passregistret även få göras vid en ansökan om statligt identitetskort. En bestämmelse om att ansiktsbilderna och de biometriska uppgifter som tas fram ur dessa ska sparas i registret bör därför införas i passlagen. Vidare bör en bestämmelse som tillåter sökning på ansiktsbilderna och de bio- metriska uppgifterna på motsvarande sätt som vi föreslår beträffande de statliga identitetskorten införas som ett undantag till det sökförbud som gäller. I promemorian Passdatalag föreslås att bestämmelsen om sök- förbud ska föras in i den föreslagna passdatalagen. Ett arbete med att ta fram en ny lag som ska reglera personuppgiftsbehandlingen inom passverksamheten, passdatalagen, pågår inom Justitie- departementet. Om det arbetet leder till att en separat lag om be- handling av personuppgifter i passverksamheten införs bör de nu föreslagna bestämmelserna tas in i den lagen. 11.6Kontroll av biometriska uppgifter i lagringsmedium på statliga fysiska identitetshandlingar 11.6.1Kontroll i samband med utfärdande av statliga fysiska identitetshandlingar Utredningens förslag: Vid ansökan om en statlig fysisk identi- tetshandling får den utfärdande myndigheten kontrollera om sökan- dens fingeravtryck och ansiktsbild motsvarar dem som finns på den handling som sökanden använder för att styrka sin identitet eller – om sökanden har beviljats uppehållstillstånd och saknar en godtagbar identitetshandling – på sökandens uppehållstillstånds- kort. När en kontroll har genomförts vid ansökan ska de fingerav- tryck och den ansiktsbild som då har tagits fram ur den handling som sökanden identifierar sig med och de biometriska uppgifter som tagits fram ur dessa förstöras. Vid utlämnandet av handlingen får den utfärdande myndig- heten kontrollera om sökandens fingeravtryck och ansiktsbild mot- svarar dem som finns lagrade på den identitetshandling som ska lämnas ut. När en kontroll har genomförts vid utlämnandet ska de fingeravtryck och den ansiktsbild som då har tagits för att kunna göra kontrollen och de biometriska uppgifter som tagits fram då förstöras. För att ytterligare förbättra säkerheten i utfärdandeprocessen be- träffande pass och statligt identitetskort kan de kontroller av sökan- dens identitet som görs vid utfärdandet utökas. Detta kan ske genom att en kontroll av fingeravtryck och/eller ansiktsbild i andra hand- lingar som innehas av sökanden görs i samband med ansökan om en identitetshandling. Dessa uppgifter kan jämföras med de fingerav- tryck och den ansiktsbild som tas vid ansökan för att på så sätt säker- ställa att det är rätt person som ansöker. Merparten av de svenska medborgarna innehar ett pass där det finns både fingeravtryck och ansiktsbild lagrade. De upp- gifterna ska enligt EU:s passförordning samlas in och lagras i syfte att utfärda pass och resehandlingar. Uppgifterna får enligt artikel 4.3 i EU:s passförordning användas för att kontrollera passets äkthet och innehavarens identitet genom direkt tillgängliga jämförbara kännetecken, när uppvisande krävs enligt lag. Enligt vår bedömning hindrar inte EU-regleringen att de fingeravtryck och den ansiktsbild som finns i passen används i syfte att identifiera sökanden vid ansökan om en identitetshandling. En liknande bestämmelse finns i förslaget till EU:s id-kortsförordning. Med våra förslag kommer båda de identitetshandlingar vi menar ska vara godtagbara i alla situa- tioner att innehålla fingeravtryck och ansiktsbild. Det är också dessa handlingar som enligt huvudregeln ska användas för att styrka iden- titeten i samband med ansökan om sådana identitetshandlingar, se avsnitt 8.6.2. Genom en kontroll av biometriska uppgifter säkerställs att det är samma person som den identitetshandling som används för identifiering är utfärdad för som ansöker om en ny identitetshand- ling. För utländska medborgare som beviljas uppehållstillstånd i utfärdas uppehållstillståndskort. Uppehållstillståndskortet är inte en identitetshandling utan ett bevis på att personen har uppehållstill- stånd i . På uppehållstillståndskortet finns ett lagringsmedi- um där fotografi och fingeravtryck lagras, se 9 kap. 8 a § utlännings- lagen. Bestämmelsen är införd med anledning av en EU-förordning om enhetlig utformning av uppehållstillstånd. Den finska lagstift- ningen innehåller en bestämmelse om att en person som ansöker om identitetskort och som inte kan visa upp en giltig handling som styr- ker personens identitet, ska visa upp ett giltigt uppehållstillstånds- kort. Den utfärdande myndigheten får då verifiera sökandens iden- titet genom att ta sökandens fingeravtryck och jämföra med de fingeravtryck som lagras i uppehållstillståndskortet.22 Av EU-regler- ingen följer att de biometriska kännetecknen i uppehållstillstånds- korten endast får användas för att kontrollera handlingens autenti- citet och innehavarens identitet genom direkt tillgängliga jämförbara kännetecken, när uppvisande av uppehållstillstånd krävs enligt natio- nell lagstiftning.23 Det är således möjligt att i samband med ansökan om en identitetshandling kontrollera fingeravtryck och ansiktsbild även beträffande personer som folkbokförts i landet efter beviljat 222 kap. 11 § tredje stycket lagen (663/2016) om identitetskort. 23Artikel 4 tredje stycket i rådets förordning (EG) nr 1030/2002 av om en enhetlig utformning av uppehållstillstånd för medborgare i tredjeland. Genom en sådan kontroll säkerställs att det är den person som beviljats uppehållstillstånd som ansöker om id-kort. EU-medborgare som är folkbokförda i har som regel till- gång till ett pass från sitt hemland innehållande fingeravtryck och ansiktsbild. Vi föreslår i avsnitt 10.2.8 att pass som är utfärdade av vissa andra europeiska länder godtas för att styrka identiteten vid ansökan om pass och id-kort om sökanden inte redan har ett svenskt pass eller statligt identitetskort. Genom en jämförelse med finger- avtryck och ansiktsbild i det utländska passet säkerställs att det är samma person som passet har utfärdats för som ansöker om den svenska identitetshandlingen. Flertalet av de personer som kommer att ansöka om pass och statligt identitetskort innehar alltså en handling som innehåller fingeravtryck och ansiktsbild vilket möjliggör en jämför- else med de uppgifter som samlas in vid ansökningstillfället. Polis- myndigheten uppfattar att det är ett växande problem att personer försöker skaffa pass eller id-kort med hjälp av en identitetshandling som tillhör en person som liknar sökanden, s.k. ”lookalike”. Någon statistik finns inte men passverksamheten i uppskattar det till cirka 50 tillfällen . Genom att göra en biometrisk kon- troll i samband med ansökan förbättras identifieringen av sökanden och möjligheten att ansöka om en identitetshandling med hjälp av någon annans handlingar minskar. Det finns också anledning att överväga möjligheten att låta Polis- myndigheten göra en jämförelse mellan sökandens biometri och upp- gifterna som lagras i den nya identitetshandlingen när handlingen ska lämnas ut. På så sätt kan det säkerställas att den person som ansökt om identitetshandlingen också är den som hämtar ut den. EU:s pass- förordning hindrar inte heller en sådan kontroll. Av uppgifter från framgår dock att det inte upplevs som ett stort problem att en person försöker hämta ut ett pass som någon annan har ansökt om. Problemet ligger i stället framför allt i det första steget, i samband med ansökan. Däremot skulle en möjlig- het att kontrollera sökandens biometriska kännetecken och jämföra dessa med de uppgifter som är lagrade på chipet möjliggöra ett mer flexibelt utlämnande. Det möjliggör också att risken i det enskilda fallet kan vägas in i bedömningen av vilka kontroller som bör göras vid utlämnandet. skulle kunna ersätta en kontroll av sökandens identitetshandling med en kontroll av fingeravtryck och/eller ansiktsbild. På så sätt behöver en sökande som i samband med ansökan identifierat sig med hjälp av en intygsgivare inte ta med sig intygsgivaren till vid utlämnandet. Även för en sökande med en identitetshandling vars giltighetstid gått ut mellan ansökan och utlämnande skulle en sådan lösning vara positiv. Om det i något fall finns behov av ytterligare säkerhetsmoment i utläm- nandet skulle en kontroll av sökandens identitetshandling kunna kompletteras med en kontroll av biometriska uppgifter. En möjlig- het till biometrisk jämförelse skulle dessutom öppna för införandet av ett mer automatiserat utlämnande . På så sätt skulle utläm- nandeprocessen kunna effektiviseras. Genom att möjliggöra en så- dan kontroll i samband med att identitetshandlingen lämnas ut för- bättras identifieringen av sökanden. Det skapar även möjlighet till ett utlämnade som är mer flexibelt för både den enskilde och den utfärdande myndigheten.