sou · H7B34 · 2019-01-28 00:00:00 — I detta sammanhang är det intressant att referera till en under- sökning7 som gjordes som ett frivilligt tillägg till 2012 och som visade att de finska eleverna låg i topp bland de 22 länder i som deltog och svarade på frågan om hur väl förberedda de upplevde sig vara inför kommande val, till gymnasiet och inför kommande framtida val. De danska eleverna upplevde sig också väl förberedda, särskilt inför valet till gymnasiet. och deltog inte i undersökningen. Som redogjorts för i kapitel 4 utgör arbetslivs- kunskap ett eget ämne i både och . Uppmärksamma att normer styr val har en starkt könsuppdelad arbetsmarknad. Endast fyra av landets 30 största yrken har en jämn könsfördelning.8 Gymnasie- skolan präglas av samma tydliga könsuppdelning som den arbetsmark- nad som den förbereder eleverna inför. Det är stora skillnader mellan mäns och kvinnors val av utbildning i hela utbildningsväsendet. En liknande bild kan ses i andra länder. I en rapport från OECD9 beskrivs hur man i olika länder arbetar med särskilda program som syftar till att stärka ett icke-könsbe- gränsande perspektiv. I vissa länder satsar man på att låta elever vara på en arbetsplats eller ett lärosäte inom sektorer där deras kön är underrepresenterat. Besöken förbereds genom klassvisa diskus- sioner. Andra exempel visar hur staten fördelar medel för satsningar för att stärka flickors intresse för naturvetenskap och teknik. I den tidigare omnämnda betänkande10 betonas bl.a. att även om studierna om vägledningens samhällseko- nomiska betydelse ännu saknas finns det åtskilliga studier som be- kräftar betydelsen av studie- och yrkesvägledning för väl grundade utbildningsval och för att mildra effekterna av social bakgrund, etni- citet och könstillhörighet. 7Karriärutvecklingsfrågorna i 2012: En analys av hur svaren förhåller sig till vad som är specifikt för länder, skolor, elever och deras familjer. 8Tala om arbetslivet. Ett genusmedvetet och normkritiskt metodmaterial för hela skolan. 9Working it out: Career guidance and employer engagement. Education Working Paper No. (for Economic Co-operation and Development). Arbetslivskunskap som ett kunskapsområde Enligt läroplanerna för och motsvarande skolformer ska alla som arbetar i dessa skolformer bidra till att elevens studie- och yrkesval inte begränsas av kön eller av social eller kulturell bak- grund. Detta är hela skolans ansvar, inte bara studie- och yrkesväg- ledarens. I denna utrednings direktiv uttrycks också att studie- och yrkesvägledning är ett centralt verktyg för människors möjligheter att kunna göra medvetna utbildningsval. För att nå målet med en jämställd utbildning samt i förlängningen ett jämställt arbetsliv är det avgörande att elever har kunskaper om vilka konsekvenser utbildnings- och yrkesval kan ha vad gäller bl.a. karriär- och löne- utveckling. Även om de flesta är väl medvetna om att normer och strukturer som finns i samhället också finns i skolan, och studier tydligt visar att social bakgrund och kön är starka styrningsmekanismer, är det ändå svårt att bryta mönster. De flesta kan inte frigöra sig från att starkt påverkas av kön, social- eller kulturell bakgrund. En samlad erfarenhet visar dessutom att det är ett arbete som måste påbörjas tidigt, redan i förskolan, och finnas som ett perspektiv i skolans alla ämnen genom hela skoltiden. Ändå berörs och utmanas dessa på- verkansfaktorer och föreställningar ofta , inte sällan först i anslutning till valet till gymnasieskolan. Det innebär begränsningar för individen och för samhället kan det få till följd att kompetenser och förmågor inte kommer till sin rätt och tas tillvara. Det kan inte nog betonas hur viktigt det är att utbildningen på ett medvetet sätt bidrar med kunskaper inom jämställdhetsområdet. Behovet av ett aktivt jämställdhetsarbete inom studie- och yrkesväg- ledningen har lyfts fram i många olika sammanhang, liksom i regeringens jämställdhetspolitiska skrivelse. För att kunna medvetandegöra och stärka eleverna inom det här området behöver det finnas utrymme i undervisningen, påbörjas redan tidigt i grund- skolan och vara en process som pågår . Att vara väl förberedd för återkommande val utifrån ett livslångt perspektiv I ett föränderligt utbildningssystem och arbetsliv är det viktigt att skolan förbereder elever med en förmåga att hantera återkommande val av inriktning. I en rapport om karriärkompetens ur ett nordiskt Arbetslivskunskap som ett kunskapsområde perspektiv11 beskriver en forskare att både i de nordiska länderna och i övriga är målet att göra utbildningssystemen mer dynamiska och flexibla och därmed ge individen möjlighet att utveckla sina kvali- fikationer och sin utbildningsväg. Detta understryker vikten av att ge såväl unga som vuxna, antingen genom utbildning eller erkännande av tidigare kvalifikationer, en chans att skaffa sig de kompetenser som är nödvändiga för att röra sig inom flexibla utbildningssystem och arbetsmarknader, att hitta nya anställningsmöjligheter samt att klara av perioder av arbetslöshet. Begreppet livslångt lärande har ofta kopplats samman med be- greppet livsvägledning, och används alltmer begreppet Skills för att beskriva individens förmåga att hantera återkommande val. I används ofta begreppet karriär- kompetens och i används ofta valkompetens eller karriär- kompetens. Bakom begreppen ligger antaganden om att människor i allt högre grad måste räkna med att växla karriär och yrkesbana i sitt liv. Dessutom är de val som görs senare i livet alltmer sammanvävda med individens hela livssituation, vilket kräver att väg- ledarna besitter en bred repertoar av metoder och förhållningssätt. Som nämndes i avsnitt 4.1.2 har ett flertal utredningar och ut- värderingar tidigare visat att elever inte ges de förutsättningar som krävs för att göra väl underbyggda val, trots goda intentioner i skolans styrdokument. Skolan behöver därför stärkas i att skapa de förutsättningarna. I flera av de nordiska länderna ingår karriärkom- petens som ett inslag i undervisningen. är en del av elevernas utbildning. Av skollagen framgår att elever i alla skolformer, utom förskolan och förskoleklassen, ska ha tillgång till personal med sådan kompetens att deras behov av vägledning inför val av framtida utbildnings- och yrkesverksamhet kan tillgodoses. Som beskrivits tidigare är omfatt- ningen på studie- och yrkesvägledningen inte närmare preciserad i författningarna eftersom vägledningen ska motsvara elevernas behov. 11Ett nordiskt perspektiv på karriärkompetens och vägledning – Karriärkompetens och karriär- lärande. ELGPN &NVL. Arbetslivskunskap som ett kunskapsområde Däremot ska utbildningen inom skolväsendet vara likvärdig. Likvär- digheten innebär bl.a. att utbildningen ska vara kompensatorisk och uppväga för elevers olika bakgrund och förutsättningar. Huvudmän och skolor ska också bedriva ett systematiskt kvalitetsarbete. Det innebär att huvudmannen systematiskt och kontinuerligt ska pla- nera, följa upp och utveckla utbildningen utifrån de mål som finns. Av läroplanen för framgår att skolan ska ansvara för att varje elev kan göra väl underbyggda val av fortsatt utbildning och yrkesinriktning. Lärare, skolledare och studie- och yrkesvägledare har ett gemensamt ansvar, men delvis olika roller, när det gäller infor- mation och vägledning till eleverna om framtida studier och arbets- liv. mål när det gäller studie- och yrkesvägledning är att varje elev ska kunna granska olika valmöjligheter och ta ställning till frågor som rör den egna framtiden, ha inblick i närsamhället och dess arbets-, förenings- och kulturliv samt ha kännedom om möjlig- heter till fortsatt utbildning i och i andra länder. Vidare framgår att alla som arbetar i skolan ska verka för att utveckla kontakter med kultur- och arbetsliv, föreningsliv samt andra verksamheter utanför skolan som kan berika den som en lärande miljö, och bidra till att elevens studie- och yrkesval inte begränsas av könstillhörighet eller av social eller kulturell bakgrund. Huvudmannen ansvarar för att prao anordnas för alla elever under sammanlagt minst från och med årskurs 8. Syftet med prao är att eleverna ska få kun- skaper om arbetslivet inför kommande studie- och yrkesval. Läraren ska bidra med underlag för varje elevs val av fortsatt utbildning, och medverka till att utveckla kontakter med mottagande skolor samt med organisationer, företag och andra som kan bidra till att berika skolans verksamhet och förankra den i det omgivande samhället. Studie- och yrkesvägledaren, eller den personal som fullgör mot- svarande uppgifter, ska informera och vägleda eleverna inför den fort- satta utbildningen och yrkesinriktningen och särskilt uppmärksamma möjligheterna för elever med funktionsnedsättning, och vara till stöd för den övriga personalens studie- och yrkesorienterande insatser. Arbetslivskunskap som ett kunskapsområde 7.1.3Vad ingår i kursplaner ? Lärare har i sin undervisning en unik möjlighet att knyta det centrala innehållet i ett ämne till verkligheten. En genomgång av grund- skolans kursplaner visar dock att tydliga kopplingar mellan skolans ämne och arbetsliv saknas i de flesta ämnen. Motsvarande inne- håll finns även i grundsärskolans kursplaner men utredningen har i detta avsnitt valt att särskilt titta på kursplaner. Utöver det stöd som formuleras i läroplanens övergripande mål och riktlinjer finns endast ett visst stöd i några ämnens kurs- planer. Den genomgång som utredningen har gjort av hur kunskaps- området, som i utredningens direktiv benämns arbetslivskunskap, berörs eller inte berörs i olika ämnen, visar tydligt att stödet där är otillräckligt i förhållande till läroplanens ambitioner. Styrdokumentens krav på att lärare ska bidra med underlag för varje elevs val av fortsatt utbildning, medverka till att bl.a. utveckla kontakter med mottagande skolor och företag och andra som kan bidra till att berika skolans verksamhet återspeglas således inte kursplanerna utan endast i läro- planernas övergripande mål och riktlinjer. 7.1.4Vad ingår i ämnesplaner och kurser på gymnasial nivå ? Av skollagen framgår att utbildningen i gymnasieskolan ska utgöra en bas för den nationella och regionala kompetensförsörjningen till arbetslivet och en bas för rekrytering till högskolesektorn. Vidare framgår bl.a. av läroplanen att gymnasieskolan ska samverka med de obligatoriska skolformerna, arbetslivet, universiteten och högsko- lorna samt med samhället i övrigt. Utöver det stöd som formuleras i gymnasieskolans och gymnasiesärskolans läroplaners övergripande mål och riktlinjer finns visst innehåll som stöder studie- och yrkesvägledningsperspektivet i olika ämnen. Gymnasieskolans ämnen och kurser ska bygga på det som eleverna har läst i . I de inledande kurserna i samhällskunskap ingår i det centrala innehållet kunskaper om arbetsmarknad, arbetsrätt och arbetsmiljö. Vidare innehåller kurserna kunskaper om arbetsmarknadens parter, deras Arbetslivskunskap som ett kunskapsområde olika roller och betydelse för samhällsutvecklingen.12 I gymnasie- särskolan finns i ämnet samhällskunskap kursen arbetslivets villkor som omfattar 100 gymnasiesärskolepoäng. Kursen ingår dock endast i ett par av gymnasiesärskolans programs utrymme för program- fördjupning, vilket innebär att det är huvudmannen som beslutar om kursen ska erbjudas inom dessa program. För elever på gymnasie- skolans yrkesprogram och elever på gymnasiesärskolans program ingår lärande (apl) i utbildningen. Elever som går på yrkesprogram får därför en stärkt koppling till arbetsmarknaden. Många skolor med högskoleförberedande program har samarbete med högskolor och företag men det ser mycket olika ut på olika skolor. Undersök- ningar och utvärderingar visar dock att många gymnasieelever har en vag uppfattning om ett kommande arbetsliv. Utredningens möten med företrädare för elevorganisationerna visar att elever i gymnasieskolan också behöver och önskar en tydligare koppling mellan skolans ämnen och ett framtida arbetsliv. 7.1.5Kunskapsområdet arbetslivskunskap inom vuxenutbildningen De flesta av de ämnes- och kursplaner som gäller för gymnasieskolan respektive gymnasiesärskolan gäller även för komvux på gymnasial nivå respektive särvux på gymnasial nivå, vilket innebär att det innehåll som stöder studie- och yrkesvägledningsperspektivet i olika ämnen även finns i komvux och särvux. Även på grundläggande nivå i komvux och särvux finns det innehåll i kursplanerna som motsvarar innehållet i respektive grundsärskolans kursplaner om arbetslivskunskap. Arbetsplatsförlagt lärande är även möjligt inom vuxenutbildningen och det är rektorn som beslutar om hela eller delar av kurser ska förläggas till arbetsplatser.13 Som beskrivits i avsnitt 5.2.3 är det möjligt att inom komvux på grundläggande och gymnasial nivå och i särvux inrätta orienterings- kurser. En orienteringskurs ska svara mot sådana behov som inte tillgodoses genom en nationell kurs och kan bl.a. ha syftet att ge grundläggande kunskaper om arbetsliv och arbetsmarknad i . 12För yrkesprogram ingår kursen samhällskunskap 1a1 om 50 gymnasiepoäng och för de hög- skoleförberedande programmen ingår kursen samhällskunskap 1b som gymnasiegemensamma kurser. 132 kap. 26–28 §§ förordningen om vuxenutbildning. Arbetslivskunskap som ett kunskapsområde Att erbjuda orienteringskurser är en av flera möjligheter för vuxen- utbildningen att möta individens behov och förutsättningar. Orien- teringskurser har inget fastställt innehåll och beroende på vilka elever som läser kursen och hur deras förkunskaper, intressen och erfarenheter ser ut kan kursen variera stort till sin utformning och innehåll. har dock visst stöd till huvudmännen där det ges ytterligare vägledning i hur innehållet kan utformas. Av information framgår att orienteringskursen kan ge tillfälle för en elev att få inblick i olika yrken och yrkesområden och också möjlighet att fördjupa sig i olika yrken och branscher. Orienteringskursen kan också ge tillfälle för en elev att reflektera över det svenska arbets- livets och den svenska arbetsmarknadens villkor, lagar, regler och normer. Den kan ge utrymme att reflektera över hur man kan uttrycka sina egna kompetenser och erfarenheter ur ett arbetslivsperspektiv. För en elev som inte har några erfarenheter av svensk arbetsmarknad kan orienteringskursen ge kunskaper om hur svensk arbetsmarknad förändrats , hur den ser ut och vad som krävs av indi- vider på arbetsmarknaden. Orienteringskursen kan genomföras i sam- verkan med annan personal inom vuxenutbildningen, t.ex. studie- och yrkesvägledare kan bidra med sin kompetens.14 7.1.6Hur ser undervisningen i arbetslivskunskap ut ? Erfarenheterna visar också att när lärare, ofta med förhållandevis enkla medel, arbetar med kopplingen mellan ämnet och omvärlden får det positiv inverkan på elevernas lärande och motivation. Det illustrerar i sin rapport till regeringen 201815, inom ramen för satsningen för att stärka studie- och yrkesvägledningen i skolan: upplever deltagarna att det har varit positivt att få syn på det arbete som redan bedrivs på skolan kring studie- och yrkes- vägledning i undervisningen för att sedan bygga vidare på detta. De upplever att det är värdefullt att få utbyta erfarenheter med andra skolor samt att få konkreta lärande exempel som kan kopplas till det centrala innehållet. Vid olika tillfällen har deltagare även framfört att de fått argument för att motivera eleverna att nå kunskapsmålen. Andra vinster med att på ett medvetet sätt få in studie- och yrkesvägledning som en 14Skolverkets webbplats, /skolutveckling/anordna-och-administrera- utbildning/anordna-utbildning-inom-vuxenutbildningen/anordna-orienteringskurser-inom- vuxenutbildningen 15Redovisning av uppdrag om att genomföra fortbildningsinsatser för att förbättra kvaliteten inom studie- och yrkesvägledningen. Arbetslivskunskap som ett kunskapsområde naturlig del i undervisningen nämns också, t ex att elever fått syn på nyttan med olika ämnen. Som tidigare nämnts har sammanställt en exempelsam- ling där 44 skolor från alla olika skolformer bidragit med korta be- skrivningar av olika upplägg för sin undervisning. Exemplen har tagits fram under en av fortbildningsinsatser. Flertalet av exemplen visar på elevernas ökade förståelse för hur skolarbetet påverkar deras möjligheter till vidare studier och val av yrke. har distribuerats brett till skolor i hela . I samma rapport som ovan kan man läsa: De här initiativen ger effekter. Lärare upplever att eleverna är mer studie- motiverade och ser en annan innebörd med de olika ämnena och i vissa skolor har rektorer sett att måluppfyllelsen har ökat. Forskning visar att när eleven kan se ett samband mellan en skoluppgift och världen utanför skolan påverkas den inre motivationen positivt. Både erfarenheter från ovan nämnda insatser och forsk- ning visar att elevers motivation kan öka om de får en förståelse för hur ämnesinnehållet knyter an till verkligheten. Utredningen har tagit del av exempel där lärare, med stöd av väg- ledare arbetar med att väva in kunskaper om arbetslivet i sin ordinarie undervisning, där skolor har övergripande planer för hur skolans olika ämnen ska kopplas till det omgivande samhället. Flera beskriver också att de upplever att detta arbetssätt också leder till en högre grad av motivation hos elever. Några sådana exempel avslutar detta avsnitt. av konkreta exempel från klassrum i olika skolformer visar att detta arbetssätt är fullt möjligt. Erfaren- heterna visar dock också att när entusiastiska krafter byts ut och strukturen inte är tillräckligt stark, tenderar arbetet att rinna ut i sanden. Ur ett likvärdighetsperspektiv är det inte godtagbart att bara de elever som går i verksamheter där detta kunskapsområde priori- teras får möjlighet att se samband mellan skolans ämnen och om- världen, och därmed blir bättre förberedda att göra underbyggda val, medan de som inte går i en sådan verksamhet inte får samma möj- ligheter. förslag om prao har beslutats och är obligatoriskt i . Genom praon ska ele- verna få inblick i hur arbetslivet fungerar och hur arbetet i specifika branscher går till. Om praon integreras i den övriga undervisningen Arbetslivskunskap som ett kunskapsområde och om verksamheten kontinuerligt följs upp kan praon tillföra ämnesundervisningen nya perspektiv, vilket i sin tur kan förbättra elevernas studiemotivation. Elevernas erfarenheter från praon kan med fördel användas i undervisningen för att koppla samman det teoretiska innehållet i olika ämnen med hur det används i praktiken och i arbetslivet. som prao inte har varit obligatoriskt har de flesta kommuner och fristående huvudmän ändå organiserat någon form av verksamhet där eleverna har fått komma i kontakt med arbetslivet. Utredningens erfarenhet är dock att dessa kontakter med arbetslivet mer har kännetecknats av ett fristående inslag, och inte tagits tillvara och utnyttjats i skolans undervisning, varken genom för- eller efterarbete. För att stödja och inspirera skolorna i detta uppbyggnadsarbete har tagit fram både information och inspirerande exempel.16 På sin hemsida beskriver bl.a. vikten av att praoperioden förbereds väl genom uppgifter i olika ämnen, såsom i samhällskunskap och svenska. Det handlar om att förbereda eleverna genom att lyfta vad som menas med arbets- marknad och hur den fungerar, förklara Arbetsförmedlingens roll med mera. Man kan också ta upp ord och begrepp som hör till ämnesområdet. Även flera fackförbund och Svenskt näringsliv producerar mate- rial riktat till arbetsplatser, lärare och elever. , som bl.a. ansvarar för arbetsmiljö- och arbetstidsfrågor har också tagit fram olika stöd, t.ex. om tillämpning av reglerna om riskbedömning vid prao, apl och andra praktikplatser avseende kombinerad under- visning och praktik. Eftersom stödet för att arbeta med att väva in kunskaper om arbetslivet och det omgivande samhället i första hand uttrycks i läro- planernas övergripande mål och riktlinjer och i ämnena svenska och samhällskunskap, uppfattar utredningen att det också främst är i de två ämnena som de här frågorna behandlas. Arbetslivskunskap som ett kunskapsområde För att illustrera hur kunskapsområdet kan gestalta sig i olika skolformer har utredningen tagit del av några exempel: 1.Motivation, från satsning på att stärka kunskapsom- rådet skola–arbetsliv i undervisningen. 2.Språk- och kunskapsutvecklande arbetssätt, från sats- ning på att stärka kunskapsområdet skola–arbetsliv i undervis- ningen. 3.Utkast till kursplaner inom vuxenutbildningen. 4.Att arbeta med att utveckla studie- och yrkesvägledningen i skolan med stöd av central förvaltning. 5.En gymnasieskolas arbete med kunskapsområdet. Det första exemplet är från en kommun som arbetar med den inre motivationen och att väva in studie- och yrkesvägledning i under- visningen. De har gjort en verklighetsförankrad matematikbok med uppgifter kopplade till både privata och kommunala arbetsplatser i kommunen. Matematikuppgifterna har en tydlig koppling till yrken på olika arbetsplatser, t.ex. inom äldreomsorgen där man behöver räkna ut hur mycket medicin som ska delas ut. Eleverna ser att det finns ett sammanhang och en tydlig koppling till verkligheten i upp- gifterna. Hos en elev som löser uppgifter från ett visst yrke och tycker att det är intressanta problem att lösa, kan det väcka en nyfikenhet inför val till gymnasiet och högskola. De medverkande lärarna beskriver att det bidrar till att de kan motivera elever att lösa uppgifter och ge eleven en bild av hur ämnet kan kon- kretiseras och gestalta sig i arbetslivet. Det här exemplet kan förstås utvecklas också i andra ämnen. I kommunen finns också en arbets- plan för studie- och yrkesvägledning för alla skolor och skolformer. Där framgår bl.a. att vägledningen ska utgöra stöd för skolans per- sonal i skola–arbetslivsfrågor och att läraren i varje ämne ska bidra till att arbetslivskunskap kopplas samman med undervisningen. Exempel nummer två handlar om hur lärarna väver in kunskaper om arbetslivet i ämnet teknik i årskurs fem genom att koppla ihop det med ett språk- och kunskapsutvecklande arbetssätt. Eleverna fick i uppgift att bygga ett höghus som de följde ett verkligt höghusbygge. Syftet var att utveckla kunskaper i teknik genom att koppla det till företeelser i närsamhället som man utvecklar Arbetslivskunskap som ett kunskapsområde begreppsförståelsen inom teknikområdet. Ett sådant arbetssätt främjar lärandet för alla elever men är nödvändigt för nyanlända elever. Det tredje exemplet handlar om de förslag på kurser om arbets- livskunskap som tagit fram för vuxenutbildningen, men som innehåller moment som passar bra också för . De avser motsvara fyra veckors heltidsstudier. Kursen har ett omfat- tande innehåll, såsom kunskaper om arbetslivets innehåll och villkor, hur arbetsmarknaden utvecklas, individens beredskap i ett föränder- ligt arbetsliv. Vidare ska eleven ges möjlighet att se samband mellan arbetslivets krav och sin egen kompetens, och ges möjlighet att för- djupa sig i de branscher och yrken som befinner sig inom elevens egen intressesfär. Undervisningen ska även bidra till att eleven ges möjlighet att reflektera över sina egna valmöjligheter när det gäller arbetsliv. Kursen innehåller tydliga kunskapskrav. Exempel fyra handlar om en förvaltning som arbetar med att stärka studie- och yrkesvägledningen i vid bemärkelse och satsar på att stödja rektorer i att ta fram en anpassad plan för sin skolas studie- och yrkesvägledning. Planen tar sin utgångspunkt i styrdokumenten och i aktuell forskning. Kopplat till stödet finns också en styrgrupp som bl.a. har i uppdrag att stödja arbetet med att ta fram en plan för att underlätta övergången mellan och gymnasieskolan. Det femte och sista exemplet berör goda erfarenheter från ett ämne inom det individuella valet i gymnasieskolan, före senaste gymnasie- reformen.