sou · H7B360 · 2019-12-13 00:00:00 — Enligt det andra alternativa synsättet utgör nivåerna för det risk- vägda kravet och bruttosoliditetskravet enligt artikel 45c ett tak för krav på efterställning enligt artikel 45b., Alternativet baseras på att det i enlighet med artikel 45 finns ett övergripande krav på kapitalbas och kvalificerade skulder, beräknat enligt artikel 45c.3, 5 och 7, uttryckt som en procentandel av riskvägda termer (det riskvägda kravet) respektive i bruttosoliditetstermer (bruttosoliditetskravet). Dessa två ska som huvudregel uppfyllas med kapitalbas och sådana kvalificerade skulder som uppfyller kriterierna i artikel 45b.1–3. Att kravet på efterställning är begränsat av nivåerna av det risk- vägda kravet och bruttosoliditetskravet får enligt detta alternativ anses framgå av det i artikel 45b.4, 5 och 7 anges att beloppet (kravet på efterställning) antingen avser uppfylla en del av det krav som avses i artikel 45e (artikel 45b.4 och 5) eller att det krav som avses i arti- kel 45e ska uppfyllas med kapitalbasen och efterställda skulder (artikel 45b.7). Att man i stället för de mått som används för att beräkna det risk- vägda kravet och bruttosoliditetskravet valt TLOF kan förstås som att måttet redan i direktivets ursprungliga lydelse utgör nivågräns för stöd från de andra, statligt administrerade, finansieringskällorna som avses i artikel 37.10, artikel 44.5 och artikel 101.2. Att nå den grän- sen torde underlättas av att företaget har ett motsvarande belopp kapitalbas och efterställda skulder eftersom processen med att Kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder undanta vissa skulder från nedskrivning enligt 21 kap. 27 § därmed minimeras. Ett annat argument för den här uppfattningen är att den följer direktivets konstruktion. Artikel 45b har titeln kvalificerade skulder för resolutionsenheter medan artikel 45c bär namnet fastställande av minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder. Vilket av alternativen ovan som ska betraktas som det korrekta är inte självklart. Om det vittnar inte minst att frågan ställts till av flera intressenter som har att genomföra eller tolka direktivet. Det är kommissionen som har att ta ställning till frågor om tolkning av direktivet som därefter publiceras på hemsida. har dock när detta skrivs ännu inte publicerat någon tolkning. Till grund för förslaget har utredaren valt att lägga det senare alternativet, det vill säga att de belopp som ska utgöras av kapitalbas och efterställda skulder i enlighet med artikel 45b ska anses begrän- sas av nivån på kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder enligt den beräkning av det riskvägda kravet och bruttosolidetskravet som görs i enlighet med artikel 45c.3. I överensstämmelse med argumen- ten ovan stämmer detta bäst överens med direktivets struktur och lydelse. I den mån kommande tolkningar enligt ovan kan kasta ytter- ligare ljus över frågeställningen, får det beaktas i beredningen av lag- stiftningsärendet om genomförande av bankpaketet. Begreppet eget kapital i måttet procent av totala skulder och eget kapital som används i skiljer sig från krishanteringsdirektivet som i stället för eget kapital använder kapitalbas. Det ligger även en viss materiell skillnad mellan begreppen. Någon ändring föreslås dock inte, eftersom samma skillnad föreligger i gällande rätt, moti- verad i prop. 2015/16:5 s 593. Enligt artikel 45b.6 första stycket ska måttet inkludera derivatskulder efter slutavräkning, så kallad nett- ning. I brist på andra uppgifter får det förmodas att direktivet avser såväl derivat som handlas mot en central motpart som under standar- diserade avräkningsavtal av typen . får tillåta en lägre nivå än av totala skulder och eget kapital efter en ansökan från resolutionsenheten (se skäl 11). En sådan ansökan ska hanteras av . Ruti- ner för detta liksom närmare bestämmelser om beräkning föreslås genomföras på lägre nivå än lag. I sammanhanget kan påminnas om de minimikrav som för ett globalt systemviktigt institut framgår av artikel 92a och artikel 494 i Kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder tillsynsförordningen och för en europeiskt systemviktig resolutions- enhet och en nationellt systemviktig resolutionsenhet motsvarar beräknat utifrån det riskvägda kravet och beräknat utifrån bruttosoliditetskravet. Dessa krav också ska upp- fyllas med kapitalbas och efterställda skulder och får inte under- skridas. 14.9Individuella krav på efterställning för resolutionsenheter Utredarens förslag: ska, efter samråd med , ha möjlighet att besluta om två krav på efter- ställning utifrån vissa förutsättningar i det enskilda fallet. Det ena utgör ett alternativ till det krav på av totala skulder och eget kapital för en resolutionsenhet som är ett globalt system- viktigt institut, en europeiskt systemviktig resolutionsenhet eller en nationellt systemviktig resolutionsenhet. Det andra kravet avser resolutionsenheter som inte omfattas av det första kravet, det vill säga som varken är ett globalt systemviktigt institut, en europeiskt systemviktig resolutionsenhet eller en nationellt systemviktig resolutionsenhet. För en resolutionsenhet som varken är ett globalt system- viktigt institut, en europeiskt systemviktig resolutionsenhet eller en nationellt systemviktig resolutionsenhet ska ett krav förut- sätta att 1.resolutionsenheten har kvalificerade skulder med inbördes lika rätt enligt förmånsrättslagen som skulder som inte utgör nedskrivningsbara skulder eller undantas från nedskrivning och konvertering, 2.det till följd av ett förhållande som avses i 1 finns risk för att borgenärer med en fordran som hänför sig till en sådan kvali- ficerad skuld som inte undantas åsamkas större förluster till följd av en planerad tillämpning av nedskrivning och konver- tering enligt denna lag än vad borgenären hade gjort till följd av likvidation eller konkurs, och Kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder 3.att det befintliga beloppet kapitalbas och efterställda skulder inte är tillräckligt stort för att säkerställa att det förhållande som avses i 2 inte inträffar. Beslut om kravet som avser ett globalt systemviktigt institut, en europeiskt systemviktig resolutionsenhet eller en nationellt systemviktig resolutionsenhet förutsätter antingen att 1.ett väsentligt hinder för resolution, eller nedskrivning eller konvertering utanför resolution, inte undanröjts eller begrän- sats, 2.att befogenheter inte är tillräckliga för att hindret helt eller delvis kan undanröjas, 3.att resolutionsenheten har egenskaper som begränsar genom- förbarheten och tillförlitligheten i resolutionsåtgärder och nedskrivning eller konvertering utanför resolution, eller 4.resolutionsenheten utifrån den riskbedömningen som ligger till grund för beslut om ett särskilt kapi- talbaskrav enligt 2 kap. 1 § tillsynslagen finns bland de 20 pro- cent som har högst riskvärde av alla företag som kan komma ifråga för ett krav på kapitalbas och kvalificerade skulder. Kravet ska i båda fallen avse ett belopp som motsvarar det högre av av företagets totala skulder och egna kapital inklu- sive derivatskulder efter slutavräkning (nettning), och 2.två gånger det belopp som motsvarar kapitaltäckningskravet enligt artikel 92.1 c i tillsynsförordningen, två gånger det belopp som är resultatet av det krav som avses i 2 kap. 1 § i tillsynslagen samt det belopp som motsvarar det kombinerade buffertkravet. För kravet som avser en resolutionsenhet som varken är ett globalt systemviktigt institut, en europeiskt systemviktig resolutionsenhet eller nationellt systemviktig reso- lutionsenhet är det högsta av de två beloppen en högsta nivå vilket möjliggör för att besluta om det lägre belopp i det enskilda fallet. Kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder Det krav som avser ett globalt systemviktigt institut, en europeiskt systemviktig resolutionsenhet eller en nationellt systemviktig resolutionsenhet får bara avse av de resolutionsenheter som potentiellt omfattas av möjlighet att besluta om ett krav. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer, ska utifrån särdragen i den svenska banksektorn och antalet resolutionsenheter som potentiellt omfattas av bestämmel- sen kunna besluta om en högre procentsats än . Utredarens bedömning: Särdragen i den svenska banksektorn och antalet resolutionsenheter som potentiellt omfattas av bestämmelsen är värden som är föränderliga och föremål för regelbunden analys och utvärdering. Därmed lämpar sig en reglering av beslut om en högre nivå än att beslutas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer med stöd i ett nytt bemyndigande. Innehållet i direktivet: Resolutionsenheter som varken är ett globalt systemviktigt institut, en europeiskt systemviktig resolutionsenhet eller en nationellt systemviktig resolutionsenhet. Enligt artikel 45b.5 får resolutionsmyndigheten, efter samråd med den behöriga myndigheten, besluta om att resolutionsenheter som varken är ett globalt systemviktigt institut, en europeiskt system- viktig resolutionsenhet eller en nationellt systemviktig resolutions- enhet ska uppfylla kravet med kapitalbas och efterställda skulder upp till ett belopp som är det högsta av de två mått som anges i arti- kel 45b.7, se nedan. Kravet är villkorat av vissa institutspecifika förutsättningar, näm- ligen att 1.de kvalificerade skulder som inte är efterställda har samma rang- ordning enligt förmånsrättslagen som vissa skulder som inte räk- nas som nedskrivningsbara skulder, 2.borgenärer med fordringar som inte är undantagna från ned- skrivning skulle komma sämre ut i en nedskrivning än vad de hade gjort i en konkurs genom planerad tillämpning av nedskrivnings- Kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder verktyget av kvalificerade skulder som inte är efterställda andra skuldinstrument och inte ska undantas eller planeras att undan- tas, och 3.beloppet kapitalbas och efterställda skulder inte är tillräckligt för att säkerställa att så inte sker. Också om värdet av de skulder som är undantagna eller sannolikt kommer att undantas från nedskrivning inom en viss kategori kvali- ficerade skulder uppgår till inom den kategorin ska resolutionsmyndigheten bedöma risken enligt 2. Ett alternativt krav på efterställning för ett globalt systemviktigt institut, en europeiskt systemviktig resolutionsenhet eller en nationellt systemviktig resolutionsenhet. Artikel 45b.7 och 8 ger möjlighet för resolutionsmyndigheten att, efter samråd med den behöriga myndigheten, besluta om ett alter- nativt krav på efterställning för ett globalt systemviktigt institut, en europeiskt systemviktig resolutionsenhet eller en nationellt system- viktig resolutionsenhet till ett belopp som motsvarar det högsta av å ena sidan av företagets totala skulder och kapitalbasen inklusive derivatskulder efter slutavräkning (nettning), och å andra sidan två gånger det belopp som motsvarar kapitaltäckningskravet enligt artikel 92.1 c tillsynsförordningen, två gånger det belopp som är resultatet av det krav som avses i artikel 104a kapitaltäcknings- direktivet samt det belopp som motsvarar det kombinerade buffert- kravet. Ett sådant beslut är villkorat av att något av följande individuella förutsättningar är uppfyllda. Den första förutsättningen avser fall där resolutionsmyndighetens åtgärder för att hantera väsentliga resolutionshinder inte hörsammats av resolutionsenheten, eller dotterföretag i gruppen, eller när resolut- ionsmyndighetens arsenal av åtgärder för att hantera väsentliga hinder för avveckling eller resolution inte räcker till eller behöver komplet- teras. Enligt den andra förutsättningen ska resolutionsenhetens stor- lek, dess nära koppling till andra företag eller verksamhetens art, omfattning, risk, komplexitet, juridiska form eller dess ägarstruktur bedömas begränsa genomförbarheten och trovärdigheten i den reso- Kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder lutionsstrategi som valts enligt resolutionsplanen. Enligt den sista alternativa förutsättningen för ett beslut om ett alternativt nivåkrav på efterställning, ska det krav som avses artikel 104a i kapitaltäck- ningsdirektivet återspegla det faktum att resolutionsenheten i risk- termer är bland de översta av de resolutionsmyndigheten fastställer ett krav på kapitalbas och kvali- ficerade skulder. Ett beslut om ett alternativt krav på efterställning är enligt arti- kel 45b.8 vidare begränsat till det antal som närmast motsvarar av alla resolutionsenheter som potentiellt omfattas av bestämmelsen, avrundat uppåt. Artikeln sista stycke ger emellertid en möjlighet för medlemsstaten att på nationell nivå göra avsteg från begränsningen och besluta om en högre procentsats än , när det kan motiveras utifrån särdrag i den nationella banksektorn, särskilt med beaktande på antalet resolutionsenheter som potentiellt omfattas av bestämmelsen. Andra gemensamma bestämmelser för de båda kraven Enligt artikel 45b.9 ska beslutet beakta marknadsdjupet för resolu- tionsenhetens kapitalbasinstrument och efterställda kvalificerade instrument, prissättningen för sådana instrument, i förekommande fall, och den tid som behövs för att verkställa nödvändiga transak- tioner för att uppfylla kraven i beslutet. Vidare ska beloppet av kvali- ficerade skuldinstrument, som uppfyller samtliga villkor som avses i artikel 72a i tillsynsförordningen, ha en återstående löptid på mindre än för beslutet i syfte att göra kvantitativa justeringar av de krav som avses i punkterna 5 och 7. Tillgången till och beloppet av instrument som uppfyller samtliga krav som avses i artikel 72a i andra än artikel 72b.2 d i tillsynsförordningen ska också tas med i övervägandena. Vidare ska det skuldbelopp som är undan- taget från tillämpningen av nedskrivnings- och konverteringsbefo- genheter i enlighet med artikel 44.2 eller 44.3 och som, vid normala insolvensförfaranden, rangordnas lika högt eller lägre än de högst rangordnade kvalificerade skulderna är betydande jämfört med reso- lutionsenhetens kapitalbas och kvalificerade skulder. Om beloppet av undantagna skulder inte överstiger av beloppet av resolu- tionsenhetens kapitalbas och kvalificerade skulder, ska det undan- Kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder tagna beloppet inte betraktas som betydande. Över det tröskelvärdet ska de undantagna skuldernas betydelsegrad bedömas av resolutions- myndigheterna. Även resolutionsenhetens affärsmodell, finansiering- smodell och riskprofil samt dess stabilitet och förmåga att bidra till ekonomin ska vägas in, liksom den inverkan som eventuella omstruk- tureringskostnader kan ha på resolutionsenhetens återkapitalisering. Skälen för utredarens förslag och bedömning Resolutionsenheter som varken är ett globalt systemviktigt institut, en europeiskt systemviktig resolutionsenhet eller en nationellt systemviktig resolutionsenhet. ska, efter samråd med , kunna besluta om att resolutionsenheter som varken är ett globalt system- viktigt institut, en europeiskt systemviktig resolutionsenhet eller en nationellt systemviktig resolutionsenhet ska uppfylla kravet med kapitalbas och efterställda skulder upp till ett visst belopp. Kravet är villkorat av tre förutsättningar som alla ska vara uppfyllda, nämligen 1.att kvalificerade skulder som enligt förmånsrättslagen har inbör- des lika rätt som skulder som förutses undantas från nedskrivning eller konvertering eller som inte räknas som nedskrivningsbara skulder, 2.att borgenärer med fordringar som inte undantas från nedskriv- ning eller konvertering till följd av ett förhållande som avses i 1 ovan skulle åsamkas större förluster genom en planerad tillämp- ning av nedskrivning eller konvertering enligt lagen än vad som hade varit fallet i händelse av en konkurs, och 3.att beloppet kapitalbas och efterställda skulder inte är tillräckligt för att säkerställa att så inte sker. Också om värdet av de skulder som är undantagna eller sannolikt kommer att undantas från nedskrivning inom en viss kategori kvali- ficerade skulder uppgår till inom den kategorin ska bedöma risken enligt 2 ovan. Kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder Ett alternativt krav på efterställning för ett globalt systemviktigt institut, en europeiskt systemviktig resolutionsenhet eller en nationellt systemviktig resolutionsenhet. ska, efter samråd med , även kunna besluta om ett alternativt krav på efterställning för ett globalt systemviktigt institut, en europeiskt systemviktig resolutionsenhet eller en nationellt systemviktig resolutionsenhet utifrån en indivi- duell bedömning. Ett beslut om ett sådant krav på efterställning ersätter det som gäller enligt artikel 45b.4, se avsnitt 14.8. Den första grunden för ett sådant beslut avser fall där ett väsentligt hinder för resolution eller annan åtgärd som avser nedskrivning eller konvertering enligt . Bestämmelsen ska i den delen således utgå från åtgärder i 3 kap. 24 § mot resolutionshinder eller hinder för nedskrivning eller konvertering utanför och i samband med resolu- tion enligt 6 kap. och 16 kap. Enligt direktivets ordalydelse avses resolutionsåtgärder. Hinder mot nedskrivning eller konvertering av skulder i ett dotterföretag i resolutionsgrupp ska emellertid utföras enligt 6 kap. och aktiekapital minskas för ägare enligt 16 kap. Dessa åtgärder är en del av resolutionen men utgör inte en resolutions- åtgärd. Nedskrivning eller konvertering av ett dotterföretags skulder är en central åtgärd för att den nya ordningen ska fungera, se avsnitt 19.1 och 2. Har ett sådant hinder inte begränsats eller undan- röjts av resolutionsenheten eller ett dotterföretag i samma resolu- tionsgrupp i enlighet med ett åtgärdsföreläggande, inom den tid som anges i föreläggandet, är det grund för ett beslut om krav på efter- ställning enligt bestämmelsen. till ett sådant beslut föreligger också om inte har tillräckliga befogenheter enligt lag att åtgärda hindret. Enligt den andra beslutsgrunden får ett beslut om särskilt krav tas om bedömer att resolutionsenhetens storlek, dess nära koppling till andra företag eller verksamhetens art, omfatt- ning, risk, komplexitet, juridiska form eller dess ägarstruktur begränsar genomförbarheten och trovärdigheten i resolutions- planens resolutionsstrategi, inklusive nedskrivning eller konverter- ing i samband med resolution, som valts enligt resolutionsplanen. Den sista alternativa grunden för ett beslut om krav på efter- ställdhet, innebär att resolutionsenheten bedöms utifrån den risk- bedömningen som ligger till grund för beslut Kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder om ett särskilt kapitalbaskrav, så kallat pelare 2-krav, enligt 2 kap. 1 § tillsynslagen. Om bedömningen visar att resolutionsenheten finns bland de som har högst riskvärde av alla företag som kan komma ifråga för ett krav på kapitalbas och kvalificerade skul- der, är det en grund för ett beslut om krav på efterställning enligt bestämmelsen. Enligt artikel 45b.8 kan dock ett krav enligt bestämmelsen endast avse ett antal omfattade resolutionsenheter som motsvarar 30 pro- cent av alla resolutionsenheter som bestämmelsen potentiellt om- fattar, det vill säga av alla globalt systemviktiga institut, europeiskt systemviktiga resolutionsenheter och nationellt systemviktiga reso- lutionsenheter som kan besluta om krav för. Dock finns en möjlighet att besluta om en högre procentandel än utifrån vissa nationella förutsättningar. En sådan högre procentandel föreslås beslutas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer utifrån ett nytt bemyndigande. Eftersom både särdragen i den svenska banksektorn respektive antalet resolutionsenheter som potentiellt omfattas av bestämmelsen är föränderliga och föremål för regelbunden analys och utvärdering, torde det vara mer lämpligt med reglering lägre nivå än lag. Även i andra liknande genomföranden har det bedömts lämpligt att i relativt stor omfatt- ning lägga genomförandet på lägre nivå än lag med hänsyn till att regelverket sannolikt kommer att behöva justeras relativt snabbt för att hållas aktuellt och följa utvecklingen på de finansiella markna- derna (se exempelvis prop. 2006/07:5 s. 100 och prop. 2013/14:228 s. 123). I övrigt ska förutsättningarna genomföras genom lag. Beräkning av kraven på efterställning Utgångspunkten för de båda kraven är ett belopp som motsvarar det högre av å ena sidan av företagets totala skulder och egna kapital inklusive derivatskulder efter slutavräkning (nettning) och å andra sidan ett belopp som motsvarar det dubbla kapitaltäcknings- kravet enligt artikel 92.1 c tillsynsförordningen och det särskilda kapitalkravet som beslutas enligt 2 kap. 1 § första stycket tillsyns- lagen samt det kombinerade buffertkravet. Ett beslut som avser ett globalt systemviktigt institut, en europeiskt systemviktig resolu- tionsenhet eller en nationellt systemviktig resolutionsenhet ska avse Kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder det högsta av de två måtten, medan det krav som avser övriga reso- lutionsenheter kan avse ett lägre belopp. För båda kraven gäller dock att ett beslut enligt respektive bestämmelse endast får avse ett belopp som uppgår till det högre av de två måtten. Ett beslut om krav enligt bestämmelsen ska även beakta om det till ett betydande belopp är så att kvalificerade skulder som inte är efterställda enligt förmånsrättslagen har inbördes lika rätt som vissa skulder som inte räknas som nedskrivningsbara skulder eller som kan förutses bli föremål för undantag i resolution. För att det beloppet ska anses vara betydande, ska det överstiga av resolutionsenhetens kapitalbas och kvalificerade skul- der. Det torde på den nivån vara uppenbart att de borgenärer vars fordran undantas i jämförelse med exempelvis konkurs gynnas på bekostnad av de borgenärer vars fordringar inte undantas. Bedöm- ningen torde underlätta en bedömning av exempelvis hinder för resolution eller avveckling, eller begränsningar i resolutionsåtgär- dens genomförbarhet, enligt artikel 45b.7. Andra förhållanden som ska vägas in är marknadsdjupet för efterställda kvalificerade instru- ment och den tid som behövs för att verkställa de transaktioner som behövs för att uppfylla det beslutade kravet och i vilken utsträckning om företaget har kvalificerade skulder som inte når upp till kravet kvarvarande löptid, Vidare ska den inverkan som even- tuella omstruktureringskostnader kan ha på resolutionsenhetens åter- kapitalisering beaktas, liksom resolutionsenhetens affärsmodell, finansiering och riskprofil samt dess stabilitet och förmåga att bidra till ekonomin. Utredarens förslag: Krav som endast avser globalt systemviktiga institut, europeiskt systemviktiga resolutionsenheter eller natio- nellt systemviktiga resolutionsenheter ska inte tillämpas från det datum som en resolutionsenhet identifie- rades som ett globalt systemviktigt institut eller uppfyllde för- utsättningarna för en europeiskt systemviktig resolutionsenhet eller en nationellt systemviktig resolutionsenhet. De minimikrav som följer av den föreslagna 4 kap. 3 c § ska inte tillämpas på en europeiskt eller nationellt systemviktig resolutionsenhet inom Kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder då resolutionsenheten blev föremål för ned- skrivning eller konvertering enligt denna lag. För övriga företag ska fastställa en lämplig övergångsperiod efter sådan nedskrivning eller konvertering. ska var tolfte månad under varje övergångs- period meddela företaget ett planerat krav på kapitalbas och kvali- ficerade skulder. ska inte vara förhindrad att revidera de övergångsperioder myndigheten beslutat eller de planerade krav på kapitalbas och kvalificerade skulder som meddelats, med undantag för de initiala övergångsperioderna som anges i över- gångsbestämmelserna till denna lag. Innehållet i direktivet: Enligt artikel 45m.4 ska de krav som avses i artikel 45b.4 och 45b.7 och artikel 45c.5 och 45c.6 inte tillämpas från den dag då resolutionsenheten hamnade i den situation som avses i artikel 45c.5 eller 45c.6.