sou · H7B335 · 2019-06-17 00:00:00 — Demokrativillkor som avser organisationens syfte eller uppbygg- nad säkerställer inte att verksamheten är förenlig med samhällets grund- läggande värderingar. Utredningen bedömer därför att nuvarande villkor avseende organisationens syfte eller uppbyggnad inte behöver ändras och lämnar således inga förslag avseende sådana villkor. Ett demokrativillkor som skyddar grundläggande värderingar i ett demokratiskt samhälle Staten har ett särskilt ansvar att skydda de värden som anknyter till regeringsformens program- och målsättningsstadgande om respekten för alla människors lika värde och den enskilda människans frihet och värdighet. Därutöver har staten ett åtagande att skydda och främja enskildas grundläggande fri- och rättigheter enligt flera av de inter- nationella konventioner avseende mänskliga rättigheter som anslutit sig till. Det är också av särskild betydelse att staten försäkrar sig om att offentliga medel inte fördelas till organisationer som motarbetar det demokratiska styrelseskicket. Enligt regeringsformen bygger den svenska folkstyrelsen på fri åsiktsbildning och på allmän och lika rösträtt. Det kan därför aldrig vara accepterat att en organisation utför, rättfärdigar, främjar eller uppmanar till våld eller andra utom- parlamentariska metoder för att uppnå ett ideologiskt eller religiöst motiverat mål. Ett demokrativillkor för verksamheten bör följaktligen utformas så att det skyddar grundläggande värderingar om respekten för alla människors lika värde, enskildas grundläggande fri- och rättigheter och det demokratiska styrelseskicket. Offentliga bidrag är en viktig inkomstkälla för en stor del av förenings- livet i . Ett avslag på en ansökan om bidrag kan få konsekvenser för en förenings förutsättningar att verka. Att som en civilsamhälles- organisation få ta del av statliga bidrag är dock inte en grundlags- skyddad rättighet. Ett beslut om att neka en organisation bidrag på grund av att den inte uppfyller ställda demokrativillkor innebär enligt utredningens bedömning inte en inskränkning av föreningsfriheten såsom denna rättighet är utformad i regeringsformen, Europakon- ventionen eller övriga internationella åtaganden. Statliga bidrag till civilsamhället är givetvis viktiga för organisationernas ekonomi, men den som inte uppfyller alla villkor för ett bidrag fråntas inte däri- genom sin rätt att sammansluta sig. Utredningens förslag till demokrativillkor Bidrag ska inte få lämnas till en organisation om den eller någon av dess företrädare, inom ramen för verksamheten, 1.utövar våld, tvång eller hot eller på annat otillbörligt sätt kränker den enskildes grundläggande fri- och rättigheter, 2.diskriminerar eller på annat sätt bryter mot principen om alla människors lika värde, 3.rättfärdigar, främjar eller uppmanar till sådana ageranden som anges i 1 eller 2, eller 4.motarbetar det demokratiska styrelseskicket. Utredningens förslag till demokrativillkor är utformat på så sätt att de ageranden som leder till att bidrag inte får lämnas uttryckligen anges. Genom att utforma demokrativillkoret på detta sätt under- lättas tillämpningen. Det ger vägledning för myndigheterna om vad i verksamheten som ska granskas och kontrolleras och ger dem bättre förutsättningar att bedöma lika fall lika. Konkretion ger också trygg- het för bidragsmottagande organisationer eftersom de lättare kan förutse vad som förväntas av dem och vilka ageranden som kan leda till ett avslag. Det har dock inte varit möjligt att på detaljnivå ange alla ageranden som utesluter att statsbidrag lämnas till en organisa- tion utan en viss generalisering är nödvändig. Organisationens och företrädarnas agerande inom ramen för verksamheten ska bedömas vid en prövning av demokrativillkoret Villkor för statsbidrag uppställs för organisationer och det är därmed förhållandena i organisationen eller organisationens agerande som ska bedömas vid en prövning av demokrativillkoret. Det kan vara inne- hållet i organisationens stadgar, verksamhetsberättelse, verksamhets- plan eller andra dokument som härrör från organisationen, t.ex. på en webbplats, som utesluter statsbidrag. Demokrativillkoret ska också omfatta organisationens företrä- dare. Begreppet ”företrädare” bör avse såväl en organisations legala företrädare som andra som på olika sätt företräder organisationen, t.ex. styrelseledamöter eller personer som är anställda eller utsedda av organisationen att utföra ett visst uppdrag. Om organisationen ger en medlem utrymme att representera organisationen i något samman- hang, t.ex. genom att uttala sig offentligt i en fråga, så får medlemmen anses företräda organisationen. En organisation måste även anses ha ett ansvar för andra personer som den ger utrymme för i verksam- heten, t.ex. en anlitad föreläsare eller en inbjuden talare vid en aktivitet som organisationen anordnar. Det är ageranden inom ramen för en organisations verksamhet som ska bedömas. För att en organisation ska kunna hållas ansvarig för en företrädares agerande krävs det alltså att agerandet har en koppling till organisationen och dess verksamhet. Företrädares agerande i helt privata sammanhang, utan samband med företrädarens roll eller funk- tion i organisationen, bör organisationen som regel inte lastas för. En organisation är också ansvarig för sina medlems- eller lokal- föreningar liksom deras företrädare. Det innebär att olika former av samarbets-, paraply- eller riksorganisationer är ansvariga för de orga- nisationer de samarbetar med i någon form. Våld, tvång eller hot Enskildas rätt till kroppslig integritet och personlig frihet, dvs. skydd mot fysiska och psykiska angrepp, är grundläggande i ett demokra- tiskt samhälle. En organisation eller en företrädare som utövar våld, tvång eller hot ska inte beviljas statsbidrag för sin verksamhet. Det kan röra sig om en organisation eller en företrädare som med våld, tvång eller hot förmår medlemmar eller enskilda att agera i enlighet med religiöst, politiskt eller kulturellt motiverade regler eller normer. Det kan också vara fråga om organisationer eller företrädare som använder våld eller hot i förhållande till enskilda eller grupper för att påverka eller tysta en opposition. Även ageranden som visserligen inte innefattar våld, tvång eller hot, men som på annat otillbörligt sätt kränker enskildas grund- läggande fri- och rättigheter bör enligt utredningens uppfattning vara diskvalificerande för bidrag. Med uttrycket otillbörligt sätt avses t.ex. att organisationen eller företrädaren vilseleder en person, dvs. förmedlar en oriktig uppfattning om något förhållande. Otillbörligt är också ett utnyttjande av en persons utsatta ställning eller belägen- het t.ex. till följd av ett anställnings- eller lydnadsförhållande, sjuk- dom eller funktionsnedsättning. Kränkningar av barns fri- och rättigheter ska bedömas som sär- skilt allvarliga. En organisation eller företrädare som utövar våld, hot eller tvång eller på annat otillbörligt sätt kränker barn ska inte be- viljas bidrag. Det kan handla om uppmaningar om att barn inte ska kunna ta del av utbildning, hälsovård eller sjukvård eller den lek, vila och fritid som ett barn har rätt till enligt . Icke-diskriminering och alla människors lika värde Principerna om icke-diskriminering och alla människors lika värde tillhör de grundläggande fri- och rättigheterna och kommer till ut- tryck i regeringsformen liksom i nationell diskriminerings- och straff- lagstiftning. En organisation eller en företrädare som diskriminerar enskilda individer eller grupper ska enligt utredningens förslag inte beviljas bidrag. Diskrimineringslagen (2008:567) kan ge vägledning för att bedöma om ett visst agerande kan anses vara i strid med demo- krativillkoret. Demokrativillkoret omfattar emellertid även ageranden som faller utanför diskrimineringslagens tillämpningsområde, t.ex. att en organisation inte tillåter medlemmar med viss sexuell läggning. Ageranden som visserligen inte är diskriminerande, men som på något annat sätt överträder principen om alla människors lika värde ska enligt utredningens mening också utesluta att en organisation beviljas statsbidrag. En organisation som ger uttryck för åsikter som kan bedömas vara hets mot folkgrupp överträder uppenbart principen om alla människors lika värde och ska inte vara berättigade till bidrag. Inom det civila samhället förekommer ofta organisering som riktar sig enbart till vissa grupper av individer t.ex. kvinnor, ungdomar eller personer med viss etnicitet. Sådan särorganisering är nödvändig för att uppfylla syftet med en organisations verksamhet. Det finns också undantagsregler i diskrimineringslagen som innebär att särbehandling som har ett berättigat syfte kan vara tillåten om de medel som används är nödvändiga och lämpliga för att uppnå syftet. Verksamheter som bygger på ”religiösa, ideologiska eller värderings- mässiga grunder” är specialfall där särbehandling kan tillåtas. Diskri- mineringslagen innehåller också regler om möjlighet till främjande, dvs. positiv särbehandling, baserad på t.ex. religion, kön eller etnicitet. Mot denna bakgrund anser utredningen att villkoret om att en organisations verksamhet ska vara icke-diskriminerande inte ute- sluter att bidrag kan ges till en organisation med en verksamhet som enbart riktar sig till en viss grupp av individer om det är legitimt med hänsyn till organisationens eller verksamhetens syfte. Det innebär att en organisation som syftar till att stärka rättigheter eller bevara kulturliv för en etnisk grupp kan uppställa som villkor att medlem- marna ska tillhöra den aktuella etniska gruppen. I samhället finns också ett behov av att kunna skapa trygga rum för att arbeta med frågor som rör utsatta grupper i samhället, t.ex. hbtq och närstående- våld. Att begränsa tillträdet till organisationen för personer som inte tillhör den grupp som organisationen syftar till att stödja kan inte anses vara diskriminerande och ska enligt utredningen inte innebära att demokrativillkoret inte är uppfyllt. Rättfärdiga, främja eller uppmana Det kan förekomma att en organisation eller företrädare under- stödjer eller försvarar kränkningar av enskildas grundläggande fri- och rättigheter. Sådana ageranden måste också uppfattas vara i strid med samhällets grundläggande värderingar. Utredningen föreslår därför att bidrag inte ska få lämnas till en organisation om den eller dess företrädare rättfärdigar, främjar eller uppmanar till våld, tvång eller hot eller andra otillbörliga kränkningar av enskildas grundläggande fri- och rättigheter, till diskriminering eller andra överträdelser av principen om alla människors lika värde. Utredningen föreslår att statsbidrag inte ska lämnas till en organisa- tion om den eller dess företrädare motarbetar det demokratiska sty- relseskicket. Att utöva terrorism eller att ekonomiskt eller på annat sätt stödja terroristorganisationer måste självfallet anses vara att mot- arbeta det demokratiska styrelseskicket. Det kan också vara fråga om en organisation eller företrädare som utövar eller uppmanar till brott mot allmän ordning, våldsamma aktioner, sabotage, skadegörelse, olaga intrång eller andra lagbrott. Även andra ageranden som inte är brottsliga kan anses vara ett motarbetande av det demokratiska sty- relseskicket såsom att medvetet vilseleda eller sprida felaktig infor- mation i syfte att underminera demokratin och dess institutioner. Bidrag får lämnas om det finns särskilda skäl Om en organisation eller dess företrädare har agerat på ett sätt som strider mot demokrativillkoret får bidrag ändå lämnas till organisa- tionen om myndigheten bedömer att det finns särskilda skäl för det. Vid bedömningen ska särskilt beaktas om organisationen har tagit avstånd från agerandet och vidtagit adekvata åtgärder för att säker- ställa att det inte upprepas. Det bör också beaktas vilka möjligheter organisationen har haft att förebygga agerandet. Om ett agerande upprepas, bör inte organisationen kunna undgå ansvar genom att i efterhand ta avstånd från detta. Vid allvarliga överträdelser, t.ex. uppmaningar till våld med hat- motiv eller främjande av terrorism, kan det normalt inte anses föreligga särskilda skäl. Om ett flertal företrädare eller medlemsorganisationer agerat på ett otillåtet sätt eller om styrelsen eller en övervägande majo- ritet av medlemmarna har ställt sig bakom agerandet bör det inte heller finnas särskilda skäl att bevilja bidrag. Enligt utredningens förslag ska likalydande demokrativillkor för verk- samheten införas i de statsbidragsförordningar som huvudsakligen riktar sig till det civila samhällets organisationer. Eftersom flera stats- bidrag till det civila samhällets organisationer utgår med stöd av ram- avtal, regleringsbrev eller särskilda regeringsbeslut säkerställer inte förslaget fullt ut att statsbidrag endast lämnas till verksamheter som är förenliga med samhällets grundläggande värderingar. Utredningen föreslår därför att en särskild förordning med demokrativillkor in- förs som ska tillämpas när statsbidrag fördelas till organisationer inom det civila samhället på annat sätt än med tillämpning av lag eller förordning. Det finns därutöver ett stort antal statsbidragsförordningar som inte huvudsakligen riktar sig till civilsamhällesorganisationer, men som inte utesluter att bidrag lämnas till en sådan organisation. Bidrags- mottagare kan i de fallen även vara enskilda, aktiebolag, kommuner eller regioner. För dessa bidrag bedömer utredningen att behovet av demokrativillkor och vilka aktörer som ska omfattas av villkoret behöver övervägas närmare, varför några författningsändringar inte föreslås i dessa förordningar. Stöd och samverkan i tillämpningen Utredningen föreslår att MUCF ska få i uppdrag att stödja de bidrags- givande myndigheterna i tillämpningen. I uppdraget ska ingå att ge kunskapsstöd i tillämpningen av demokrativillkoret, utveckla stöd- material om demokrativillkoret, erbjuda utbildningar i frågor som rör bidragsgivning och skapa en samverkansgrupp bestående av bidrags- givande myndigheter. Utredningen anser att MUCF bör ansvara för uppdraget bl.a. eftersom myndigheten har erfarenhet av att hantera demokrativillkor avseende verksamheten och har tagit fram rapporter om tillämpningen av demokrativillkor. Myndigheten ger stöd till andra myndigheter och samordnar dessutom ett myndig- hetsnätverk för civilsamhällesfrågor. Utredningen anser att de bidragsutbetalande myndigheterna alltid ska kunna besluta om att ett beviljat bidrag inte ska betalas ut om myndigheten bedömer att en organisation inte uppfyller bidrags- villkoren. Utredningen föreslår därför att bestämmelser om åter- kallelse av beslut om bidrag införs i de statsbidragsförordningar som inte innehåller sådana bestämmelser. Utredningen anser därutöver att ett bidrag alltid ska kunna återkrävas om bidragsmottagaren bryter mot det föreslagna demokrativillkoret. I förordningarna införs därför en sådan grund för återbetalningsskyldighet. Utredningen anser att det finns skäl att förändra överklagande- bestämmelserna i statsbidragsförordningarna för att främja rätts- säkerheten för de ansökande organisationerna. Ett flertal av bestäm- melserna innehåller ett överklagandeförbud. Denna ordning är inte alltid förenlig med den rätt till domstolsprövning som följer av och unionsrätten. Utgångspunkten är att beslut som avser enskildas civila rättigheter och skyldigheter får överklagas. Med denna utgångspunkt har utredningen sett över överklagande- bestämmelserna i de berörda statsbidragsförordningarna. I bestäm- melserna anges enligt utredningens förslag dels om ett beslut i fråga om en ansökan om bidrag får överklagas, dels att beslut om att återkalla ett beviljat bidrag eller återkräva ett utbetalat bidrag får överklagas. 1.1Förslag till förordning om demokrativillkor för statsbidrag till organisationer inom det civila samhället 1 § I denna förordning finns bestämmelser om demokrativillkor för statsbidrag. Förordningen är meddelad med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen. 2 § Denna förordning gäller för förvaltningsmyndigheter under regeringen och för enskilda organ till vilka uppgiften att fördela stats- bidrag har överlämnats. Förordningen gäller inte för . 3 § Bestämmelserna i förordningen ska tillämpas när statsbidrag fördelas till organisationer inom det civila samhället på annat sätt än med tillämpning av lag eller förordning. 4 § Med en organisation inom det civila samhället avses här en organisation som är organiserad utanför offentlig sektor och närings- liv, som inte är vinstdrivande och som har någon form av oegen- nyttigt uppdrag. 5 § Bidrag får inte lämnas till en organisation om den eller någon av dess företrädare, inom ramen för verksamheten, 1.utövar våld, tvång eller hot eller på annat otillbörligt sätt kränker den enskildes grundläggande fri- och rättigheter, 2.diskriminerar eller på annat sätt bryter mot principen om alla människors lika värde, 3.rättfärdigar, främjar eller uppmanar till sådana ageranden som anges i 1 eller 2, eller 4.motarbetar det demokratiska styrelseskicket. 6 § Om en organisation eller dess företrädare har agerat på det sätt som anges i 5 §, får bidrag ändå lämnas till organisationen om det finns särskilda skäl. Vid bedömningen ska särskilt beaktas om orga- nisationen tagit avstånd från agerandet och vidtagit adekvata åtgärder för att säkerställa att det inte upprepas. Denna förordning träder i kraft . 1.2Förslag till lag om ändring av lagen (1976:1046) om överlämnande av förvaltningsuppgifter inom verksamhetsområde Härigenom föreskrivs att det i lagen (1976:1046) om överlämnande av förvaltningsuppgifter inom verksam- hetsområde ska införas en ny paragraf, 14 §, av följande lydelse. Om ett beslut som avses i 7 b eller 8 §§ får överklagas, tillämpas 40 § förvaltningslagen (2017:900). Denna lag träder i kraft . 1.3Förslag till lag om ändring av lagen (1992:318) om överlämnande av förvaltningsuppgifter inom verksamhetsområde Härigenom föreskrivs att det i lagen (1992:318) om överlämnande av förvaltningsuppgifter inom verksamhets- område ska införas en ny paragraf, 17 a §, av följande lydelse. Om ett beslut som avses i 7 § får överklagas, tillämpas 40 § för- valtningslagen (2017:900). Denna lag träder i kraft . 1.4Förslag till lag om ändring av lagen (1995:361) om överlämnande av förvaltningsuppgifter Härigenom föreskrivs att det i lagen (1995:361) om överlämnande av förvaltningsuppgifter till ska införas en ny paragraf, 2 §, av följande lydelse. Om ett beslut som avses i 1 § får överklagas, tillämpas 40 § för- valtningslagen (2017:900). Denna lag träder i kraft . 1.5Förslag till lag om ändring av lagen (2010:1539) om överlämnande av vissa förvaltningsuppgifter till den ideella föreningen Härigenom föreskrivs att det i lagen (2010:1539) om överlämnande av vissa förvaltningsuppgifter till den ideella föreningen ska införas en ny paragraf, 2 §, av följande lydelse. Om ett beslut som avses i 1 § får överklagas, tillämpas 40 § för- valtningslagen (2017:900). Denna lag träder i kraft . 1.6Förslag till förordning om ändring av förordningen (1982:502) om statsbidrag till konsthantverkskooperativ Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (1982:502) om stats- bidrag till konsthantverkskooperativ dels att 7 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas fem nya paragrafer, 2 a, 2 b, 5 a, 6 a och 6 b §§, av följande lydelse. Bidrag får inte lämnas till en sammanslutning om den eller någon av dess företrädare, inom ramen för verksamheten, 1.utövar våld, tvång eller hot eller på annat otillbörligt sätt krän- ker den enskildes grundläggande fri- och rättigheter, 2.diskriminerar eller på annat sätt bryter mot principen om alla människors lika värde, 3.rättfärdigar, främjar eller upp- manar till sådana ageranden som anges i 1 eller 2, eller 4.motarbetar det demokratiska styrelseskicket. Om en sammanslutning eller dess företrädare har agerat på det sätt som anges i 2 a §, får stöd ändå lämnas till sammanslutningen om det finns särskilda skäl. Vid bedöm- ningen ska särskilt beaktas om sam- manslutningen tagit avstånd från agerandet och vidtagit adekvata åtgärder för att säkerställa att det inte upprepas. Om den som har beviljats bi- drag inte längre uppfyller villko- ren för det ska besluta att bidraget helt eller delvis inte ska betalas ut. Beslutet gäller ome- delbart. Mottagaren av ett bidrag enligt denna förordning är återbetalnings- skyldig om villkoren i 2 a § inte uppfylls. Om en mottagare är återbetal- ningsskyldig enligt 6 eller 6 a § ska besluta att helt eller delvis kräva tillbaka bidraget. Om det finns särskilda skäl för det får myndigheten besluta att avstå från att kräva tillbaka bidraget helt eller delvis. I 40 § förvaltningslagen (2017:900) finns bestämmelser om överklagande till allmän för- valtningsdomstol. Andra beslut än beslut enligt 5 a och 6 b §§ får dock inte överklagas. Beslut av enligt denna förordning får inte över- klagas. 1.Denna förordning träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser – med undantag för 7 § – tillämpas i fråga om bidrag som har beviljats före ikraftträdandet. 1.7Förslag till förordning om ändring av förordningen (1994:524) om frivillig försvarsverksamhet Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (1994:524) om fri- villig försvarsverksamhet dels att 8 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas fem nya paragrafer, 5 a–5 e §§, och närmast före 5 c och 5 d §§ två nya rubriker av följande lydelse. Stöd får inte lämnas till en orga- nisation om den eller någon av dess företrädare, inom ramen för verk- 1. utövar våld, tvång eller hot eller på annat otillbörligt sätt krän- ker den enskildes grundläggande fri- och rättigheter, 2. diskriminerar eller på annat sätt bryter mot principen om alla människors lika värde, 3. rättfärdigar, främjar eller upp- manar till sådana ageranden som anges i 1 eller 2, eller 4. motarbetar det demokratiska Om en organisation eller dess företrädare har agerat på det sätt som anges i 5 a §, får stöd ändå lämnas till organisationen om det finns särskilda skäl. ningen ska särskilt beaktas om organisationen tagit avstånd från agerandet och vidtagit adekvata åtgärder för att säkerställa att det Om den som har beviljats stöd inte längre uppfyller villkoren för det ska Myndigheten för samhälls- skydd och beredskap respektive För- svarsmakten besluta att stödet helt eller delvis inte ska betalas ut. Mottagaren av ett bidrag enligt denna förordning är återbetalnings- skyldig om villkoren i 5 a § inte uppfylls. Om en organisation är åter- betalningsskyldig enligt 5 d §, ska Myndigheten för samhällsskydd och beredskap respektive Försvars- makten besluta att helt eller delvis kräva tillbaka stödet. Om det finns särskilda skäl för det får myndigheten besluta att avstå från att kräva tillbaka stödet helt eller delvis. skydd och beredskaps och För- skydd och beredskaps och För- första stycket får överklagas hos första stycket, 5 c och 5 e §§ får överklagas hos regeringen. 1.Denna förordning träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser – med undantag för 8 § – tillämpas i fråga om bidrag som har beviljats före ikraftträdandet. 1Senaste lydelse 2008:1012. 1.8Förslag till förordning om ändring av förordningen (1998:1368) om statsbidrag till vissa utställare inom bild- och formområdet Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (1998:1368) om stats- bidrag till vissa utställare inom bild- och formområdet dels att 8 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas fem nya paragrafer, 2 a, 2 b och 5 a–5 c §§, av följande lydelse. Bidrag får inte lämnas till en utställare om den eller någon av dess företrädare, inom ramen för verksamheten, 1.utövar våld, tvång eller hot eller på annat otillbörligt sätt krän- ker den enskildes grundläggande fri- och rättigheter, 2.diskriminerar eller på annat sätt bryter mot principen om alla människors lika värde, 3.rättfärdigar, främjar eller upp- manar till sådana ageranden som anges i 1 eller 2, eller 4.motarbetar det demokratiska styrelseskicket.