sou · H6B388 · 2019-01-01 00:00:00 — Översyn av insatser enligt LSS och assistansersättningen Del 1 & 2 SOU och Ds kan köpas från Juridiks kundservice. Beställningsadress: Juridik, Kundservice, 106 47 Ordertelefon: Webbadress: /offentligapublikationer För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på /remisser Layout: Kommittéservice, Tryck: , 2018 (del 1) (del 2) Regeringen beslutade att uppdra åt en särskild utredare att se över assistansersättningen i socialförsäkringsbalken och delar av lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funk- tionshindrade. förordnades riksdagsledamoten som särskild utredare och hon entledigades från uppdraget . förordnades departements- rådet som särskild utredare. Som sakkunniga att biträda utredningen förordnades den 16 sep- tember 2016 rättssakkunniga , kansli- rådet , departementssekreteraren och departementssekreteraren . entledigades och förordnades i hennes ställe ämnesrådet , entledigades och förordnades i hennes ställe departements- sekreteraren och entledigades och förordnades i hennes ställe kanslirådet . Som experter att biträda utredningen förordnades den 16 sep- tember 2016 juristen , enhetschefen , verksamhetsutvecklaren , avdelnings- chefen , förbundsjuristen , 2:a vice ordföranden i () och styrelse- ledamoten i Lika Unika . entle- digades och i hennes ställe förordnades utredaren och entledigades och förordnades i hans ställe intressepolitiska chefen . Budget- och planeringschefen har varit anställd som huvudsekreterare fr.o.m. och utredaren Höög och verksjuristen har varit anställda som sekre- terare fr.o.m. respektive . Utredaren och kanslirådet har varit anställda som sekreterare till . har varit anställd som sekreterare till , och departementssekretaren har varit anställd som sekreterare till . Utredningen, som antagit namnet , får härmed överlämna betänkandet Översyn av insatser enligt LSS och assistans- ersättningen (SOU 2018:88). svarar som särskild utredare ensam för inne- hållet i betänkandet. Hon har tagit råd av och mottagit underlag från utredningens sakkunniga och experter som därigenom bidragit till betänkandet. I betänkandet används därför ”vi-formen”. Det hindrar inte att det finns skilda uppfattningar. och har lämnat särskilda yttranden. Utredningens uppdrag är därmed avslutat. 1.1Förslag till lag om stöd och service till vissa personer 1.2Förslag till lag om kommunernas och landstingens kostnadsansvar för vissa insatser inom EES som motsvarar insatserna enligt lagen (2021:000) om stöd och service till vissa personer med 1.3Förslag till lag om ändring i lagen (2008:342) om utjämning av kostnader för stöd och service till vissa funktionshindrade .................................................. 1.4 Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken.......... 1.5Förslag till lag om ändring i lagen (2009:47) om vissa kommunala befogenheter...................................... 1.6 Förslag till lag om ändring i ........................ 1.7Förslag till lag om ändring i lagen (1997:238) 1.8Förslag till lag om ändring i lagen (1999:332) om ersättning till steriliserade i vissa fall ............................ 1.9Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) ........................................................................... 1.10 Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) ............................................................................. 1.11Förslag till lag om ändring i lagen (2005:466) om beräkning av inkomstprövade socialförsäkrings- förmåner m.m. för neurosedynskadade .............................. 1.12Förslag till lag om ändring i lagen (2005:807) om ersättning för viss mervärdesskatt för kommuner, landsting, kommunalförbund och samordningsförbund ... 119 1.13 Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) ............................................. 1.14Förslag till lag om ändring lagen (2010:479) om registerkontroll av personal som utför vissa insatser åt barn med funktionshinder.................................. 1.15 Förslag till lag om ändring i alkohollagen (2010:1622)...... 1.16Förslag till lag om ändring i lagen (2018:162) om statlig ersättning till personer som har fått ändrad könstillhörighet fastställd i vissa fall ................................... Förslag till lag om ändring i lagen (2018:222) Förslag till förordning om ändring i förordningen (1993:1090) om stöd och service till vissa Förslag till förordning om ändring i förordningen (1993:1091) om assistansersättning .................................... Förslag till förordning om ändring i förordningen (1995:238) om totalförsvarsplikt......................................... Förslag till förordning om ändring i förordningen (1999:1134) om belastningsregister .................................... 1.22Förslag till förordning om ändring i förordningen (2004:16) om utlämnande av uppgifter som avser stöd och service till vissa funktionshindrade ............................... 1.23Övriga följdändringar till följd av att lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade ersätts av lagen (2021:000) om stöd och service till vissa personer med funktionsnedsättning .................................... Utredningens uppdrag och arbete ....................................... Något om begreppen som används...................................... Utgångspunkter och allmänna överväganden .............. Tillgänglighet och universell utformning är grunden för ett inkluderande samhälle ............ Viktigt att se till barns och ungdomars behov..... 3.2.3Förståelse av begreppen delaktighet 3.2.4Ökade möjligheter till studier, arbete eller annan sysselsättning ...................................... 3.2.5En ökad användning av hjälpmedel och teknik är en viktig förutsättning för delaktighet och självbestämmande ................. Träffsäkerhet och ändamålsenlighet..................... är medborgare som andra ...................................... En hållbar ekonomisk utveckling ......................... 3.3 De huvudsakliga problemen ........................................ 3.3.1Insatserna i LSS är i huvudsak ändamålsenliga men de är inte alltid tillräckligt flexibla................ 3.3.2Det delade ansvaret för personlig assistans är inte ändamålsenligt............................................ och icke önskvärda incitament ............................. 3.4 Allmänna överväganden ....................................................... 3.4.1Insatserna i LSS bör vara bättre anpassade till dagens samhälle................................................ Insatserna i LSS kan inte tillgodose alla behov.... Likvärdiga insatser av god kvalitet ....................... 3.4.4Sammanhållet stöd till föräldrar 3.4.5Kommunalt huvudmannaskap ligger i linje med vad som gäller för andra välfärdstjänster Statens ansvar för personlig assistans .................. Mål, inriktning och syfte ...................................... Personer som omfattas av LSS .................................. 4.1.1Bakgrunden till nuvarande personkrets 4.1.2Utredningar och myndighetsrapporter som behandlat frågan om personkretsen för LSS ....... 4.2.1Hur har personkretsindelningen påverkat tillgången till och utformningen av insatserna? Vilka bör omfattas av LSS personkrets? Boende enligt LSS i praktiken .............................. Synpunkter på och erfarenheter av nuvarande boendeinsatser i LSS....................... utredningar och rapporter ...................... 5.3 Stöd i ordinärt boende .......................................................... 5.3.2Tidigare förslag om en insats för stöd i ordinärt boende ................................................... Boendestöd enligt socialtjänstlagen ..................... Socialpedagogiskt stöd i ....................... 5.3.5Synpunkter på och erfarenheter av stöd i boendet enligt LSS Barn och familjer .................................................... 6.2Ett samlat och samordnat stöd till barn och deras familjer .................................................................. Avlösarservice i hemmet....................................................... Avlösarservice i praktiken..................................... Närliggande stöd till avlösarservice ...................... Synpunkter och erfarenheter ................................ utredningar och rapporter ...................... 6.4 Korttidstillsyn för skolungdom .......................... Korttidstillsyn i praktiken..................................... Synpunkter och tidigare utredning....................... Korttidsvistelse i praktiken................................... Synpunkter och erfarenheter ................................ Närliggande stöd till korttidsvistelse ................... utredningar och rapporter...................... 6.6 Boende och bostad för barn................................................. 6.6.2Boende i familjehem och i bostad med särskild service för barn eller ungdomar i praktiken......... Synpunkter på nuvarande boendeinsatser i LSS.. Ledsagarservice i praktiken................................... 7.2.3Annat stöd för att möjliggöra deltagande i aktiviteter och gemenskap .................................. Synpunkter och erfarenheter................................ Biträde av kontaktperson ..................................................... Biträde av kontaktperson i praktiken .................. utredningar och rapporter...................... Synpunkter och erfarenheter................................ Daglig verksamhet i praktiken ............................. Närliggande och kompletterande insatser ........... Synpunkter och erfarenheter................................ utredningar och rapporter...................... 8.3.2Synpunkter och erfarenheter av nuvarande Samordning och planering........................................ 9.2Hur rådgivning och annat personligt stöd kom att bli en insats i LSS..................................................... Rådgivning och annat personligt stöd i praktiken .............. Samordning och planering.................................................... uppföljning av råd och stöd....................... Synpunkter och erfarenheter................................................ Personligt utformat stöd i det dagliga livet.................. Vägen till dagens personliga assistans.................................. 10.3.1 Insatsen i LSS och ansvaret 10.3.2 Omfattningen av insatsen personlig assistans ..... 10.3.3 Bedömning av behov som ger rätt till personlig assistans i domstolspraxis ..................... Synpunkter och erfarenheter ................................ 10.4.2 Huvuddrag i personlig assistans ........................... 10.4.3 Stöd genom personlig assistans – en ändamålsenlig insats men inte för alla .......... 10.4.4Personlig assistans – för praktiska, privata och integritetskänsliga hjälpbehov hos Behovsbedömningen och personlig assistans...... Annan hjälp som förutsätter ingående kunskaper om en person med funktionsnedsättning ska inte vara en del av insatsen personlig assistans .............................. Hälso- och sjukvårdsåtgärder i form av egenvård inom personlig assistans................... Den enskilde måste kunna välja mellan hjälpmedel och personlig assistans....................... Sammanfattning – vad personlig assistans ska omfatta och för vem ....................................... Dubbel assistans i förhållande till hjälpmedel eller anpassning av bostaden................................. Stöd för andra personliga behov........................... Frågan om begränsningar av antalet användare och/eller antalet timmar för personlig assistans ... Sammanfattning – dubbel assistans, andra personliga behov och begränsning av antalet användare och/eller antalet timmar...................... Förebyggande pedagogiskt stöd i LSS ................. Personligt stöd till barn i LSS............................... Personlig assistans och vårdnadshavares ansvar .. Ansvarsfördelningen mellan stat och kommun ............ Motiven för dagens ansvarsfördelning................. Fördelningen av ansvaret ...................................... 11.2.4Många har pekat på problem med delat ansvar för personlig assistans ........................................... 11.2.5Principer och perspektiv för att fördela ansvar 11.2.6 Sammanfattande analys......................................... 11.3 Alternativ för ansvarsfördelning .......................................... 11.3.1 Kommunerna som huvudman för personlig 11.3.2 Staten som huvudman för personlig assistans ..... 11.3.3Ett fortsatt delat ansvar för personlig assistans med en gemensam oberoende beslutsfunktion Överväganden och förslag .................................................... 11.4.2 Personlig assistans som ett statligt ansvar ........... 11.4.3 Insatser i LSS och hälso- och sjukvård ................. Privata aktörer och ekonomisk ersättning för personlig assistans.............................................. utredningar och rapporter ..................................... 12.3.2Riksrevisionen uppmärksammade risker och problem till följd av ökningen av privata anordnare .............................................. 12.3.3Assistans- och – förslag om tillståndsplikt för privata anordnare............... 12.3.4Utredningen om assistansersättningens kostnader bedömde att schablonersättningen bidrog till höga vinstnivåer ................................... bland annat att schablonen skulle 12.3.6Inspektionen för socialförsäkringen bedömde att nivån på schablonen var hög ............................ assistansmottagare med privat anordnare har en snabbare ökning av antalet timmar ........... 12.3.8 Översyn av assistansmarknaden – stora kostnadsskillnader mellan olika anordnare .......... 12.4 Marknaden för personlig assistans ...................................... för personlig assistans ........................................... Privatiseringen och kostnadsutvecklingen .......... 12.4.4 Anordnares möjlighet att avstå från att utföra assistans................................................. 12.5 Effektiv och träffsäker ersättning av kostnader för personlig assistans .......................................................... 12.5.1 Schablonersättning – nuvarande system .............. 12.5.2 Upphandling – ett naturligt alternativ ................. 12.5.3 Ersättning för faktiska kostnader ........................ 12.5.4Schablonersättningens nivå och faktorer som påverkar anordnarnas kostnader................... och tänkbara differentieringar av ersättningen.... Uppräkning av schablonersättning ...................... Sjuklönekostnader och vikarier............................ Anordnares inflytande vid ansökningar om personlig assistans .......................................................... Överväganden och förslag.................................................... 12.7.1 Privata anordnare har påverkat kostnaderna ....... – schablonen behålls.............................................. 12.7.3 Nivån på timschablonen är väl avvägd ................. Ersättningen bör differentieras ............................ 12.7.5 Årlig justering av schablonbeloppet som beaktar rörelsemarginal och pris- sjuklönekostnader – kommunen har ansvar för att assistans utförs........................................... 12.7.7 Krav på kollektivavtal eller kollektivavtalsliknande villkor för att få anordna personlig assistans .............................. 12.7.8Ingen begränsning av möjligheten att avstå kunder ..................................................... 12.7.9Ingen inskränkning i rätten att anlita ombud eller uppträda som ombud för personer som ansöker om assistansersättning............................. Kvalitet, uppföljning och tillsyn ................................ 13.2.1 Vad avses med kvalitet i LSS? Kvalitetsarbetet inom LSS..................................... 13.2.3 Kvalitet i besluten måste säkerställas ................... 13.2.4 Oberoende juridiskt stöd i ärenden om insatser i LSS.................................................... 13.3.1 Ansvaret för uppföljning av insatserna ................ Uppföljning i praktiken ........................................ Tillstånd och tillsyn i LSS ..................................................... Krav på tillstånd..................................................... Vad bör gälla för den som utför insatser i LSS? Kompetens i LSS-verksamheter............................ 13.5.3 Relationen mellan den som ger och den som tar emot stöd enligt LSS......................... 13.5.4 När rollerna är dubbla – att företräda en person och ge stöd enligt LSS till henne eller honom ........................................... Ny lag om stöd och service ....................................... En modernt utformad lagstiftning....................................... Regleringen av personlig assistans ....................................... Skyldighet att ange ändrade förhållanden ........................... Omprövning och uppföljning.............................................. Ett barnrättsperspektiv i lagen............................................. Övergångsregler och ikraftträdande.................................... Förberedelse av nya LSS-insatser ........................................ Samordning inom EU ............................................... Insatser i LSS är sociala trygghetsförmåner ........................ 15.2.1 svenska ställningstaganden angående insatser enligt LSS och assistansersättningen i förhållande till förordningen .............................. 15.2.2 Insatserna enligt LSS är sociala 15.2.3 Assistansersättning och insatser i LSS är inte särskilda icke avgiftsfinansierade Insatser i LSS omfattas av förordningens sakområde......... 15.3.1 Assistansersättning och insatser i LSS är förmåner vid långvarigt vårdbehov................... 15.3.2 Kravet på ”betydande hjälp” kan anses exkludera vissa nationella förmåner ..................... 15.3.3 Kan kravet på ”betydande hjälp” exkludera de svenska förmånerna från att vara en förmån vid långvarigt vårdbehov? 15.3.4 Det finska förhandsavgörandets betydelse för assistansersättning som förmån vid sjukdom...... Vård och kontantförmåner .................................................. 15.4.1 Vårdförmåner vid sjukdom................................... 15.4.2 Kontantförmåner är förmåner som inte är vårdförmåner.............................................. 15.4.3 Gränsdragningen mellan vårdförmåner och kontantförmåner i förslaget till att reglera förmåner vid långvarigt vårdbehov ..... 15.4.4 Resonemang om insatserna i LSS är vård 15.4.5 Resonemang om personlig assistans och assistansersättning är kontant- 15.4.6 Insatser i LSS och assistansersättning faller in under den föreslagna definitionen av vårdförmåner vid långvarigt vårdbehov................ 15.5 Vad kan det innebära att en förmån inte omfattas av förordning 883/2004? 15.5.1 EUF-fördraget i stället för förordningen............. 15.5.2 Förordning 492/2011 om arbetskraftens 15.6 Vilka kan konsekvenserna vara att samordna förmånerna som vårdförmåner?........................................... 15.6.1 Ekonomisk kompensation mellan stater 15.6.2 Rätten till insatser i LSS kommer att utökas till arbetstagare som arbetar och till deras familjemedlemmar vid vistelse i ............... 15.6.3 En icke ekonomiskt aktiv person har rätt till förmåner så länge som han eller hon är bosatt i ................................................... 15.6.4 Folkbokföringen utmanas av förordningen......... 15.6.5 Förslag om att kommunen där en unionsmedborgare vistas ska verkställa insatsen enligt LSS ................................................. 15.7 Förslag till ny lag om kommunernas och landstingens kostnadsansvar för insatser enligt LSS................................. 15.7.1 En annan myndighet än kommunen eller landstingen bör vara behörig i en samordningssituation ..................................... 15.7.2Kommunernas och landstingens kostnads- ansvar och möjligheter att begära ersättning ....... 15.7.3 Sekretessbrytande regel för kommunen 15.8 Vilka kan konsekvenserna vara att samordna förmåner som kontantförmåner?......................................................... 15.8.1Arbetstagare i kan beviljas assistansersättning och personlig assistans enligt LSS även om de bor i en annan stat ........... 15.8.2 Familjemedlemmar till en arbetstagare i kan beviljas assistansersättning och personlig assistans enligt LSS även om de är bosatta i en annan stat ........................... 15.8.3En arbetstagare som har kontantförmåner med anledning av sitt arbete är fortsatt att anse som arbetstagare i den staten och omfattas av den statens försäkring................ 15.8.4Fördelar med att en förmån är klassificerad som en kontantförmån.......................................... 15.8.5 Det är inte möjligt för kommunen att verkställa personlig assistans utomlands.............. till en annan medlemsstat...................................... 15.8.7Staten eller kommunen som ansvarig om förmånerna är kontantförmåner .................... 15.8.8Redovisning av olika alternativ om personlig assistans och assistansersättning klassificeras 15.9 Samordningsförordningen och rörlighetsdirektivet........... 15.9.1 Begränsning av likabehandling ur ett folkrättsligt perspektiv................................ 15.9.2 Unionens målsättning för de sociala rättigheterna och bekämpa fattigdom.................. 15.10 Krav på uppehållsrätt ska inte införas i socialförsäkringsbalken och LSS........................................ 15.10.1Begränsningar i åtkomst till socialt bistånd, särskilda icke avgiftsfinansierade kontant- förmåner och sociala trygghetsförmåner ............. Utmaning för myndigheter att bedöma om krav på uppehållsrätt ....................................... Utjämning och fördelning av kostnader ...................... System för utjämning av kommuners kostnader för LSS... Synpunkter på systemet ........................................ och tänkbara förändringar ..................................... 16.1.4Det finns ett behov av att utjämna kostnader 16.1.5Systemet utjämnar vare sig för mycket eller för lite............................................................. 16.1.6Systemet gynnar egen regi framför entreprenad och kommunanställning framför inhyrd personal ........................................ 16.1.7Fördelar och nackdelar med att utjämna även kostnader för stöd enligt socialtjänstlagen .......... 16.1.8 Fördelar och nackdelar med att ersätta 16.1.9Analys av två alternativa eller kompletterande Nya LSS-insatser och ökad 16.2 Kommunernas medfinansiering av assistansersättningen... Behålla eller öka nuvarande Slopa kommunernas medfinansiering?................. 16.3 Överväganden och förslag.................................................... Utjämningssystemet bör vara enkelt ................... Kostnader för insatser med stöd i socialtjänstlagen bör inte ingå 16.3.3Inte tillräckliga skäl att förändra av assistansersättningen bibehålls ........................ Konsekvenser av förslagen ........................................ Hållbar ekonomisk utveckling............................................. En jämförelse mellan olika insatsers Konsekvenser med utgångspunkt i våra förslag ................. 17.3.1 Ett samlat huvudmannaskap för insatsen 17.3.3 Förändringar av befintliga LSS-insatser............... 17.3.4 Ökad träffsäkerhet i assistansersättningen.......... 17.3.5 Krav att i vissa situationer använda hjälpmedel 17.3.6Schablon för antal timmar för dagligt liv i hemmet, inköp, träning och fritidsaktiviteter ... 721 17.3.7 Beredskap på en annan plats än hos den som är i behov av stöd ingår inte i personlig assistans ............................................... 17.3.8 Kommunernas medfinansiering av