sou · H7B359d8 · 2019-12-12 00:00:00 — Av rapporten framgår också att delegationens kansli i en kommande rapport planerar att uppskatta hur stor andel av utbetalningarna med risk för Felaktiga utbetalningar i enskilda ersättningssystem fel, som faktiskt har lett till felaktiga utbetalningar. Detta sker i efterföljande avsnitt 2.8.2–2.8.3. I rapporten beskrevs också närmare de ersättningssystem som studerats, de regelverk som gäller för ersättningar som betalas ut samt resultat av tidigare studier och genomförda kontrollinsatser. I rapporten redogjordes också närmare för metoden för den registerbaserade studien och dess antaganden. I dessa delar hänvisar vi den intresserade läsaren till del 3 i rapporten i välfärdssystemen, del 1. 2.8.2Metod för studien av bristande samordning Av de som betalats ut med risk för felaktiga utbetalningar har vi närmare undersökt utbetalningar om drygt 1,9 miljarder kronor.54 Studien har omfattat utbetalningar från där registerdata indikerat att utbetalningar från två ersättningssystem som behöver samordnas kan ha utgått . har gjort en slumpmässig kontroll för att undersöka om utbetalningarna de facto har avsett och, i så fall, om ersättningarna har samordnats korrekt. Som grund för urvalet till den studie som vi redovisar i denna rapport har på nytt sökt fram data om utbetalningarna från de berörda ersättningssystemen avseende studieveckan.55 Därefter har den kod som SCB tagit fram för att identifiera sammanfallande ersättningar applicerats. Av de utbetalningar som enligt den registerbaserade studien skett med risk för felaktiga utbetalningar utgick mest pengar då data indikerade att antingen sjuk- eller aktivitetsersättning eller ersättningar till deltagare i arbetsmarknadspolitiska program (aktivitetsstöd, utvecklingsersättning eller etableringsersättning) kunde ha utbetalats som någon annan ersättning. Vi valde därför ut de kombinationer av ersättningssystem som beloppsmässigt var störst. 54Hur de totalt med risk för felaktiga utbetalningar har fördelats framgår av avsnitt 12.4 i delegationens , del 1 – Omfattningsstudier och bedömningar av felaktiga utbetalningar från vissa välfärdssystem (Rapport 4). 55Anledningen till att data sökts fram på nytt var att den ursprungliga utsökningen omfattades av statistiksekretess. Eftersom hade passerat hade också data om utbetalningarna förändrats något, men inte på ett sätt som kan förväntas ha en större inverkan på resultaten av studien. I den mån det har varit nödvändigt har också hänsyn till dessa förändringar tagits. Felaktiga utbetalningar i enskilda ersättningssystemRapport 6 kronor, en mycket stor andel av de totalt där det fanns viss risk för felaktiga utbetalningar. Undersökningen omfattade då ett slumpmässigt urval av utbetalningar av följande kombinationer: •Hel sjukersättning (Hel SE) – Sjukpenning (SJP) •Hel aktivitetsersättning (Hel AE) – Sjukpenning (SJP) •Partiell sjukersättning (Partiell SE) – Sjukpenning (SJP) •Partiell sjukersättning (Partiell SE) – Rehabiliteringspenning (Rehab) •Aktivitetsstöd eller utvecklingsersättning (ASUE) – Sjukersättning (SE) •Aktivitetsstöd eller utvecklingsersättning (ASUE) – Aktivitetsersättning (AE) •Etableringsersättning (EE) – föräldrapenning (FP) I några fall utgjorde urvalet en totalundersökning av utbetalningarna under studieveckan. 2.8.3Resultat av studien om bristande samordning I tabell 2.10 sammanfattas urvalet och resultatet av granskning. Rapport 6Felaktiga utbetalningar i enskilda ersättningssystem Tabell 2.10 Urval och resultat av granskning av utbetalningar med risk för bristande samordning (% av utgifterna) 1 616 () Andelen felaktigheter som upptäcktes i granskningen var låg. Av totalt 1 616 granskade ärenden (kombinationer av utbetalningar) upptäcktes avvikelser endast i 40. Lite förenklat kan man säga att antingen utbetalades ersättningarna inte eller så har utbetalningarna samordnats korrekt. I de fall partiell sjukersättning har utbetalats för samma dagar som sjukpenning eller rehabiliteringspenning har ersättningarna – med något undantag – inte utbetalats för mer än heltid, dvs. I de fall hel sjuk- eller aktivitetsersättning har utbetalats för samma dagar som sjukpenning har samordningen hanterats korrekt i samtliga fall utom sex. När det gäller aktivitetsstöd och utvecklingsersättning har inte heller många fel upptäckts. Resultatet återspeglar också att data om utbetalningar av dessa ersättningssystem håller låg kvalitet.56 Avslutningsvis kan vi notera att hälften av avvikelserna som upptäcktes i granskningen rörde utbetalningar av etableringsersättning och föräldrapenning. 20 av de 31 fall där utbetalningarna helt eller delvis överlappar varandra och omfattning, hade inte samordnats korrekt. Noterbart är att handläggningen för föräldrapenning i samtliga 12 fall hade brustit i sitt samordningsansvar när föräldrapenning hade utbetalats som redan utbetald etableringsersättning. En anledning till detta resultat är att den 56 Se Läckaget i välfärdssystemen, del 1 – Omfattningsstudier och bedömningar av felaktiga utbetalningar från vissa välfärdssystem (Rapport 4), s. 229–233. Felaktiga utbetalningar i enskilda ersättningssystem automatiserade handläggningen av föräldrapenning saknar regelutfall till handläggning i dessa situationer. övergick ansvaret för bland annat utbetalningar av etableringsersättning från Arbetsförmedlingen till . Av de totalt 300 utvalda ärendena granskades inte 249 på grund av att inte hade tillgång till information om utbetalningarna om etableringsersättning. I dessa ärenden hade Arbetsförmedlingen fattat beslut om etableringsplan och skötte därför alltjämt utbetalningarna. Detta innebär ett stort partiellt bortfall på . Räknar vi upp resultatet från granskningen av utbetalningarna den aktuella studieveckan till utbetalningarna för blir resultatet enligt tabell 2.11. Resultatet redovisas utan respektive med hänsyn till det nämnda partiella bortfallet. När vi tar hänsyn till bortfallet antar vi att omfattningen av fel i bortfallet är densamma som bland de ärenden som granskats. Tabell 2.11 Sammanfattande resultat av studien om bristande samordning FUT, utan hänsyn (% av utgifterna) 0,1 (0,) 0,1 (0,) 1,6 (0,) 1,6 (0,) 0,5 (0,) 0,5 (0,) 0,3 (0,) 0,3 (0,) 3,9 (4,) 23,0 (27,) 6,5 (0,) 25,5 (1,) Resultatet visar alltså att av de studerade utbetalningarna om uppskattas de felaktiga utbetalningarna som orsakas av bristande samordning till om vi antar att det partiella bortfallet inte innehåller några fel. Antagandet att omfattningen av fel i bortfallet är densamma som bland de ärenden som granskats är dock mycket rimligare. Felaktiga utbetalningar i enskilda ersättningssystem Den mest sannolika uppskattningen är därför att av de studerade har utbetalats felaktigt på grund av bristande samordning. Detta utgör av de studerade utbetalningarna. Dessa resultat gäller alltså 1 932 av av utbetalningar med risk för felaktiga utbetalningar. Bland de resterande återfinns utbetalningar om från ett antal kombinationer av ersättningssystem som var och en är beloppsmässigt relativt små. Därutöver återfinns i hel föräldrapenning till personer som fick studiemedel för heltidsstudier. Av utbetald föräldrapenning utbetalades på så kallad sjukpenningnivå. Detta innebär en risk för felaktiga utbetalningar av föräldrapenning eftersom det kan vara svårförenligt att bedriva heltidsstudier och uppfylla kravet på att vårda barnet.57 Ett försiktigt antagande är att andelen fel i de resterande antas vara lika stor som bland de studerade utbetalningarna. Rimligare är dock att anta att andelen fel i de är lika stor som bland de studerade utbetalningarna, medan andelen fel är väsentligt högre bland de 200miljoner kronor som utbetalats i hel föräldrapenning och studiemedel för heltidsstudier. Bland dessa utbetalningar kan ett rimligt respektive tilltaget antagande vara att andelen fel är 10 respektive I tabellen nedan sammanfattas studieresultaten samt våra antaganden och dess konsekvenser för bedömningen av omfattningen av felaktiga utbetalningar. Tabell 2.12 Sammanfattande bedömning av felaktiga utbetalningar orsakade av bristande samordning (% av utgifterna) (1,) (1,) (1,) (1,) (1,) (1,) (1,) 48 (2,) 68 (2,) 30 (1,) 57 För en mer närmare beskrivning, se Delegationen för korrekta utbetalningar (2019): Läckaget i välfärdssystemen, del 1 – Omfattningsstudier och bedömningar av felaktiga utbetalningar från vissa välfärdssystem (Rapport 4), s. 246 f. Felaktiga utbetalningar i enskilda ersättningssystem Sammantaget innebär det att felaktiga utbetalningar orsakade av bristande samordning bland dessa uppskattas till 30–, med en punkskattning på . Omfattningen av felaktiga utbetalningar orsakade av kolliderande ersättningar uppskattas alltså till . De felaktiga utbetalningarna orsakade av bristande samordning uppskattas till 30–, med en punktskattning på . Totalt sett uppskattas dessa felaktiga utbetalningar uppgå till 91– , med en punktskattning på . Av punktskattningen svarar felaktiga utbetalningar där föräldrapenning är en av de utbetalade ersättningarna för , dvs. drygt hälften av de uppskattade felutbetalningarna.58 i kolliderande ersättningar med tillfällig föräldrapenning respektive sjukpenning, i bristande samordning med etableringsersättning och när hel föräldrapenning utbetalas för samma dagar som studiemedel för heltidsstudier. 3Introduktion till systemöverskridande uppgifter Ett centralt uppdrag för delegationen är att genomföra omfattningsstudier avseende felaktiga utbetalningar i ersättningssystem med väsentliga risker samt att göra en bedömning av den totala omfattningen av de felaktiga utbetalningarna.59 Med anledning av detta uppdrag har delegationen uppskattat omfattningen av felaktiga utbetalningar inom ett stort antal ersättningssystem, varav de flesta studerats i huvudsak empiriskt. De empiriska studierna har utgått från de risker som är specifika för de enskilda ersättningssystemen. Studierna visade att drygt 3 av 4 felutbetalda kronor uppskattas vara orsakade av felaktiga eller ej uppdaterade uppgifter.60 Det finns vissa uppgifter som är centrala i många ersättningssystem för att bedöma rätten till och storleken på ersättningen, t.ex. uppgifter i folkbokföringen. Fel i sådana uppgifter kan leda till felaktiga utbetalningar. Vi benämner dessa systemöverskridande uppgifter. Inom ramen för de empiriska omfattningsstudierna har felaktiga utbetalningar orsakade av systemöverskridande uppgifter inte undersökts. Det främsta skälet är att dessa fel inte enkelt låter sig mätas med konventionella metoder. Inte sällan vilar huvudmannaskapet för en systemöverskridande uppgift hos en annan myndighet än den myndighet där den felaktiga uppgiften genererar en felaktig utbetalning. kan sådana uppgifter också till sin natur vara 60Delegationen för korrekta utbetalningar från välfärdssystemen (2019): Läckaget i välfärdssystemen, del 1 – Omfattningsstudier och bedömningar av felaktiga utbetalningar från vissa välfärdssystem (Rapport 4). Introduktion till systemöverskridande uppgifter ”dolda” (t.ex. svarta inkomster och oredovisade tillgångar). Att bedöma konsekvenserna i form av felaktiga utbetalningar i respektive ersättningssystem skulle därmed vara mycket tids- och resurskrävande. Därför har vi genomfört särskilda studier och bedömningar för att kvantifiera de felaktiga utbetalningar som beror på fel i vissa systemöverskridande uppgifter. Dessa presenteras i kapitel 4–7. Vi presenterar uppskattningar av i vilken utsträckning fel i dessa uppgifter föranleder felaktiga utbetalningar totalt sett samt, då det är möjligt, fördelat på berörda ersättningssystem. Dessa studier och bedömningar har tagits fram av delegationens kansli. Flera tidigare utredningar har identifierat, undersökt och föreslagit förändringar för att minska fel i systemöverskridande uppgifter, t.ex. rörande inkomster och folkbokföring.61 Med något undantag har dock ingen tidigare försökt kvantifiera felens effekter på välfärdssystemen i form av felaktiga utbetalningar.62 3.2Syftet med dessa studier Syftet med att göra uppskattningar av de felaktiga utbetalningarna som orsakas av fel i några centrala systemöverskridande uppgifter är tvåfaldigt. En sådan analys skapar dels förutsättningar att rikta åtgärder för att säkra de uppgifter som orsakar mest skada i termer av felaktiga utbetalningar. Dels bidrar analysen till en säkrare bedömning av den totala omfattningen av felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen. 3.3Metod för att identifiera systemöverskridande uppgifter Vi har identifierat ett antal systemöverskridande uppgifter baserat på fyra arbetsmoment: 61Se t.ex. SOU 2017:37 Kvalificerad välfärdsbrottslighet – förebygga, förhindra, upptäcka och beivra och Brå rapport 2015:8 Intyget som dörröppnare till välfärdssystemet. 62På FUT-delegationens uppdrag genomförde dock och en studie av omfattningen av felaktiga utbetalningar från arbetslöshetsersättningen som orsakats av svartarbete (Brå rapport 2007:23 Fusk med a-kassa, Motiv, omfattning och åtgärder). Introduktion till systemöverskridande uppgifter 1.I ett tidigt skede av arbetet med att undersöka förutsättningarna för omfattningsstudier av enskilda system identifierades vilka uppgifter som primärt ligger till grund för beslut om ersättning. Från dessa sammanställningar kunde vissa uppgifter identifieras som återkom i många ersättningssystem. 2.Några tidigare utredningar med ett systemöverskridande perspektiv på välfärdssystemen har belyst ett antal uppgifter som har central betydelse i flera ersättningssystem. Vi har gått igenom några av dessa utredningar. 3.Vi gav också ett konsultföretag ett mindre uppdrag att identifiera vilka av de identifierade, systemöverskridande uppgifterna som ligger till grund för rätten till och storleken på ersättningen i de 29 ersättningssystem som riskbedömdes.63 4.Slutligen har delegationens kansli gjort vissa kompletteringar i dialog med berörda myndigheter. Vi bedömer att dessa moment resulterat i en sammanställning som innehåller de viktigaste systemöverskridande uppgifterna i de ersättningssystem som riskbedömts. En grundläggande förutsättning för många ersättningar är att man omfattas av svensk socialförsäkring genom att vara försäkrad för bosättningsbaserade eller arbetsbaserade försäkringar. Därför har uppgifter och intyg om identitet, bosättning och arbete en avgörande betydelse. (Brå) tillskriver arbetet en särskild strategisk betydelse, då många bidrag är inkomstrelaterade och felaktiga arbetsgivarintyg därigenom kan öppna för många slags välfärdsbrott.64 Inkomster (inte bara löneinkomster) och tillgångar påverkar också rätten till och storleken på ett flertal ersättningar. Såväl historiska, fastställda som förväntade framtida inkomster kan ha betydelse och fastställs bland 63Delegationen för korrekta utbetalningar från välfärdssystemen (2018): Risker för felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen (Rapport 1). 64Brottsförebyggande rådet (2015): Intyget som dörröppnare till välfärdssystemet. Introduktion till systemöverskridande uppgifterRapport 6 annat i pensionsgrundande inkomst (PGI) och sjukpenninggrundande inkomst (SGI). Utredningen om organiserad och systematisk ekonomisk brottslighet mot välfärden lyfter särskilt fram oriktiga uppgifter om identiteter och bosättning samt familjerättsliga förhållanden. Utbetalningar till identiteter med samordningsnummer bedömdes riskfyllda eftersom det bedömdes finnas brister i identitetskontrollen och utbetalande myndigheters hantering av dessa uppgifter.65 har särskilt pekat på risker för utnyttjade identiteter.66 Vår kartläggning av systemöverskridande uppgifter visar också att folkbokföringsregister innehåller flera uppgifter som har en central betydelse i många ersättningssystem. Förutom uppgift om folkbokföring i och bostadsadress gäller det även ålder och civilstånd. Mot bakgrund av dessa iakttagelser kan de systemöverskridande uppgifterna kategoriseras på följande sätt: –Person- eller samordningsnummer (utnyttjad eller oriktig identitet) –Bosatt i (ligger till grund för bosättningsbaserad försäkringstillhörighet) –Arbetar i (ligger till grund för arbetsbaserad försäkringstillhörighet) -Förväntade framtida inkomster, SGI -Fastställda inkomster, PGI –(Oredovisade) inkomster 65SOU 2017:37 Kvalificerad välfärdsbrottslighet – förebygga, förhindra, upptäcka och beivra. 66Skatteverket (2018): Motverka registrering av falska identiteter. Introduktion till systemöverskridande uppgifter Utredningen om välfärdsbrottslighet bedömde också att det finns stor risk för att felaktiga uppgifter om företag registreras, eftersom inte bedömdes ha ett tillräckligt uttryckligt granskande eller kontrollerande uppdrag. bedömdes inte heller ha några tillräckliga organisatoriska funktioner som fullgör sådana uppgifter.67 Dessa uppgifter ligger sällan till grund för beslut om utbetalning från välfärdssystemen, men felaktiga uppgifter medför risker för felaktiga utbetalningar och försvårar myndigheternas kontroll och ansvarsutkrävande. 3.5Deskriptiv statistik om uppgifterna I detta avsnitt presenterar vi sammanställd statistik av i vilken utsträckning dessa systemöverskridande uppgifter har betydelse för utbetalningar från välfärdssystemen. Statistiken är avgränsad till de 29 ersättningssystem vars utgifter översteg , se avsnitt 3.6 nedan. Vi redogör för de sammantagna årliga utbetalningarna som sker i ersättningssystem där de systemöverskridande uppgifterna har betydelse för rätten till ersättning respektive ersättningens storlek. Denna statistik ger en övergripande bild av de årliga utbetalningarna i system där felaktigheter i systemöverskridande uppgifter kan orsaka felaktiga utbetalningar. Det är dock viktigt att vara medveten om att denna övergripande bild med stor säkerhet inte återspeglar riskerna för felaktiga utbetalningar orsakade av olika uppgifter. Detta beror bland annat på att uppgifternas betydelse varierar. En felaktig uppgift kan exempelvis ha en direkt avgörande betydelse för rätten till ersättning, medan en annan felaktig uppgift kan ha en endast marginell betydelse för ersättningens storlek i samma system. Från statistiken framgår inte heller om uppgiften har betydelse endast för en del av utgifterna i ett ersättningssystem. Anledningen är att det i denna sammanställning inte heller varit möjligt att göra skillnad på de fall där uppgiften har betydelse för ersättningssystemets hela utgifter och de fall där uppgifterna har betydelse för en mindre del av utgifterna. 67SOU 2017:37: Kvalificerad välfärdsbrottslighet – förebygga, förhindra, upptäcka och beivra, s. 271. Introduktion till systemöverskridande uppgifter Mot bakgrund av den trubbighet som präglar statistiken har vi därför sammanställt den i följande intervaller: <50 miljarder kronor, 50–samt >100 miljarder kronor. Tabell 3.1 Utgifterna i de ersättningssystem där de systemöverskridande uppgifterna har betydelse (miljarder kronor) Utbetalningar från välfärdssystemen kan också gå till personer som har samordningsnummer. Vi har från utbetalande myndigheter samlat in statistik där utbetalningarna fördelats på om mottagarna haft samordningsnummer eller personnummer och presenterar den i kapitel 6. När det gäller svartarbete har vi gjort en särskild sammanställning i kapitel 7. Det har i studier av de systemöverskridande uppgifterna inte varit möjligt att undersöka alla ersättningssystem som hanteras av de myndigheter och organisationer som ingår i delegationen och som avser enskilda personer. I likhet med tidigare omfattningsstudier har vidärför avgränsat dessa studier till de 29 ersättningssystem vars utgifter översteg 1 miljard kronor.68 68Delegationen för korrekta utbetalningar från välfärdssystemen (2018): Risker för felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen (Rapport 1), s. 49 f. Introduktion till systemöverskridande uppgifter Vi har avgränsat empiriska studier och bedömningar till några centrala uppgifter som har betydelse i ett stort antal beslut och som används i flera ersättningssystem. Vi har uppskattat omfattningen av felaktiga utbetalningar som kan uppstå på grund av felaktigheter i följande uppgifter: 1.Sjukpenninggrundande inkomst, SGI 3.Svartarbete och oredovisade inkomster Vi har också bedömt omfattningen av felaktiga utbetalningar till identiteter med samordningsnummer. Felaktiga uppgifter om arbetad tid har också studerats inom ramen för enskilda ersättningssystem, såsom tillfällig föräldrapenning och föräldrapenning. De felaktiga utbetalningar som orsakas av felaktigt fastställd Pensionsgrundande inkomst (PGI) har delvis inkluderats i bedömningen av felaktiga utbetalningar från ålderspensionssystemet. Det har dock inte varit möjligt att studera omfattningen av felaktiga utbetalningar orsakade av felaktigheter i samtliga systemöverskridande uppgifter. För några av dessa har vi undersökt möjliga metoder och förutsättningar för att genomföra studier på dessa områden, men av olika skäl har det inte varit möjligt att studera dessa områden inom ramen för delegationens arbete. I kapitel 9 diskuterar vi hur sådana studier skulle kunna utformas framåt. I bedömningen av den totala omfattningen av felaktiga utbetalningar har vi inte beaktat fel i de systemöverskridande uppgifter som inte studerats eller bedömts. 3.7Allmänt om metod för studier och bedömningar Kansliet har lett arbetet med att identifiera och värdera lämpliga metoder och ansatser för att studera de systemöverskridande uppgifterna. En arbetsgrupp bestående av representanter från Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF), Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) och Arbetsförmedlingen har också bistått oss i ett inledande skede av detta arbete. Vi har haft dialog med de myndigheter som är huvudmän för de aktuella uppgifterna, gått igenom aktuellt kunskapsunderlag i form Introduktion till systemöverskridande uppgifter av tidigare studier samt identifierat mikrodata från vilka både omfattningen av felaktiga uppgifter och dess konsekvenser för felaktiga utbetalningar skulle kunna estimeras. Metod för genomförda studier och bedömningar beskrivs i respektive kapitel. Sjukpenninggrundande inkomst, SGI, ligger till grund för beräkning av en rad socialförsäkringsförmåner. fastställer den sjukpenninggrundande inkomsten utifrån den beräknade årliga arbetsinkomsten. De största ersättningssystemen, i termer av mottagare och utgifter, där SGI används för att bestämma nivån på ersättningen är föräldrapenning, sjukpenning och tillfällig föräldrapenning. Vi har avgränsat vår studie till dessa ersättningar vars utgifter framgår av tabellen nedan. Utgifter 2014 (mnkr) Utgifter 2018 (mnkr) *Inkluderar även föräldrapenning på lägsta- och grundnivå som även kan ges om personen inte har någon SGI. Ersättningarna som framgår av tabell 4.2 påverkas också i varierande grad av SGI, men dessa har inte ingått i analysen som vi redogör för i detta kapitel. Ersättningssystem med SGI som inte studerats Utgifter 2014 (mnkr) Utgifter 2018 (mnkr) *Ersättning beräknas efter antagandeinkomsten baserat på SGI om det medför en högre antagandeinkomst än den som beräknas baserat på PGI. **Huvudregeln är att storleken på livränteunderlaget ska motsvara den SGI den försäkrade hade vid det tillfälle när livränta ska lämnas. I det datamaterial vi haft tillgång till finns ett fåtal utbetalningar av t.ex. rehabiliteringsersättning och graviditetspenning. Vi har dock valt att inte studera dessa system eftersom de förekommer i så begränsad omfattning i vårt datamaterial. När det gäller övriga ersättningssystem i tabell 4.2 fyller SGI en annan roll än i de studerade systemen och riskerna för felaktiga utbetalningar ser därför också annorlunda ut. En felaktig SGI påverkar nivån på den ersättning som betalas ut och kan innebära att för mycket eller för lite ersättning betalas ut.70 fastställer en stor andel av SGI enligt tidigare beslut. I vissa fall rimlighetsbedömer handläggaren de lämnade uppgifterna om årsinkomst och årsarbetstid, exempelvis med hjälp av tidigare fastställda uppgifter. Lämnade uppgifter kan också