sou · H7B367 · 2019-12-20 00:00:00 — Utredningens förslag ska leda till att snöskotertrafiken leds bort från bebyggelse och får således betydelse för miljömålet God bebyggd miljö. Alla fordon med förbränningsmotorer släpper ut avgaser, bl.a. kvävedioxid och kolväten. Avgasutsläppen försämrar luftkvaliteten. Om snöskotertrafiken leds bort från bebyggelse är det positivt för människors hälsa och närmiljö. Om antalet snöskotrar med tvåtakts- motorer dessutom minskar, vilket utredningen bedömer att de kom- mer att göra, kommer det att ge en bättre luftkvalitet och ha en positiv effekt på miljömålet luft. Inom sådana delar av fjällområdet som inte ingår i något reglerings- område eller omfattas av skydd enligt kan det finnas angelägna behov av att begränsa terrängkörningen. Utredningens förslag ger ett tydligare mandat och ekonomisk stimulans för kom- muner att reglera terrängkörning, framför allt snöskoterkörning. Detta ger positiva effekter på miljömålet Storslagen fjällmiljö. Ett rikt växt- och djurliv Ett rikt växt- och djurliv är grundläggande för den biologiska mång- falden. När det gäller snötäckt mark uppstår i mellanrummet mellan snötäcket och barmarken det s.k. subnivala rummet, vilket har en temp- eratur på cirka tack vare att snötäcket isolerar. Det subnivala rummet inrymmer smågnagare som lämlar, möss och sorkar samt insekter. Att det subnivala rummet inte utsätts för störningar och skador är betydelsefullt för t.ex. ugglor och rävar vars födointag utgörs av bl.a. smågnagare. Kanalisering av snöskotertrafik gynnar allmänt sett växt- och djurlivet. En ökad och bättre reglering av snö- skotertrafiken har således betydelse för miljömålet Ett rikt växt- och djurliv. Del av en hållbar utveckling Friluftsliv är en del av en hållbar utveckling eftersom det handlar om att ta till vara natur och miljö som en resurs för människors hälsa och välbefinnande. Friluftsliv idkas i terräng. Terrängkörning påverkar därmed ett antal av de tio friluftsmålen. Utredningen bedömer att förslagen och vad som konstaterats i fråga om allemansrätt och fastighetsägarens medgivande kommer att ha betydelse för följande friluftsmål. Naturen är tillgänglig för alla En tillgänglig natur för alla innebär att alla människor ska ha möjlig- het att vistas i och njuta av natur- och kulturlandskapet. Förslaget om möjligheten för funktionsnedsatta att söka tillstånd till terräng- körning ökar utsikterna för att natur- och kulturlandskapet kan till- gängliggöras för personer som annars inte kan ta sig ut i sådana marker. Personligt och ideellt engagemang står i centrum Individens personliga val och engagemang ska sättas i centrum. Möjligheterna för lokala skoterklubbar att söka bidrag för underhåll av ledsystem bör skapa förutsättningar för att enskilda fortsatt kom- mer att vara engagerade i sådana föreningars arbete. Den som känner att det finns ekonomiska förutsättningar för en meningsfull verk- samhet får ett stärkt engagemang. Målet innebär att allmänhet, markägare, föreningar och företag ska ha god kunskap om allemansrätten. Tydliggörandet av att fastighets- ägarens och, i förekommande fall, även annan rättighetshavares medgivande krävs för att få köra på annans mark stärker allemans- rätten till sitt positiva innehåll. Det blir tydligare att allemansrätten inte är en oinskränkt rättighet, utan att den har begränsningar. Det hållbara brukandet tar hänsyn till friluftslivets behov Möjligheter till friluftsliv genom hållbart brukande, fysisk planering och bevarande ska säkerställas. Utredningens förslag syftar till att det med utgångspunkt i den kommunala fysiska planeringen anläggs fler skoterleder och särskilda områden. Förslagen ger ekonomiska förutsättningar för att anlagda leder och särskilda områden kan under- hållas så att de håller god kvalitet. På så sätt kan framför allt skoter- körning kanaliseras eller styras dit där den har minst negativ påverkan på omgivningen. Därigenom stärks förutsättningarna för annat fri- luftsliv såsom turskidåkning. Friluftslivet bidrar till landsbygdsutveckling och regional tillväxt Friluftsliv och turism bidrar till kommuners och regioners utveck- ling och tillväxt. Utredningens förslag syftar till att det ska finnas förutsättningar för en besöksnäring med olika delar. Det ska finnas möjligheter till både snöskoteråkning och mer traditionellt friluftsliv som vandring och skidåkning på längden. Väl planerade, utbyggda och underhållna ledsystem skapar förutsättningar för olika slags turism på samma ort, eller på näraliggande orter. På så sätt stärks landsbygdens utveckling, liksom den regionala tillväxten. Skyddade områden är en tillgång för friluftslivet Naturområden ska vara attraktiva för friluftsliv och rekreation. Genom en ökad tillgång på områden som hålls fria från framför allt snöskoterkörning minskar riskerna för konflikter mellan det moto- riserade friluftslivet och det mer traditionella friluftslivet. Förslagen om fordonsskatt, vägtrafikregisteravgift och skoterled- avgift kommer enligt utredningens bedömningar och beräkningar att ge intäkter på totalt , varav cirka 50 miljoner i fordonsskatt och cirka 18,6 miljoner i vägtrafik- registeravgift går till statskassan. bedöms komma in genom skoterledavgiften och fonderas för bestämda ända- mål. Ur den fond som bildas kan det sökas bidrag till underhåll av skoterleder. 10.7.2Ekonomiska konsekvenser för kommuner När det gäller anläggande av leder föreslår utredningen att det åter ska bli möjligt för kommuner att söka statligt bidrag enligt förord- ningen (1997:716) om statsbidrag till anläggande av allmän skoterled m.m.Det måste dock uppmärksammas att enligt 5 § förordningen får bidrag lämnas till högst av de kostnader som Natur- vårdsverket godkänner. Kommunen måste därför stå för hälften av finansieringen av allmänna skoterleder eller så får det ske något slags samfinansiering mellan kommunen och enskilda, t.ex. snöskoter- klubbar. Anläggningskostnaden är dock en engångskostnad. Det bör ändå framhållas att utredningens förslag ger ökade kostnader inled- ningsvis för kommuner och i vissa fall enskilda när allmänna snö- skoterleder nyanläggs. Hur stora kostnaderna kan bli går inte att säga eftersom kostnaderna för en snöskoterled beror på ledsträck- ningens längd, behovet av broar m.m. Under förordningens bidragsperiod – bestämde regeringen i regleringsbrev till Naturvårds- verket att högst fick betalas ut. rekvirerades totalt för anläggande av all- männa skoterleder m.m.7 Utredningen bedömer därmed att förslaget om finansiering kommer att täcka behoven mer än väl och även räcka för att bidra till finansiering för att kommuner ska kunna anställa naturvårdsvakter för tillsyn över terrängkörning i kommunen. Förslaget om fordonsskatt för terrängskotrar kommer att innebära ökade kostnader för alla som äger en terrängskoter. Förslaget gäller ett i och för sig lågt belopp, men för de som äger flera terrängskotrar, t.ex. företag inom skoterturismen, kommer det att bli mera känn- bart, men ändå vara fråga om marginella kostnadsökningar. De ökade kostnaderna för skoteruthyrare m.fl. kommer att tas ut av kunderna. Utslaget på varje kund menar utredningen att fordonsskatteuttaget inte kommer att påverka skoterturistföretag eller uthyrningsföretag på något påtagligt sätt. 7Uppgifterna har hämtats från årsredovisningar . Enligt årsredovisningen hade det rekvirerats och enligt årsredovisningen hade det rekvirerats ytterligare . Totalt har alltså rekvirerats. När det gäller andra näringar såsom renskötseln eller kraftbolag, skogsföretag och andra som använder terrängskotrar eller äger flera fordon kommer ett fordonskatteuttag för terrängskotrar att inne- bära ökade kostnader. Även i dessa fall bedöms det dock vara fråga om marginella kostnader som inte påverkar lönsamheten på något uppenbart sätt. Utredningen bedömer att ett fordonsskatteuttag inte heller kommer att påverka försäljningen av nya snöskotrar eller terränghjulingar. Alla som ska köra terrängskoter på allmän skoterled i måste betala den föreslagna skoterledavgiften. Avgiften är enligt förslaget relativt låg sett till de övriga kostnader, inte minst för bränsle, som finns för bruket av terrängskotrar. Skoterledavgiften som sådan kom- mer inte att få någon ekonomiskt avgörande betydelse för enskilda eller företag. Utredningen har tagit hjälp av när det gäller analysen av vilka företag som berörs av förslagen. har i sin tur varit i kontakt med , , samt bransch- och intresseorganisationer vars medlemmar kan komma att påverkas. har försökt att identifiera antalet sysselsatta, an- talet företag och storlek på företagen inom direkt berörda branscher. Eftersom förslagen berör relativt få företag och branscher finns det begränsningar när det gäller tillgängliga uppgifter. Vid kontakt med SCB har det framkommit att det inte finns tillgång till uppgifter på en detaljeringsnivå över femsiffernivå, vilket skulle behövas för att identifiera antalet företag för vissa specifika branscher. Matchning mot företagsnamn var ett alternativ för identifikation, men bedöm- des av SCB som alltför osäkert. Information har därför till stor del hämtats genom kontakter med bransch- och intresseorganisationer. Företag och branscher som kan komma att påverkas av förslagen är besöksnäringen i form av snöskoterturism. turism omfattar uthyrning av snöskotrar, snöskotersafari, ledbolag samt boendeanläggningar som är beroende av snöskoterturism. Vidare påverkas återförsäljare och uthyrare av snöskotrar och andra terrängmotorfordon. Rennäringen antas också påverkas av förslagen. inom snöskoterturism avses företag vars verksamhet, direkt eller indirekt, är beroende av besökarnas användning av snö- skotrar. har haft kontakt med projektledare hos Turism som har ansvaret för att etablera en branschorga- nisation för hållbar snöskoterturism. Enligt Turism är det cirka 30 företag i den regionen som sysslar med guidade turer och uthyrning av snöskotrar. I hela landet uppskattas det finnas cirka 100–150 företag inom sådan verksamhet. Enligt Turism kombinerar flera företag uthyrning av snöskotrar med guidade snöskoterturer, men det är högst hälften av de 30 företagen i regionen som gör detta. De företag som både hyr ut snöskotrar och håller guidade turer gör det för att ha kontroll på de som hyr snöskotrarna och därför sker de flesta turerna med guide. Det finns boendeanläggningar som vinter- tid lever helt och hållet av snöskoterturism. Antalet sådana företag är dock inte känt. Det är främst mindre företag som är verksamma inom snöskoterturism. Det saknas uppgifter om antalet sysselsatta inom snöskoter- turismen. En uppskattning är att 15–av den totala turism- omsättningen kan hänföras till snöskoterturismen i regionen . Det finns uppgifter om att besöksnäringen i den regionen sysselsätter cirka 4 700 årsarbetskrafter, men enligt är det svårt att bedöma hur många som direkt eller indirekt arbetar med snöskoterturism. Enligt finns det en möjlighet att räkna fram antalet årsarbetskrafter för snöskoterturism baserat på lämnade uppgifter. Uppskattat antal företag i regionen i relation till hela landet skulle kunna användas för att räkna fram det totala antalet årsarbetskrafter. En sådan beräkning skulle dock innebära stor osäkerhet och bli missvisande då en jämförelse måste baseras på ett antagande om att besöksnäringens olika branscher likställs pro- portionerligt i omsättning. har därför bedömt att en beräkning inte ska göras. Förslagen kan även påverka ledbolag som preparerar och under- håller skoterleder. I regionen finns det fyra kommersiella ledbolag. Utredningens förslag syftar till att i större utsträckning kanalisera snöskoterkörning till leder och särskilda områden. Det kan antas att det kommer att anläggas fler allmänna skoterleder och särskilda områden. Väl planerade och väl anlagda ledsystem som hålls i gott skick kommer att stärka besöksnäringen i form av snöskoterturism på orter där den redan är etablerad. Det kan förväntas att nyetableringar kommer att ske på orter som inte har någon snöskoterturism trots naturliga förutsättningar. Förslaget om fordonsskatt för terrängskotrar kommer att inne- bära en viss ökad administrativ börda framför allt för företag som hyr ut snöskotrar. Utredningen kan dock inte se att förslagen kom- mer att ha några direkt negativa konsekvenser för besöksnäringen. 10.8.3Återförsäljare av snöskotrar och fyrhjulingar Svenska Snö- och terrängfordonsbranschen, som organiserar åter- försäljare av snöskotrar och terränghjulingar, har gjort en under- sökning genom att fråga sina medlemsföretag. Resultatet av under- sökningen har getts in till utredningen. I undersökningen har SCB lämnat utdrag av den information som finns i företagsregistret om återförsäljarföretagens omsättning och antal anställda. Antalet återförsäljare i undersökningen hos SCB upp- går till 336 och det bedömda antalet återförsäljare i branschen uppgår till 386. Svenska Snö- och terrängfordonsbranschen organiserar av marknaden för terränghjulingar och av företagen säljer både snöskotrar och terränghjulingar. Branschen är verksam främst i lands- och glesbygd. Svenska Snö- och terrängfordonsbranschens medlemsföretag omsätter tillsam- mans och har totalt cirka 5 000 anställda. Återförsäljarnas genomsnittliga omsättning uppgår till lite . Det genomsnittliga antalet anställda uppgår till 13 stycken. Branschens bedömning av konsekvenser för återförsäljare av snöskotrar I Svenska Snö- och terrängfordonsbranschens undersökning görs även en bedömning av effekter för branschen om snöskoteranvänd- ningen styrs till leder i stor utsträckning. Nedan redogörs för bransch- ens bedömning. Om snöskoteranvändningen styrs till leder i stor utsträckning kommer det att påverka nyförsäljningen av snöskotrar. utgörs nyförsäljningen till övervägande del av snöskotrar som är konstrue- rade för körning i lös snö i första hand och mindre för körning på led. Det beror på att det är den nordamerikanska marknaden som är avgörande för vilka slags fordon som tas fram. För den nordameri- kanska marknaden sker i princip inte någon pro- duktutveckling beträffande snöskotrar som mera renodlat är avsedda att framföras på led. Därmed fortsätter produktutvecklingen att fortsatt handla om lössnö- eller friåkningsfordon. En snöskoterkörning som i större omfattning än är styrd till leder kommer att medföra att nyförsäljningen av de mera renodlade lössnömaskinerna minskar. Detta kommer i sin tur att påverka andra- handsmarknaden där det kan förväntas att snöskotrar som mer är kon- struerade för körning i lös snö kommer att tappa i värde i snabbare takt. Nyförsäljningen av snöskotrar har uppgått till cirka 9 000–10 000 fordon . Säsongen 2018/19 nyregistrera- des 10 936 snöskotrar. Om friåkningsmöjligheterna kraftigt minskar kommer enligt återförsäljarnas egna bedömningar nyförsäljningen av snöskotrar att minska med , vilket motsvarar . Återförsäljarnas egna bedömningar är att antalet anställda därmed kan minska med cirka 700 personer. Snö- och terrängfordonsbranschens bedömning är att antalet anställda i branschen kan minska med 1 500–2 000 årsanställda. För importörerna bedöms snöskoterbranschen riskera att minska 45–om reglerna för friåkning radikalt förändras. Långt fler än 1 000 arbetstillfällen skulle försvinna enligt Svenska Snö- och terrängfordonsbranschen. Utredningens bedömning av konsekvenserna och branschens senare ingivna yttrande i korthet Det måste betonas att det inte finns några förslag om tvingade regler om att anlägga leder. Svenska Snö- och terrängfordonsbranschens bedömning av konsekvenserna har inte helt riktiga utgångspunkter i fråga om vad utredningen faktiskt föreslår. Utredningens förslag går ut på att det ska finnas bättre ekono- miska förutsättningar att reglera terrängkörning där behoven finns. Det gäller framför allt snöskoterkörning. Lokala behov och lösningar är avsedda att utgöra en viktig del för en hållbar terrängkörning, dvs. en terrängkörning som är ekonomiskt, miljömässigt och socialt håll- bar. Det kan förväntas en minskning av friåkningsmöjligheterna, men det måste understrykas att all friåkning inte omöjliggörs. Med all sannolikhet kommer det att inrättas fler särskilda områden för friåk- ning och på sina håll kan det antas att det inte kommer att ske någon reglering, åtminstone inte i närtid. Utredningens uppfattning är att Svenska Snö- och terrängfor- donsbranschens bedömning anger den riktning konsekvenserna kan förväntas ta, men att de lämnade förslagen inte kommer att få fullt så stora konsekvenser för snöskoterförsäljningen som branschen förutspår. I ett senare ingivet yttrande till utredningen har Svenska Snö- och terrängfordonsbranschen dock uttalat att branschen ställer sig positiv till presenterade förslag till ny terrängkörningslag. Som bransch- förbund kommer man att aktivt bidra till förslagets förverkligande. har i fråga om rennäringen hämtat uppgifter från SCB, och studier om rennäringen. Enligt SCB:s företagsdatabas 2018 finns det 1 458 företag som sorterar under SNI-koden 01.491.8 Denna SNI-kod omfattar upp- födning av renar, renskötsel samt rennäring. Alla företag i SCB:s företagsdatabas har färre än 50 anställda och får därmed ses som små företag. Enligt finns det cirka 1 000 renskötselföretag och cirka 4 600 renägare. Cirka 2 500 personer är beroende av inkomster från rennäringen. Det finns studier om rennäringens utveckling. Enligt en studie har den samlade rennäringen cirka 5 200 anställda och med den indirekta sysselsättningen uppgår antalet anställda i till cirka 7 200.9 En studie bekräftar att rennäringen sysselsätter cirka 5 000 personer.10 konstaterar att uppgifterna om antalet sysselsatta inte är uttryckt i antal årsarbeten varför upp- gifterna får tolkas med försiktighet. 8SNI står för Standarden för svensk näringsgrensindelning. 9Bengt , BENERIK företagskonsult, , en miljardindustri som går mot en kollaps [---], , publicerad på kommuns webbplats, , hämt- datum . 10Den globala förändringens inverkan på rennäringen på norra tundra, 2017, redaktörer , och geologi Geografiska avdelningen, , publicerad på webbplats , hämt- datum . Det är svårt att se att utredningens förslag har negativa konsekvenser för rennäringen. En effektivare tillsyn kan leda till att störningarna av renar på grund av snöskoterkörning kommer att minska. För- bättrade förutsättningar för att anlägga och underhålla skoterleder av god kvalitet kommer sannolikt att gynna en rationell rennäring och förbättra arbetsförhållandena för de som är verksamma inom ren- näringen. Om snöskoterkörningen kommer att vara oreglerad i samma om- fattning som kommer det att leda till att skadorna på mark och vegetation ökar, liksom olägenheterna i form av bullerstörningar och avgasutsläpp. Utredningens förslag kommer att innebära att det anläggs fler allmänna skoterleder och särskilda områden. På så sätt kan snö- skoteråkningen styras bort från bostadsbebyggelse och områden som behöver få vara fria från skador och störningar, t.ex. områden med känsliga biotoper. Det innebär minskade risker för människors hälsa och miljön. 10.9.2Minskade möjligheter till friåkning Utredningens förslag syftar till att det ska anläggas fler allmänna skoterleder och att det inrättas särskilda områden för körning utan- för skoterleder, s.k. friåkningsområden. Med friåkning med snöskoter menas att köra i obanad terräng, dvs. För de som har friåkning som fritidsintresse kommer en ökad reglering och således minskade möjligheter till fri- åkning att upplevas som en inskränkning i den personliga friheten. Utredningens förslag kommer således att ha negativa sociala konse- kvenser för en del individer. Dessa negativa konsekvenser vägs dock upp av de positiva effekterna av en ökad reglering, dvs. minskade störningar i form av buller och avgaser, minskade skador på mark och vegetation samt en bättre ledstruktur. Det måste framhållas att en reglering av snöskoterkörning inte innebär att all friåkning omöjliggörs, utan kan innebära att det inrättas särskilda områden för detta samt att vissa områden i en kommun kan lämnas oreglerade. Enligt uppgifter från Trafikanalys är av snöskotrarna registrerade på män och är registrerade på kvinnor. För resterande del, , står juridiska personer som reg- istrerade ägare. När det gäller terränghjulingar är större delen, , registrerade på juridiska personer, är registrerade på män och på kvinnor. Det finns således betydande skillnader mellan män och kvinnor i fråga om andelen registrerade ägare av snöskotrar och terränghjulingar. Siffrorna för snöskotrar och terränghjulingar kan jämföras med personbilar i trafik där ägandet fördelar sig på män, kvinnor och juridiska personer. Av cirka 136 000 förarbevis för snöskoter har utfärdats för män och för kvinnor. Av cirka 90 000 förarbevis för terränghjuling har utfärdats för kvin- nor och för män. Trots relativt stora skillnader mellan män och kvinnor när det gäller ägandet av snöskotrar och terränghjulingar samt utfärdade förarbevis för dessa fordonsslag finns det inget som talar för att för- slagen påverkar jämställdhet och jämlikhet. Förslagen är neutrala i dessa avseenden. I utredningen har framkommit uppgiften att snöskoteranvänd- ning i sig har haft en positiv effekt på jämställdhetsfrågor. har färdmedlet ökat möjligheten för alla medlemmar av en familj att t.ex. söka sig till stugor och friluftsaktiviteter under vecko- slut och annan ledighet. Personer som har funktionsnedsättningar som innebär väsentliga svårigheter att förflytta sig på egen hand ska enligt utredningens för- slag kunna söka och få tillstånd att använda motordrivna fordon i barmarksterräng för att kunna jaga, fiska eller bedriva annat fri- luftsliv. Fler personer med stora funktionsnedsättningar kan få tillgång till naturen, vilken ju är en resurs som enligt såväl funktionshinders- som friluftspolitiken ska vara tillgänglig för alla. Förslaget innebär en förenkling och ger en mer rättssäker prövning. Utredningen be- dömer att högst cirka 500 individer kommer att beviljas tillstånd till terrängkörning. Eftersom tillståndet inte gäller oinskränkt inom områden som är skyddade, t.ex. naturreservat, bedöms riskerna för skador och störningar när det gäller funktionsnedsattas tillstånds- givna terrängkörning vara relativt små. Fler allmänna skoterleder och särskilda områden där man tagit hän- syn till och gjort avvägningar mellan olika intressen skapar mer ”ordning och reda”. Orter med områden där skoteråkningen är väl reglerad och där motstående intressen, såsom skoteråkning och det mer traditionella friluftslivet i form av längd- och turskidåkning, hålls åtskilda bör ha konkurrensfördelar och vara mer attraktiva för turism med olika inriktningar. Detta skapar i så fall förutsättningar för företagande och sysselsättning på små orter i norra . Besöksnäringen i sig innehåller arbetstillfällen, men ger också ökade behov av andra slag, t.ex. när det gäller livsmedel samt reparation och underhåll av snöskotrar. Allt sammantaget stärker arbetsmarknaden på små orter i norra och ökar utsikterna att leva och bo på sådana orter, vilka annars riskerar att avfolkas. 10.10 Konsekvenser för kommuner och myndigheter Utredningens förslag ger kommuner tydligare möjligheter att reglera terrängkörning inom kommunen. Det blir alltså mer uttalat en kom- munal angelägenhet att där behov finns reglera snöskoterkörningen. Eftersom det föreslås att naturvårdsvakter ska kunna utöva tillsyn överallt där terrängkörning sker kan tillsyn utövas över den kommu- nala regleringen. Naturvårdsvakter kan i och för sig an- ställas av kommuner, men inte för tillsyn över terrängkörning. Utred- ningens förslag möjliggör tillsyn över terrängkörning och innebär även att sådan tillsyn är en angelägenhet. Ett tillsynsansvar när det gäller terrängkörning blir en ny uppgift för kommunerna och kan komma att innebära ökade kostnader på grund av att ny personal kan behöva anställas. Det saknas dock under- lag för att korrekt beräkna sådana kostnader. En beräkning som utgår från medellön kan dock göras som ett exempel.