sou · H7B368 · 2019-12-20 00:00:00 — I åldrarna är det vanligast att bo i ett flerbostadshus, med hyresrätt eller bostadsrätt. I den åldern flyttar många från föräldrarnas bostad till ett eget boende. Från 40 till är det återigen vanligast att bo i ett småhus. Unga och äldre bor oftare än andra i en specialbostad avsedd för stu- denter och äldre. I åldersgruppen 20–och personer är andelen som bor i specialbostäder relativt hög.42 39SCB, statistikdatabasen, , byggande och bebyggelse, Bostadsbestånd. 40SCB, /hitta-statistik/sverige-i-siffror/manniskorna-i-sverige/hushall-i-sverige, besökt . , Bostadsundersökningen, en del av bostadsforskningens historia, s. 32–33 i Den goda bostaden (2019). 42SCB, boendeutgiftsprocent per hushåll, konsumtionsutrymme per hushåll och antal hushåll efter upplåtelseform och hushållstyp . Långa köer för att få ett förstahandskontrakt och höga bostadspriser har bidragit till att andrahandsmarknaden utgör ett nödvändigt kom- plement till den ordinarie bostadsmarknaden för många och efter- frågan har därför ökat även på andrahandsboende.43 Det är svårt att uppskatta storleken på marknaden för andra- handsuthyrning eftersom det inte finns någon särskild statistik. Grän- sen för vad som utgör andrahandsmarknaden är oklar och en del av marknaden utgörs av olovlig verksamhet. av befolkning bodde i andra hand i en hyresrätt 201544. Om kategorien övrigt boende inkluderas var andelen 2,6 procent45. Undersökningar tyder enligt på att cirka 200 000 hushåll i bor i andrahand.46 Boendes önskemål om bostadskvaliteter Undersökningar visar att grundläggande funktioner i planlösningar med möblerbarhet tillsammans med ljus, öppenhet, genomsikt och rumssamband, omsorg, detaljer och hög kvalitet i materialval samt tillräckliga ytor för hall och förvaring uppskattas i bostaden.47 I en studie av genomförda förändringar i relativt nybyggda bostads- rätter, uppförda , framgår att strax under en tredjedel av hushållen förändrat lägenhetens planlösning.48 Exempelvis har förändringarna inneburit att stänga igen eller ta upp öppningar, ta ner eller sätta upp innerväggar och ta bort fristående skåpsenheter, vilka fungerat som rumsavskiljare mellan kök eller hall och vardags- 43Boverket (2018), Uppdrag att följa utvecklingen på andrahandsmarknaden, rapport 2018:29, s. 6. 44Denna indelning baseras på hur hushållet förfogar över bostaden. Lägenheten kan således vara antingen en hyresrätt, bostadsrätt eller äganderätt, men den registreras hos SCB som en hyresrätt i andra hand. 45Övrigt boende är boende i andelslägenhet, bostad i egen hyresfastighet, inneboende och boende utan hyreskontrakt. 46Boverket (2018), Uppdrag att följa utvecklingen på andrahandsmarknaden, rapport 2018:29, s. 29–31. , Bostadsundersökningen, en del av bostadsforskningens historia, s. 31–42 och P. Femenias, Har bostadens utformning betydelse för den miljömässiga och sociala hållbarheten?, s. 45–57 i Den goda bostaden (2019). Femenias et al. (2016), Arkitektur, materialflöden och klimatpåverkan i bostäder, rapport 2016:02, E2B2, s. 35. Många boende påpekar brist på bänkyta i kök och förvaring. Särskilt kök i större lägenheter upplevas vara för små. Anpassnings- möjligheter är en uppskattad kvalitet som ökar bostadens attrakti- vitet och kan vara avgörande inför ett bostadsköp. Boende vill kunna anpassa bostaden efter ändrade behov, till exempel kunna skapa ytterligare rum. Det ökar möjligheten för de boende att kunna bo kvar när hushållets sammansättning eller dess ekonomi ändras. Även andra renoveringar har skett i de relativt nya bostadsrätterna.49 Orsa- kerna till förändringarna är: •Livsstil- eller livsförändringsrelaterade, det vill säga att de boende frivilligt vill sätta en personlig prägel eller höja värdet på sin bostad eller framtvingad behovsanpassning på grund av livsförändringar, som exempelvis påverkar antalet boende i bostaden. •Kvalitetsrelaterade, som framtvingas av att bostaden har byggts med dålig kvalitet, material eller utförande. •Utformningsrelaterade, som drivs av att lagkrav, ekonomi, eller bristande kunskap om boendes behov och önskemål leder till lösningar som inte upplevs funktionella.50 Större lägenheter byggs oftare om än mindre. Studien visar att små lägenheter i lägre grad än stora lägenheter uppfyller krav i byggregler (BBR)51 på tillgänglighet och utrustning efter de boendes förändringar.52 Sammantaget uppfylls inte dessa krav i strax under hälften av de bostäder där hushållen hade förändrat planlösningen.53 Femenias et al. (2016), Arkitektur, materialflöden och klimatpåverkan i bostäder, rapport 2016:02, E2B2. P. Femenias et al. (2018), Framtidens klimatsmarta och hållbara bostad, rapport 2018:22, E2B2. P. Femenias, Har bostadens utformning betydelse för den miljömässiga och sociala hållbarheten?, s. 45–57 i Den goda bostaden (2019). C. (2018), Möter bygg- regler boendes förväntningar – problembeskrivning och konsekvenser mellan byggregler och boendes förväntningar på en god bostad. Femenias, Har bostadens utformning betydelse för den miljömässiga och sociala hållbarheten?, s. 45–57 i Den goda bostaden (2019). C. (2018), Möter byggregler boendes förvänt- ningar – problembeskrivning och konsekvenser mellan byggregler och boendes förväntningar på en god bostad, s. 2–4 och 46. 51Boverkets byggregler – föreskrifter och allmänna råd (BFS 2011:6). Femenias, Har bostadens utformning betydelse för den miljömässiga och sociala hållbarheten?, s. 45–57 i Den goda bostaden (2019). C. (2018), Möter byggregler boendes förvänt- ningar – problembeskrivning och konsekvenser mellan byggregler och boendes förväntningar på en god bostad, s. 3–4. Femenias et al. (2016), Arkitektur, materialflöden och klimatpåverkan i bostäder, rapport 2016:02, E2B2, s. 35. Behov i olika skeden i livet Dagens bostadssituation förändrar vårt sätt att bo och hur bostaden används. Det finns till exempel behov av att bo tillsammans kollek- tivt och att åldras längre i hemmet. I olika utredningar har byggnads- förutsättningar och de krav som samhället kan ställa på byggnaderna i relation till kollektivboende, uthyrning och vård i hemmet utretts.54 I utredningen livsmiljö framhölls att utformningen av bostäder bör ske utifrån en medvetenhet om människors skiftande behov, oavsett ekonomi, ålder, funktionsförmåga, olika familjekon- stellationer eller kulturell förståelse.55 Boendes önskemål gällande bostadens utformning varierar i olika skeden i livet.56 Bostadsutvecklare och projektörer har genomfört undersökningar om ungdomars och studenters syn på framtidens bostäder. Veidekke frågade unga i åldern om hur de vill bo . Veidekkes slutsats var att det finns stora skillnader mellan vad som efterfrågas och det som byggs. Svaren visade att ungas framtida drömbostad ska vara mellan med en högsta månadskostnad om . Bostaden ska också vara ett smart hem med flexibla lösningar, anpassat för att kunna leva hållbart och miljövänligt och delningsekonomi ska vara en integre- rad del av bostaden.57 Studentbostadsföretagen, arkitekter och genomförde en undersökning bland 2 035 studenter om hur de vill bo. Undersökningen visar att det finns ett stort intresse för att bo kollektivt. Mer än var tredje student vill bo kollektivt, och många vill bo i en större bostad som de delar med ytterligare en eller två studenter, medan få ville bo i en traditionell studentkorridor. De intervjuade ansåg också att det är viktigt att boendekostnaderna sänks och att det behövs ett mer differentierat utbud av bostäder, där det även finns bostäder med en lägre standard än dagens bostäder.58 54Boverket (2018), Partiella hyreskontrakt, rapport 2017:15. Kommuner och Lands- ting och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (2017), Trygghet och säkerhet 2017. Statskontoret (2017), Åtgärder för att öka uthyrningen av privatbostäder, 2017:11. 55Gestaltad livsmiljö, SOU 2015:88, Gestaltad livsmiljö – en ny politik för arkitektur, form och design, s. 81. , Bostadsundersökningen, en del av bostadsforskningens historia, s. 32–33 i Den goda bostaden (2019). 57Veidekke (2018), Så vill unga bo – En minirapport om unga och framtidens bostäder. 58Studentbostadsföretagen, arkitekter och (2016), Fram- tidens studentbostäder. Vad gäller äldre, personer , så bor allt fler kvar hemma och vårdas i sina hem. Mellan 2008–ökade andelen sjuka äldre som har omfattande vård- och omsorgsbehov och som bor kvar hemma från . Även bland personer har andelen som bor på äldreboende minskat.59 För äldre är kvarboende med hem- tjänst i bostaden den dominerande boendeformen. Bakomliggande orsaker är bland annat brist på platser i äldreboenden, ett problem som fler än 80 kommuner 2014 bedömde skulle öka i takt med att en allt större andel av befolkningen blir äldre. Allt mer av vården kommer sannolikt utföras utanför sjukhusen, inte sällan i patientens hem, enligt en statlig utredning.60 I en annan utredning framhålls också att bostaden blir en plats för så väl arbete som för vård.61 Anpassningsbarhet är ett sätt att hantera de utmaningar som sam- hället står inför, till exempel en åldrande befolkning. Både svenska och internationella studier har lyft problematiken med att många bostäder inte byggs för anpassningsbarhet utan i stället är för- bestämda och specifika i sin användning. Anpassningsbarhet i en bostad kan sammanfattas som att byggnaden är förberedd för för- ändringar. Det kan exempelvis handla om förutsättningar för till- byggnader eller ändringar i lägenhetsstorlekar inom ett flerbostads- hus, eller att flexibilitet finns inom bostaden att förändra planlösning och rumsstorlekar.62 Anpassningsbarhet kan stärka de boendes möj- ligheter att påverka sin boendesituation.63 Flexibilitet inom bostaden innebär att planlösningen går att för- ändra fysiskt för att möta nya behov.64 Forskare har pekat på att en bostad med en kärna med köks- och badrumsfunktioner och i övrigt /nyheter/2015februari/alltfarresjukaaldreborpaaldreboende, besökt . 60En nationell samordnare för effektivare resursutnyttjande inom hälso- och sjukvården, SOU 2016:2, Effektiv vård, s. 18. 61Utredningen om bostäder för äldre, SOU 2015:85, Bostäder att bo kvar i, s. 14 och 252. Femenias, Har bostadens utformning betydelse för den miljömässiga och sociala hållbarheten?, s. 45–57 i Den goda bostaden (2019). (2016), Residential usability and social sustainability – towards a paradigm shift within housing design?, s. 13. (2016), Residential usability and social sustainability – towards a paradigm shift within housing design?, s. 10. lättviktsväggar som enkelt kan flyttas ger optimal flexibilitet. Den typen av lösningar används i kontorsbyggnader, vilka oftare byggs om än bostadshus. I bostäder har flyttbara väggar och flyttbara rumsinredningar testats, men inte utvärderats i någon större skala.65 Det finns en tradition att bostäder innehåller minst ett rum stort nog för alla i bostaden att samlas i . Placeringen av detta rum och samband till andra rum i bostaden, samt eventuell före- komst av flera rum med samma yta, avgör möjligheterna till alterna- tiva användningar av bostaden utan omfattande fysiska förändringar. Att utforma rum utifrån detaljerad kunskap om avsedd användning i form av specifika mått, hindrar rummen att fungera för oförutsedda behov.66 Utan att göra fysiska ingrepp kan rum av en viss storlek och form erbjuda en mångsidig användning lämplig för flera olika funk- tioner.67 Motsatsen till mångsidiga rum är rum som är specifika i sin användning. Bostadslägenheter uppförda har ofta flera rum av samma storlek och rundgångar. Sådana lägenheter har större möjlighet att husera olika typer av hushåll än senare byggda lägenheter eftersom dessa har mer funktionsstyrda och specifika rum. Bostäder från perioden –2010 har tydliga skill- nader i storlek mellan vardagsrum och sovrum och mellan olika sov- rum. Det innebär att det ofta inte är möjligt att byta funktion, till exempel mellan sovrum och vardagsrum.68 Ur ett miljöperspektiv har anpassbarhet lyfts fram som ett sätt att spara resurser om byggnader kan återbrukas för samma eller ny funktion eller ändras med en minskad materialåtgång som resultat. Högre grad av anpassbarhet är teoretiskt sett också ekono- miskt intressant då det borde leda till lägre kostnader för ändringar av bostaden. De högre initiala kostnaderna för inbyggd anpassbarhet har dessvärre ofta visat sig vara ett hinder.69 Ett föränderligt bostads- Femenias, Har bostadens utformning betydelse för den miljömässiga och sociala hållbarheten?, s. 45–57 i Den goda bostaden (2019). , Bostadens arkitektur, s. 59–65 i Den goda bostaden (2019). (2016), Residential usability and social sustainability – towards a paradigm shift within housing design?, s. 10. K. , Bostadens arkitektur, s. 59–65 i Den goda bostaden (2019). B. Leupen (2006), Polyvalence, a concept for the sustainable dwelling, NA, 19(3). Femenias, Har bostadens utformning betydelse för den miljömässiga och sociala hållbarheten?, s. 45–57 i Den goda bostaden (2019). bestånd ger möjlighet att möta demografiska förändringar och för- ändrade förutsättningar hos de boende.70 3.1.6Boendekostnad beror på upplåtelseform och bostadsort Hur mycket av inkomsten olika individer använder till boendet varierar mellan hur och var personen bor. Den genomsnittliga boendeutgiften71 2015 var av disponibel inkomst. En ensamstående person utan barn i en hyresrätt använder i genomsnitt av sin disponibla inkomst till hyran. Ett hushåll som bor i ett småhus som de äger i en kommun med färre än 75 000 invånare använder av den disponibla inkomsten till boendet.72 Se tabell 3.1 nedan. Källa: SCB, statistikdatabasen, ekonomi, Hushållens boendeutgifter . Kostnad för att äga sin bostad De reala huspriserna var relativt stabila –2000. steg de reala huspriserna och småhuspriserna ökade kraf- tigt efter 2013. Det sker en ökning i landet . Justerat för den allmänna prisuppgången innebär det en real ökning i fastighetspriser på i landet. Hushållens disponibla inkomster ökade . I storstäderna var prisuppgången kraftigast.73 Även för bostadsrätter har den kraftigaste prisökningen skett i storstäder. har medelpriset på en bostadsrätt (2016), Residential usability and social sustainability – towards a paradigm shift within housing design?, s. 13. 72SCB, hushållens ekonomi, Hushållens boendeutgifter. 73SCB, statistikdatabasen, , byggande och bebyggelse, Fastighetspriser och lagfarter. Insatsen för bostads- rätter som färdigställdes var i genomsnitt 2 734 000 kro- nor i landet. Den genomsnittliga bostadsytan per bostadsrättslägen- het var . Insatsen 2017 för bostadsrätter var högst i () och lägst i kommuner med färre än 75 000 invånare ().74 Prisökningarna på småhus och bostadsrätter hänger samman med den uppåtgående konjunkturen, det mycket låga ränteläget och ett lågt utbud av bostäder, både i nyproduktion och i det befintliga beståndet.75 Hushållens behov av lån har stigit till följd av ökade bostadspriser. Bankernas utlåning till bostadsinvesteringar har ökat kraftigt och där- med även hushållens skuldsättning. De största skulderna har yngre, förvärvsarbetande hushåll med höga inkomster i storstäder. För hushåll med nya bolån uppgick skulderna i förhållande till nettoinkomsterna (skuldkvoten) i genomsnitt till av nettoinkomsten 2017.76 Kostnad för att hyra sin bostad Hyran per kvadratmeter för nybyggda hyreslägenheter 2018 var per kvadratmeter i som helhet. Årshyran per kvadratmeter för en hyreslägenhet ökade . Konsumentpriserna steg samma period.77 Den genomsnittliga månadshyran för en trerumslägenhet 2018 var . För en tvårumslägenhet var hyran i genomsnitt och för en etta . Hyrorna varie- rar mellan regioner. och har högst hyror och kommuner med färre än 75 000 invånare har lägst hyror.78 Se tabell 3.2 nedan. 74SCB, statistikdatabasen, , byggande och bebyggelse, Fastighetspriser och lagfarter. 76Finansinspektionen (2018), Den svenska bolånemarknaden, . 77SCB, /hitta-statistik/statistik-efter-amne/boende-byggande-och-bebyggelse/ bostads-och-hyresuppgifter/hyror-i-bostadslagenheter/pong/statistiknyhet/hyror-i- bostadslagenheter/, besökt . Källa: SCB, statikdatabasen, , byggande och bebyggelse. Hyresnivån är högre i nyproducerade lägenheter än i befintligt bestånd Hyresnivån skiljer sig åt mellan det befintliga beståndet och nypro- ducerade bostäder. Boendeutgiften är lägre för hyresgäster i äldre lägenheter.79 I figur 3.6 nedan visas skillnaden mellan hyran i nypro- duktion i relation till hyran i befintligt bestånd. Figuren visar kvoten mellan hyra per kvadratmeter för nybyggda lägenheter och hyra per kvadratmeter i befintligt bestånd. Där framgår att kvoten mellan nybyggnadshyror och hyror i det äldre befintliga beståndet är cirka 1,6 2015 och att kvoten ökar efter 2005. 79SCB, statistikdatabasen, , byggande och bebyggelse. Källa: SCB, statistikdatabasen, , byggande och bebyggelse, egna beräkningar. Det är dyrt att bo i andrahand Hyrorna för bostadsrätter och hyresrätter på andrahandsmarknaden har ökat kraftigt jämfört med hyrorna på förstahandsmarknaden. För en hyresrätt i andra hand ligger hyran i snitt högre än förstahandshyran. Hyran för en bostadsrätt i andra hand ligger över hyran på förstahandshyresmarknaden.80 har hyrorna för bostadsrätt som hyrs ut i andra hand ökat och hyrorna för hyresrätt i andra hand har ökat . 2013 kom en lagändring för bostadsrätter som innebar att innehavaren kunde ta ut en högre avgift . Efter det ökade andrahandshyrorna ännu kraftigare enligt . Andrahandshyran för hyresrätter ökade också, enligt , trots att lagändringen inte berörde dessa.81 80Boverket (2018), Uppdrag att följa utvecklingen på andrahandsmarknaden, rapport 2018:29, s. 33–34. 3.1.7Bostadssituationen varierar med inkomst och bostadsort Vilket boende olika individer har möjlighet att efterfråga påverkas av hushållets inkomster och var i landet de bor. I storstadskommuner finns det relativt många hyresrätter som priserna på små- hus och bostadsrätter är höga. I kommuner utanför storstadsområ- dena och i större städer är priserna på bostäder betydligt lägre sam- tidigt som hyresrätterna ofta är färre. Personer med högre inkomster bor ofta i ett småhus eller i en bostadsrätt och de med lägre inkomster oftare i en hyresrätt. I mindre kommuner är andelen låginkomst- tagare som bor i småhus relativt hög.82 SCB har jämfört boendesituationen 2015 i olika inkomstskikt genom att dela in befolkningen i fyra lika stora delar (kvartiler) efter hushållets disponibla inkomst med hänsyn till hushållets storlek och sammansättning. Av hushållen med högst inkomster (kvartil 4) bodde i ett ägt småhus, i en bostadsrätt och 12 pro- cent i en hyresrätt. I gruppen med lägst inkomst (kvartil 1) var andelen som bodde i ett ägt småhus , cirka hälften bodde i en hyres- rätt och i en bostadsrätt. I åldrarna 12–i kvartil 4 bodde i ett ägt småhus och i en hyresrätt. Bland barn i åldrarna 12–som tillhör kvartil 1 bodde vart tredje barn i ett småhus och över hälften i en hyresrätt.83 I storstadsområdena var andelen som bodde i andra hand över riksgenomsnittet, för hyresrätter i andra hand och med övriga boendeformer inräknat. Regioner med ett stort underskott på bostäder har även högre hyror på andra- handsmarknaden. Hyresnivåerna i är betydligt högre för alla sorters andrahandsuthyrning. De som bor i andra hand är grupper som har svårt att komma in på bostadsmarknaden, det vill säga främst unga och ensamboende hushåll. Inkomsten hos dem som bor i andra hand är oftast lägre än de som har ett förstahandsboende.84 82SCB, /hitta-statistik/artiklar/2017/Laginkomsttagare-bor-ofta-i-hyresratt/, besökt . 84Boverket (2018), Uppdrag att följa utvecklingen på andrahandsmarknaden, rapport 2018:29, s. 58–65. 3.1.8Trots ett högt byggande i många kommuner råder bostadsbrist Bostadsbehov kan beskrivas utifrån hur boendetätheten utvecklas, det vill säga hur bostadsbeståndet utvecklas i förhållande till befolk- ningsutvecklingen. Boendetäthet uttrycker antal personer i förhållande till antalet bostäder. 1960 var boendetätheten cirka 2,8 invånare per bostad. Boendetätheten minskade och var som lägst 2005, 2,08 invånare per bostad. Det har utvecklingen vänt och befolkningen växer snabbare än antalet bostäder. 2017 var boendetätheten 2,12. Situationen varierar dock kraftigt mellan olika kommuner och bland olika hushåll och individer i samhället.85 I figur 3.7 visas boendetäthetens utveckling perioden –2017. Källa: SCB, statistikdatabasen, egen beräkning. 85SCB, statistikdatabasen, egen beräkning. Av landets 290 kommuner har 118 kommuner inte byggt bostäder i takt med befolkningsutvecklingen –2017.86 Uti- från kriteriet att boendetätheten skulle ha hållits oförändrad i kom- munerna fanns det ett underskott på cirka 141 000 bostäder i dessa kommuner, där av befolkningen bor. Det saknas bostäder främst i storstadsregionerna, cirka 67 000 bostäder i Stor- , 16 000 i och 14 000 i . I 172 kom- muner ökade antalet bostäder mer än befolkningen. Det tillkom cirka 44 000 fler bostäder än vad som skulle ha behövts för att boende- tätheten skulle ha varit oförändrad . presenterar årsvisa sammanställningar av bostadsmark- nadsläget i olika regioner, kommungrupper och för olika grupper på bostadsmarknaden.87 Totalt uppgav 243 kommuner att de hade ett underskott på bostäder 2018. Det var färre kommuner än föregående år och fler kommuner uppgav att bostadsmarknaden var i balans 2018 jämfört med . Totalt förväntade sig 196 kommuner ett underskott på bostäder . Situationen uppges vara särskilt ansträngd för grupper som är nya på bostadsmarknaden, till exempel unga, nyanlända och för äldre som vill flytta till en mer tillgänglig bostad. Vidare råder det under- skott på studentbostäder i landets högskolekommuner. Läget är även ansträngt när det gäller särskilda boendeformer för personer med funktionsnedsättning. 169 kommuner uppgav att det saknades bostä- der för dessa individer. I enkäten uppgav 116 kommuner att de hade ett underskott på särskilda boendeformer för äldre. Enligt bostadsmarknadsenkät var det bostadsbrist för ungdomar mellan 19–i 240 av 290 kommuner.88 Bostadsbristen för ungdomar innebär enligt att det blir svårare att flytta hemifrån. Många unga vuxna tvekar inför att bilda familj eller att flytta till jobb och utbildning. Enligt var andelen unga vuxna i åldrarna 20–som bodde 86Vi har jämför boendetätheten 2005 med 2017 för att se hur mycket kommunerna har byggt och skulle behöva ha byggt för att boendetätheten skulle ha varit oförändrad jämfört med . Om det har byggts bostäder i en lägre takt än befolkningsutvecklingen finns det ett bostadsunderskott och om det har byggts bostäder i en högre takt än befolkningstillväxten finns det ett överskott. Vi har använt samma metod och angreppssätt som i rappor- ten Var byggdes det? – en kartläggning av kommunernas bostadsbyggande –2015, rapport 2016:25. Bostadsstocken antas befinna sig i jämvikt 2005. 87Boverket (2018), . Andelen hemmaboende var för män och för kvinnor. Av de som var hemmaboende ville flytta hemifrån.89 3.1.9Bostadsbrist leder till trångboddhet Bristen på bostäder får konsekvenser i form av en ökad trångboddhet. Trångboddhet mäter hur många personer som har en sämre bostads- situation än vad som anges enligt en fastställd trångboddhetsnorm, det vill säga bostadsbrist ur ett behovsperspektiv. Det har förekommit flera olika trångboddhetsnormer i Sverige.90 SCB:s årliga urvalsundersökning av levnadsförhållanden () visar att trångboddhet (enligt norm 391) är vanligare i storstadsområden än i övriga delar av landet.92 har kartlagt trångboddhet (enligt norm 293 och 3) i fler- bostadshus i storstadsregionerna, , och Stor- . Trångboddheten var särskilt utbredd i , och . Där trångboddheten var särskilt hög var även andelen trångbodda barn och unga hög. I och Stor- malmö var medianinkomsten låg i områden med en hög trångbodd- het. I återfanns samma mönster för två tredjedelar av områdena med en hög trångboddhet. Den resterande tredjedelen bestod av områden i där medianinkomsten var högre än regionens genomsnitt.