sou · H7B359d8 · 2019-12-12 00:00:00 — I omfattningsstudien för arbetslöshetsförsäkringen uppskattades en stor del av felen orsakas av brister i Arbetsförmedlingens kontroll- 44Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (2019): Sanktioner inom etableringsersättningen. Felaktiga utbetalningar i enskilda ersättningssystem funktion.45 Dessa brister leder till flera risker för felaktiga utbetalningar. Eftersom ersättningstagare som får någon av ersättningarna aktivitetsstöd, utvecklingsersättning eller etableringsersättning i allt väsentligt ska leva upp till samma regler som de som får arbetslöshetsersättning är det rimligt att anta att dessa risker uppkommer även inom dessa förmåner. En risk för felaktiga utbetalningar som uppkommer av brister i Arbetsförmedlingens kontrollfunktion är att underrättelser inte skickas till prövning när ersättningstagaren missköter sig, t.ex. genom att inte aktivt söka lämpligt arbete eller inte delta i det arbetsmarknadspolitiska programmet, förlänger tiden i arbetslöshet eller orsakar sin arbetslöshet. Ett undantag för att aktivt söka arbete kan dock ges till deltagare i vissa arbetsmarknadspolitiska program eller insatser, t.ex. stöd till start av näringsverksamhet eller förberedande insatser som är individuellt anpassade arbetsmarknadspolitiska insatser för den som särskilt behöver förbereda sig för ett annat arbetsmarknadspolitiskt program, utbildning eller arbete. Om deltagaren misstänks missköta sitt arbetssökande, förlängt tiden i arbetslöshet eller orsakat sin arbetslöshet ska Arbetsförmedlingen skicka en underrättelse till enheten Ersättningsprövning, en enhet inom Arbetsförmedlingens organisation som prövar ersättningstagarens rätt till ersättning efter regelöverträdelser. Vid beslut om sanktion skickas sedan informationen vidare till , som verkställer sanktionsbeslutet och beslutar för vilka dagar ersättningstagaren stängs av från ersättning. Utöver uteblivna underrättelser finns ett antal övriga risker som bedöms kunna orsaka felaktiga utbetalningar i mer begränsad omfattning. En sådan risk är om en ersättningstagare inom ASUEEE på något sätt kan antas missköta sitt arbetssökande eller inte deltar i det arbetsmarknadspolitiska programmet. I de fallen ska handläggaren på Arbetsförmedlingen skicka en underrättelse till enheten Ersättningsprövning. Det finns här en risk att handläggaren på enheten Ersättningsprövning fattar felaktiga beslut och att sanktion därför uteblir på felaktiga grunder. får därmed inte den information som krävs för att göra en korrekt utbetalning. 45Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (2019): Felaktiga utbetalningar i arbetslöshetsförsäkringen. Felaktiga utbetalningar i enskilda ersättningssystem Det är också Arbetsförmedlingen som ska godkänna frånvaro från de arbetsmarknadspolitiska programmen. Den här typen av godkännande skulle kunna lämnas på felaktiga grunder och orsaka felaktiga utbetalningar. Det saknas dock underlag för att uppskatta hur omfattande denna risk är. För deltagare som är berättigade arbetslöshetsersättning utbetalas aktivitetsstöd med samma belopp som skulle getts i arbetslöshetsersättning. Detta innebär att för vissa ersättningstagare är beroende av information från arbetslöshetskassorna om hur mycket som skulle betalas ut i dagpenning. I IAF:s omfattningsstudie fanns ett fåtal fall av felberäknade dagpenningar. Det är rimligt att anta att den här typen av fel därmed även påverkar en del av de som får aktivitetsstöd på samma nivå som arbetslöshetsersättning. Generellt orsakade dock dessa felberäkningar endast små felaktiga utbetalningar, ibland för mycket och ibland för lite. Det finns även ett antal andra risker som kan uppstå, där myndigheternas möjlighet till kontroll är begränsad. Detta rör till exempel frånvaro där den ersättningssökande anmält sin frånvaro till Arbetsförmedlingen, men inte till , eller inte anmält frånvaro till någon av myndigheterna. I programformer där den sökande inte har en anordnare och en daglig aktivitet är det svårt att upptäcka frånvaro som deltagaren inte själv anmäler. I vissa fall kan det röra ett deltagande i ett arbetsmarknadspolitiskt program som anordnas av en kompletterande aktör. Arbetsförmedlingen är i dessa fall beroende av information från den kompletterande aktören vid till exempel frånvaro. Detta innebär att information om frånvaro då måste passera flera instanser innan den når , som vid det laget då redan kan ha betalat ut ersättningen. Enligt en studie av IAF förekommer det att de kompletterande aktörerna inte förmedlar denna information så som Felaktiga utbetalningar i enskilda ersättningssystem det är tänkt.46 Bland annat händer det att den kompletterande aktören själv kontaktar den deltagande ersättningstagaren och sedan gör en bedömning om en avvikelserapport ska skickas till Arbetsförmedlingen. Det ska också förekomma att flera frånvaroperioder läggs samman och skickas i en och samma avvikelserapport. Slutligen visar rapporten att handläggare på Arbetsförmedlingen ibland har sådan hög arbetsbelastning att de inte till fullo hinner agera på innehållet i en avvikelserapport. I dessa fall sker avvikelser från regelverket, vilket med stor säkerhet leder till felaktiga utbetalningar. Avslutningsvis kan det också uppkomma risker för felaktiga utbetalningar på grund av felaktiga intyg från den ersättningssökande och tredje person. Det rör framförallt falska läkarintyg och arbetsgivarintyg, samt felaktiga eller icke redovisade uppgifter47 om lön som intjänats vid sidan om deltagande i det arbetsmarknadspolitiska programmet. För de ersättningstagare inom ASUEEE som inte undantas att aktivt söka arbete, finns risk att den månatliga aktivitetsrapporten innehåller arbeten som i realiteten inte sökts. IAF gjorde i sin omfattningsstudie en kontroll mot arbetsgivare av arbeten som i aktivitetsrapporter uppgetts ha sökts. Kontrollen gjordes på aktivitetsrapporter som skickats in av personer med arbetslöshetsersättning och visade att det är vanligt förekommande att arbeten inte har sökts. 2.4.6Bedömning av riskernas påverkan och osäkerhet Med omfattningsstudien inom arbetslöshetsförsäkringen som referens kan en bedömning av de felaktiga utbetalningarna inom aktivitetsstödet, utvecklingsersättningen och etableringsersättningen göras. Det är dock viktigt att beakta att målgrupperna för arbetslöshetsförsäkring och ASUEEE skiljer sig åt. De som får arbetslöshetsersättning står generellt närmare arbetsmarknaden jämfört med de som får aktivitetsstöd. Utvecklingsersättning betalas enbart ut till yngre och etableringsersättning utgår endast till 46 Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (2018): Kompletterande aktörer och Arbetsförmedlings kontrollarbete. 47 genomför stickprovskontroller mot av redovisade inkomster. Det förekommer fall där inkomster inte har redovisats. Felaktiga utbetalningar i enskilda ersättningssystem nyanlända med uppehållstillstånd. Utvecklingsersättning står för av de totala utbetalningarna inom ASUEEE medan etableringsersättningen står för en tredjedel. Ersättningsnivåerna skiljer sig dessutom mellan ersättningssystemen, vilket kan påverka ersättningstagarens incitament att leva upp till regelverket. Även Arbetsförmedlingens handläggares attityd och benägenhet att agera på den information de får om ersättningstagaren kan skilja sig mellan olika grupper. I en rapport från IAF görs en jämförelse av underrättelsegraden och sanktionsgraden för de som får arbetslöshetsersättning och de som får aktivitetsstöd eller utvecklingsersättning.48 Rapporten visar att fler underrättelser skickas för personer som har arbetslöshetsersättning, men arbetslöshetskassornas sanktionsgrad är lägre än sanktionsgraden hos enheten Ersättningsprövning, som fattar sanktionsbeslut för personer med aktivitetsstöd eller utvecklingsersättning samt etableringsersättning. En delförklaring till detta tros vara att personer med arbetslöshetsersättning inte alltid sökt ersättning för perioden som en underrättelse avser. Rapporten uppmärksammar också att programdeltagare ibland felaktigt undantas från kravet att rapportera sina aktiviteter i aktivitetsrapport, något som skulle leda till att programdeltagare får färre sanktioner än vad de egentligen borde ha fått. En fördjupad analys från IAF visar också att bedömningarna av lika fall skiljer sig åt mellan arbetslöshetskassorna och enheten Ersättningsprövning, där enheten Ersättningsprövning i regel är mer benägna att besluta om sanktion när det är motiverat. Denna skillnad kan inte förklaras av handläggarens ålder, kön, arbetslivserfarenhet, tid som handläggare eller tid i anställning. En uppskattning av de felaktiga utbetalningarna inom ASUEEE utifrån en jämförelse med arbetslöshetsförsäkringen görs därför inte helt utan problem. Nedan följer en redovisning av huruvida de felaktiga utbetalningarna bedöms vara större eller mindre som resultat av skillnader imålgrupp gentemot omfattningsstudien inom arbetslöshetsförsäkringen. 48 Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (2017): Underrättelser och sanktioner inom arbetslöshetsförsäkringen och aktivitetsstödet en jämförande rapport. 49Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (2019): Lika i sak, lika för alla? Felaktiga utbetalningar i enskilda ersättningssystem Tabell 2.5 Risker med motsvarigheter inom arbetslöshetsförsäkringen AF skickar inte underrättelser EEP fattar felaktigt beslut AR innehåller jobb som Inkomster som inte uppgetts Vissa risker inom ASUEEE är inte jämförbara med eller saknar motsvarigheter med arbetslöshetsförsäkringen. Det rör till exempel t.ex. beslut om rätten till ersättning som inom arbetslöshetsförsäkringen hanteras av arbetslöshetskassorna och inom ASUEEE av . Rätten till ersättning bedöms inte på samma grunder och organisationerna skiljer sig åt. Även de bedömningar av frånvaro från arbetsmarknadspolitiskt program som Arbetsförmedlingens handläggare gör saknar motsvarighet inom arbetslöshetsförsäkringen. Eftersom nedanstående risker saknar motsvarigheter inom Arbetslöshetsförsäkringen, kan de antas ha en ökande effekt på bedömningen av de felaktiga utbetalningarna. Tabell 2.6 Risker som saknar motsvarighet inom arbetslöshetsförsäkringen FK fattar felaktigt beslut om rätten till ersättning skickar inte/dröjer med 2.4.7Felaktiga utbetalningar från aktivitetsstöd, utvecklingsersättning och etableringsersättning För att uppskatta de felaktiga utbetalningarna inom ASUEEE har vi kompletterat omfattningsstudie med en vår bedömning som bygger på den omfattningsstudie som genomförts inom arbetslöshetsförsäkringen. Det finns mellan ASUEEE och Felaktiga utbetalningar i enskilda ersättningssystem arbetslöshetsförsäkringen många likheter. Det är dock viktigt att notera att de nedan redovisade felaktiga utbetalningarna inom ASUEEE i stor omfattning bygger på bedömningar utifrån en omfattningsstudie i ett snarlikt, men inte helt identiskt, system. I synnerhet är förmånerna avsedda för olika målgrupper, vars beteende kan avvika från varandra. Uppskattningen ska därför tolkas med försiktighet och ses som en indikation utifrån den information som finns tillgänglig. Vi kan konstatera att för att utbetalningar av ersättningarna aktivitetsstöd, utvecklingsersättning och etableringsersättning ska bli korrekta, krävs information från flera parter, såväl myndigheter som programanordnare och ersättningstagare. Detta ger upphov till flera ytor där felaktiga utbetalningar kan uppstå. Systemets konstruktion kan därför vara en källa till fler felaktiga utbetalningar än inom arbetslöshetsförsäkringen. Avseende felaktiga utbetalningar som upptäcks har vi fått utgå ifrån återkrävt belopp . återkrävde inom ASUEEE. har dock möjlighet att kvitta felaktiga belopp mot kommande utbetalningar. Kvittning används endast i de fall där uppgift om sanktion inkommer retroaktivt. Det saknas dock statistik på hur mycket som kvittas av det som upptäcks vara felaktigt inom ASUEEE, vilket innebär att vår bedömning nedan i detta hänseende underskattar de felaktiga utbetalningarna något. Det finns också en risk att åtminstone en del av återkraven gjorts på grund av förhållanden som studerats i omfattningsstudie. Återkraven kan således delvis överlappa med de felaktiga utbetalningarna som beskrivits i omfattningsstudien. omfattningsstudie har undersökt en delmängd av de felaktiga utbetalningarna som uppstår av frånvaro. Resultatet av denna studie är medräknat i vår bedömning nedan. Omfattningsstudien täcker dock inte alla risker inom ASUEEE. Därför har vi kompletterat omfattningsstudie med en samlad bedömning av de felaktiga utbetalningarna. Som vägledning har vi använt oss av tidigare studier, IAF:s granskningsrapporter och framförallt den omfattningsstudie som gjorts inom arbetslöshetsförsäkringen, en förmån som har flera gemensamma nämnare med ASUEEE. De granskningsrapporter vi har använt oss av visar också på flera risker för felaktiga Felaktiga utbetalningar i enskilda ersättningssystem utbetalningar som liknar de inom arbetslöshetsförsäkringen även inom ASUEEE, framförallt kopplat till brister i Arbetsförmedlingens kontrollfunktion. Vår samlade bedömning är att felen inom ASUEEE andelsmässigt ligger på en snarlik nivå med felen inom arbetslöshetsersättningen, ungefär 3–5,eller motsvarande 459–. Intervallet utgår ifrån referensstudien inom arbetslöshetsförsäkringen, men kan inte betraktas som ett konfidensintervall, utan bör ses som ett osäkerhetsintervall som grundar sig på de antaganden vi presenterat i kapitlet. Punktskattningen bedöms vara eller utgifter. Barnbidraget är bosättningsbaserat och huvudregeln är att man måste vara bosatt i landet för att kunna få ersättning. Grundkravet för att ha rätt till bidraget är bosättning i . Det är dock tillåtet för barn att studera utomlands och fortfarande anses bosatt i , så länge barnet kommer hem på skolloven. bedömer att detta är en ytterst begränsad grupp. De centrala uppgifterna för att bedöma rätten till och storleken på barnbidraget (flerbarnstillägg) finns i folkbokföring. Det gäller t.ex. uppgifter om vårdnadsförhållanden, antal barn i hushållet, barnens ålder m.m. Den viktigaste uppgiften är dock var barnet är bosatt. Många kommuner lämnar information till om barn inte dyker upp vid skolstart. I samband med detta kan upptäcka utlandsflytt som inte anmälts till . Vid folkbokföring på fel fastighet kan beräkningen av eventuellt flerbarnstillägg bli felaktigt. I undantagsfall kan ersättning betalas ut trots att personen inte anses vara bosatt i men då ska barnbidraget samordnas med andra länder.50 Resultatet av kansliets studie avseende personer som är folkbokförda i , men bedöms inte längre vara bosatta i landet används för att bedöma de felaktiga utbetalningarna inom barnbidrag. Vi bedömer att i princip samtliga felaktiga utbetalningar kan härledas till felaktig folkbokföring och därmed kan uppskattas 50EU:s förordning 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen. Felaktiga utbetalningar i enskilda ersättningssystem Genom att bedöma antalet som är felaktigt folkbokförda i och mottagit barnbidrag har vi kunnat uppskatta de felaktiga utbetalningarna. betalades ut till cirka 1,3 miljoner personer. Barnbidrag kan under vissa omständigheter betalas ut även vid längre utlandsvistelse.51 Vi har dock inte kunnat kontrollera om dessa omständigheter gäller för de undersökta personerna. Det finns därför viss risk för överskattning i denna uppskattning av de felaktiga utbetalningarna. Totalt bedömdes 2 773 personer vara felaktigt folkbokförda i som de fått barnbidrag. De felaktiga utbetalningarna uppgår till volymer. Det innebär att av de årliga utgifterna för barnbidraget betalats ut felaktigt. utgifter (31,) innebär det att de felaktiga utbetalningarna uppskattas till nästan . Vi bedömer att felen som kunnat fastställas med denna metod täcker samtliga felaktiga utbetalningar, under förutsättning att modellen som använts skattar antalet personer som inte bör vara folkbokförda i gör det på ett tillfredsställande sätt (se avsnitten 5.6 och 5.8). 2.6Ersättning för höga sjuklönekostnader Ersättning för höga sjuklönekostnader är en förmån som administrerar och vars syfte är att kompensera främst mindre arbetsgivare för deras sjuklönekostnader. Ersättningen ska kompensera den del av sjuklönekostnaden som överstiger en viss andel av arbetsgivarens totala lönekostnad. har inom ramen för ett regeringsuppdrag uppskattat de felaktiga utbetalningarna från ersättningssystemet. uppskattade de felaktiga utbetalningarna (för mycket) till 77 miljoner (8,), med ett 95-procentigt konfidensintervall mellan 42 miljoner (4,) och 122 miljoner (13,). Studien presenterades 2017 och avsåg ärenden då utgifterna uppgick till 900 miljoner kronor.52 När dessa 51Avser biståndsarbetare och utlandssända. 52Försäkringskassan (2017) Kvalitetsuppföljning av förmånen ersättning för höga sjuklönekostnader. Svar på regeringsuppdrag.. Felaktiga utbetalningar i enskilda ersättningssystem resultat extrapoleras till utgifter, som uppgick till , skulle punktskattningen motsvara med ett konfidensintervall på 44–. betalas också för lite ersättning ut, dock i mindre omfattning än för mycket. uppskattar att i av ärendena betalas det ut för lite ersättning. För lite utbetald ersättning uppskattas till 0,7–1,av de totala utbetalningarna. Punktskattningen på motsvarar utgifter. 2.7Schablonantaganden om övriga ersättningssystem Totalt ingår 41 olika ersättningssystem i delegationens uppdrag. Vissa av dessa system består i sin tur av flera olika förmåner och bidrag. I ålderspensionssystemet ingår garantipension, inkomstpension, tjänstepension och premiepension. Merkostnadslån samt tilläggslån och -bidrag som administreras av CSN ingår i systemet för studiemedel. Utgifterna för dessa 41 olika system uppgick till , varav ålderspensionssystemet stod för hälften av utgifterna. 18 system har studerats i varierande grad genom myndigheternas empiriska omfattningsstudier, expertbedömningarna samt genom olika analyser och bedömningar som genomförts av kansliet. Utgifterna för dessa 18 ersättningssystem uppgick till 600 miljarder, dvs. av de samlade utgifterna för systemen som ingår i delegationens uppdrag. Resterande 23 ersättningssystem, varav 11 har varit föremål för delegationens riskanalyser, har hanterats väldigt översiktligt. Trots att dessa ersättningsystem är fler till antalet utgör utgifterna () av de samlade utgifterna för systemen som ingår i delegationens uppdrag. För dessa 23 ersättningssystem kommer vi att anta att andelen felaktiga utbetalningar är i paritet med de system som inte bedömdes vara riskfyllda i den initiala riskanalysen. Kansliets studie om allmänt barnbidrag visade att felnivåerna är mycket låga och systemets konstruktion är i sammanhanget unik. Felaktiga utbetalningar i enskilda ersättningssystem omfattande men felnivån bedöms också vara mycket låg. Därför exkluderar vi dessa två system när vi beräknar schabloniserade nivån för övriga ersättningssystem. Av tabellen nedan framgår vilka ersättningssystem som ligger till grund för det schabloniserade antagandet. Punktskattningar av felaktiga utbetalningar (% av utgifterna) (5,) (2,) (4,) (3,) (5,) (3,) 4 925 (3,) *Avser 2017. Av tabellen ovan framgår att punktskattningarna varierar mellan 2,2–5,och det viktade genomsnittet för dessa sex ersättningssystem uppgår till . Baserat på vad riskanalyserna av de system som inte studerats eller analyserats närmare blir det schabloniserade antagandet inte orimligt. Som jämförelse kan nämnas att FUT-delegationen antog för de system som inte studerades ingående. Som komplement till vårt huvudscenario på presenterar vi också två alternativa scenarion, ett mer tilltaget på och ett mer försiktigt på . Dessa alternativa scenarier fångar in en större del av de individuella punktskattningar som ligger till grund för schablonantagandet. Tabellen nedan visar hur de olika antaganden påverkar resultatet. De felaktiga utbetalningarna i dessa 23 system antas därmed uppgå till sammanlagt enligt huvudscenariot. Vi avstår från att räkna fram antagandena på respektive ersättningssystem eftersom det primära syftet är att uppskatta de totala felen, inte att uppskatta felen i varje ersättningssystem. Felaktiga utbetalningar i enskilda ersättningssystem Schabloniserade antaganden om felaktiga (% av utgifterna) Bilstöd till personer med personer med S/A elever i gymn. Underhållsstöd (netto) 1 877 (3,) 2 413 (4,) 1 341 (5,) Felaktiga utbetalningar i enskilda ersättningssystem 2.8Felaktiga utbetalningar orsakade av kolliderande ersättningar och bristande samordning I detta avsnitt presenterar vi en studie av omfattningen av felaktiga utbetalningar som orsakats av bristande samordning av ersättningar. Denna studie baseras på en slumpmässig kontroll som har genomfört och bygger vidare på en registerbaserad studie av kolliderande ersättningar som vi redogjorde för i föregående rapport om delegationens omfattningsstudier. I detta avsnitt redogör vi därför kort för tidigare publicerad studie om kolliderande ersättningar samt därefter för metod och resultat för den nya studien. I rapporten i välfärdssystemen, del 1 redogjorde vi för delegationens registerbaserade studie av kolliderande ersättningar och risker för bristande samordning. Med kolliderande ersättningar menas sådana som felaktigt ges , t.ex. . Ersättningar från vissa system får utbetalas , men utbetalningarna ska samordnas beloppsmässigt så att individen inte blir dubbelkompenserad. Den publicerade studien byggde på två delstudier. I den första delstudien identifierades felaktiga utbetalningar orsakade av kolliderande ersättningar. I den delstudien identifierades risker för felaktiga utbetalningar. Ambitionen var att genomföra denna studie så registerbaserat som möjligt utifrån tillgängliga data. , () och () sökte därför fram så detaljerade data som möjligt över utbetalningar från de ersättningssystem som omfattas av studien. Utbetalningarna avsåg en studievecka som valts ut för att vara så representativ för året som möjligt. SCB samkörde sedan på delegationens uppdrag dessa data utifrån det regelverk för sammanfallande ersättningar som kartlagts. Studien omfattade större ersättningssystem med risker för att ersättning felaktigt utbetalas från två ersättningssystem för samma 53Detta avsnitt bygger på del 3 i delegationens , del 1 – Omfattningsstudier och bedömningar av felaktiga utbetalningar från vissa välfärdssystem (Rapport 4). Felaktiga utbetalningar i enskilda ersättningssystem betalades ut från dessa system . Studien visade att de allra flesta personer får utbetalningar från bara ett av dessa system i taget. (97,) av medlen utbetalades till personer som endast fått en utbetalning. Av de som utbetalats till dem som fått fler än en ersättning i taget studerades . Resultaten sammanfattas i tabell 2.9 där vi kan notera att av de studerade utbetalningarna om har av utbetalningarna gjorts utan risk för felaktiga utbetalningar, har gjorts med risk för felaktiga utbetalningar och endast (0,) av de totala utbetalningarna har identifierats som felaktiga. För en majoritet av de utbetalningar som gjorts med risk för felaktiga utbetalningar bedömdes risken vara begränsad. Tabell 2.9 Sammanfattande resultat av studien om kolliderande ersättningar och risker för bristande samordning Miljoner kronor (% av utgifterna) Risk för felaktiga utbetalningar Av rapporten framgick att kolliderande ersättningar uppskattas leda till totalt i felaktiga utbetalningar . I detta estimat ingår förutom ovan nämnda , orsakade av att ekonomiskt bistånd utbetalats från två kommuner för samma månad, samt orsakade av att arbetslöshetsersättning utbetalats som ersättningar från andra utbetalande myndigheter. Anledningarna till att den rapporten delvis behövde studera risker för felutbetalningar var flera, men främst berodde det på bristande datakvalitet och att eventuella brister i samordningen inte låter sig studeras helt registerbaserat utifrån tillgängliga data.