sou · H7B34 · 2019-01-28 00:00:00 — Trots att nyanlända elever ofta har större behov av vägledning än andra elever är det utredningens erfarenhet att få huvudmän erbjuder nyanlända elever mer studie- och yrkesvägledning än andra. Många elever med utländsk bakgrund upplever att de inte får någon vägledning och att klassrummet sällan nyttjas för frågor som rör framtida utbildning och arbete. Det visar i sin avhandling77 om elever med utländsk bakgrund på handels- och administrationsprogrammet och samhällsekonomiska programmet. Hon framhåller att det finns en stark medvetenhet om vikten av utbildning men att ungdomarna upplever att de blir hän- visade till att själv välja och orientera sig i utbildningsutbudet. 76Vägledningen måste bli hela skolans ansvar. Så tycker studie- och yrkesvägledarna att vägled- ningen fungerar i praktiken. Etnicitet, utbildning och arbete i ungas berättelser om karriärer. Ungdomar med utländsk bakgrund betonar starkare än andra att gymnasievalet är svårt och uttrycker större behov av stöd från för- äldrar och vägledare78. Professor vid univer- sitet menar att barn och ungdomar som tidigt förstår skolsystemet också lättare integreras i samhället. Det finns viss svensk forskning som berör olika aspekter av vägledning i relation till elever med migra- tionsbakgrund. Vikten av studie- och yrkesvägledning för nyanlända bekräftas t.ex. i doktorsavhandling om interaktionen i vägledande samtal med unga i migration79. Hon visar att det finns en språklig asymmetri mellan samtalsparterna som påverkar elever- nas möjligheter att uttrycka sina ambitioner och planer för fram- tiden. Elevernas tidigare kunskaper och erfarenheter får en undan- skymd plats i samtalet. I stället riktas blicken mot elevernas brister i relation till det svenska samhällets villkor. I en intervju säger : Resurserna för vägledningen avspeglas i samtalen. Elever som fick mindre tid för vägledande samtal lämnades att hantera frågor om framtiden i högre grad på egen hand, något de har begränsade möjligheter att göra. Men en vägledning med mer resurser fick en mer utbildande och väg- ledande funktion i samtalen. Hon menar också att frågor om utbildning och arbetsliv i är centrala för eleverna som ofta inte har någon att prata om dessa frågor med. De saknar svenska nätverk och behöver både kunskaper om olika gymnasieprogram och praktiska och konkreta erfarenheter och upplevelser av utbildning och arbetsliv för att kunna skapa sig bilder av vilka möjligheter som finns. menar att om målsättningen med studie- och yrkesvägledning ska tas på allvar behöver den orga- niseras i en vidare mening, där frågor om utbildning och arbetsliv inte enbart behandlas i individuella samtal vid enstaka tillfällen utan också sker inom ramen för undervisningen. visar i sin avhandling80 att skolan brister i kom- munikationen och samarbetet med föräldrar till nyanlända elever. Utbildning blir ett alternativ först när de unga upptäckt att det är svårt att få ett jobb utan ytterligare studier. 78Att bana vägen mot framtiden – karriärval och vägledning i individuellt och politiskt perspektiv. L. , s. 225. 79Att skapa framtid – En analys av interaktionen i studie- och yrkesvägledande samtal med unga i migration. 80De förstod aldrig min historia: unga vuxna med migrationsbakgrund om skolmisslyckande och övergångar mellan skola och arbete. vikten av institutionellt stöd, och olika former av vuxenutbildning för att öka möjligheterna till arbete eller ge behörighet till hög- skolestudier. Avhandlingen visar också att enbart studie- och yrkes- vägledning i form av enstaka samtal och kortare informationsinsatser inte är tillräckligt. Någon form av återkommande, strukturerad under- visning är en nödvändighet för elever som har migrationsbakgrund, och i ännu högre grad om de är nyanlända och dessutom inte har tillgång till utbildningskapital i familjen. Även forskaren resultat pekar på hur betydelsefullt det är att inkludera såväl vårdnadshavare och beakta elevernas bakgrund i studie- och yrkes- vägledning för nyanlända elever.81 Internationellt finns lång erfaren- het av arbete med nyanlända och vägledning. Som exempel kan nämnas den indiske psykologen och , professor i pedagogisk psykologi vid , beskrivit hur viktig förståelsen är för hur normer och förväntningar påverkar de karriärval vi gör. Det är viktigt att framhålla betydelsen av att nyanlända elever och även deras vårdnadshavare får kunskaper om den svenska arbets- marknaden. Dels hur efterfrågan ser ut och dels yrkenas karaktär i . Det finns yrken som i andra länder anses vara smutsiga och farliga och därmed får låg status men som i innebär bättre arbetsförhållanden och högre status samt lön. Det kan alltså konstateras att nyanlända elevers behov av studie- och yrkesvägledning är stort. De nyanlända som påbörjar sin utbildning i senare årskurser är en särskilt utsatt grupp. På förväntas de komma ikapp sina svenska klasskamraters ämneskunskaper på ett språk som de inte kan och dessutom i en ny kultur och skolsystem. Redan då en sådan elev börjar i den svenska kan skolan i många fall konstatera att elevens möjligheter att bli behörig till gymnasieskolans nationella program är starkt begränsade. 81”Här i måste man gå i skolan för att få respekt”: Nyanlända ungdomar i den svenska gymnasieskolans introduktionsutbildning. 82Handbook of Career Development. G. Arulmani, A. J. Bakshi, F. T. Leong & T. Watts. 83www1.udel.edu/educ/gottfredson måste skolan på ett tidigt stadium göra en långsiktig planering för dessa elevers skolgång för att öka deras möjligheter att komma vidare i utbildningssystemet och inte fastna i återvändsgränder. Regeringen konstaterar, i prop. 2017/18:194, Fler nyanlända ska uppnå behörig- het till gymnasieskolan och kvaliteten i förskola och fritidshem ska stärkas, att nyanlända elever kan ha ett extra stort behov av studie- och yrkesvägledning. En ny reglering har därför införts i skollagen om att varje nyanländ elev som påbörjar sin skolgång i högstadiet i och i specialskolan ska få en individuell studieplan i samband med den inledande bedömningen. Någon närmare regler- ing om elevens rätt till studie- och yrkesvägledning har dock inte införts i samband med detta. Nyanlända elever i gymnasieåldern Nyanlända elever i gymnasieålder studerar oftast på språkintroduk- tion. av alla elever i åldersgruppen 16–kom till . Språkintroduktion var under /2017 gymnasieskolans fjärde största program med 35 863 ele- ver.84 fanns drygt 32 000 elever registrerade på språkintroduktion. Enligt preliminära statistik är motsvarande antal för /2019 22 500 elever. Det är det introduktionsprogram med den lägsta andelen elever () som övergår till ett nationellt program.85 Programmet finns i 245 av landets 290 kommuner. Flera signaler tyder på att det finns svårigheter för nyanlända elever att ta sig vidare från språk- introduktion och att kännedomen hos eleverna om fortsatta utbildningsvägar varierar. har det införts förtydliganden i skollagen om att när en nyanländ elev tas emot till språkintroduktion ska elevens kunskaper bedömas. Bedömningen ska göras skyndsamt så att en individuell studieplan kan upprättas från mottagandet. Resultatet av bedömningen ska ligga till grund för den 84PM Betyg och studieresultat 2016. Avser elever som började på introduk- tionsprogram 2011 och hur stor andel elever som övergått till nationellt program . 85Vårt gemensamma ansvar – för unga som varken arbetar eller studerar. individuella studieplanen.86 Skolinspektionens granskning av Språk- introduktion i gymnasieskolan87 visar att studie- och yrkesväg- ledningen ofta präglas av låga förväntningar och bristande tilltro till elevernas förmåga. Det leder till att en del elever får studera på en för låg nivå vilket i sin tur gör att det tar innan de kan söka vidare till annan utbildning. I vissa fall vägleds elever till att sänka sin ambitionsnivå vad gäller studier och yrkesliv. Detta fenomen har utredningen träffat på i flera sammanhang, inte endast när det gäller förväntningar på nyanlända elevers förmåga. Det benämns av vissa som cooling down-effekten och innebär att vägledaren i syfte att underlätta och hitta enkla lösningar, inte vidgar perspektiv eller ställer adekvata förväntningar som svarar mot elevens ambitionsnivå. Skolinspektionens granskning visade också positiva exempel där studie- och yrkesvägledning kommer in i tidigt skede, som en integrerad del i elevens utbildning under samverkan med studie- och yrkesvägledare och övrig skolpersonal. har ett relativt oflexibelt utbildningssystem som skapar svårigheter för nyanlända elever som snabbt vill komma vidare i sin utbildning och göra övergångar mellan utbildningar under terminstid. Hos många huvudmän har man dessutom svårt att få tag på studie- och yrkesvägledare, modersmålslärare eller studiehandledare på olika modersmål och personal till elevhälsan. Utredningen har mött flera exempel på hur man arbetar med ny- anlända och vägledning. Ett exempel handlar om att ge en ökad för- ståelse för det svenska skolsystemet och att vidga perspektiven när det gäller yrken och arbetsliv, samt att bidra till ökad självkännedom. Syftet är att förbereda och involvera de nyanlända i det svenska samhället och att skapa bilder av framtidsmöjligheter. Lektionerna leds av en studie- och yrkesvägledare. Eleverna delas in i grupper utifrån sitt språk, de får en s.k. språkkompis. Man arbetar med att översätta viktiga begrepp från de vanligaste 8–10 språken. Man an- vänder bilder, skriver på tavlan, visar kortare filmer och använder kroppsspråk och talar sakta. Man använder sig medvetet om olika pedagogiska metoder för att tala om och ta tillvara tidigare erfaren- heter i förhållande till den nya tillvaron i och bygger sakta upp förmågan att se möjligheter och att utveckla en karriärkompe- tens för att planera inför ett kommande arbetsliv. 8617 kap. 14 a § skollagen. 87Språkintroduktion i gymnasieskolan. Ett annat lokalt exempel är arbete med arbetslivskunskap i några kommuner i med stöd av Dua. Målet med projektet är att skapa en metod för arbetslivskunskap för nyanlända ungdomar på introduktionsprogram i gymnasieskolan. Fyra gymnasieskolor i tre kommuner är med i projektet. I projektet började man med att träffa rektor, därefter lärare och sedan ungdomarna själva som fick berätta hur de ser på arbetsmarknaden i och hur de ser på sin framtid. Mot ovanstående bakgrund skapades en metod med block för arbets- livskunskap utifrån ungdomarnas önskemål. Målet var att bredda ungdomarnas kunskap om olika utbildningsvägar och inom vilka yrkesområden det finns jobb. Ungdomarna kunde räkna upp fem yrkeskategorier medan det finns över 7 000 stycken yrkeskategorier till enligt Arbetsförmedling. I råder dessutom en arbets- kraftsbrist där företagarna skriker efter rätt kompetens. Projektet sökte efter goda exempel på arbetslivskunskap och märkte att många i sitter på varsin kammare och uppfinner hjulet om och om igen. Projektet byggde sedan upp ett material för arbetslivskunskap som bestod av 14 moduler som skulle ses som ett smörgåsbord som skolorna kunde välja ifrån utifrån behov. Exempel på moduler är Studiebesök på Arbetsförmedlingen, skriva CV, föreläsning av före- tagsrepresentanter med flera och kommunikation och sociala koder. Sammantaget framkommer en problembild som pekar på att ny- anlända elever i gymnasieskolan inte ges tillräckligt goda förutsätt- ningar för fortsatt utbildning, vilket riskerar att få negativa konse- kvenser för deras skolgång och framtidsmöjligheter. Med detta som bakgrund genomför Skolinspektionen en granskning av huvudmäns och skolors arbete för att ge nyanlända elever förut- sättningar att gå vidare i sina studier efter språkintroduktion. Gransk- ningen inriktas mot centrala förutsättningar för att skapa samman- hållna utbildningsvägar för nyanlända elever och där riskbilden visar att det finns brister. Elever som började på språkintroduktion 2011 och 2012 har följts upp . För perioden ett till efter studiestart visar uppföljningen att det endast var av ele- verna som gick vidare till ett nationellt program innan de fyllde . övergick till någon form av vuxenutbildning under perio- den. De nya lagreglerna om möjlighet till tillfälliga uppehållstillstånd för gymnasiestudier innebär också att nyanlända elevers behov av valkompetens är ännu större eftersom de måste kunna välja rätt utbildning från början för att öka möjlighet att få uppehållstillstånd. Om de väljer att läsa yrkeskurser inom ramen för yrkesintroduktion eller en sammanhållen yrkesutbildning inom ramen för vuxenutbild- ningen får de inte byta inriktning. Många unga nyanlända hinner inte slutföra språkintroduktionen innan de är då den övre gränsen går för att få börja läsa ett nationellt program inom gymnasieskolan. En knapp tredjedel av eleverna gick direkt från språkintroduktion till vuxenutbildning. Av de elever som går vidare till ett nationellt pro- gram är det även långt ifrån alla som uppnår en gymnasieexamen inom gymnasieskolan.88 Vuxenutbildningen har därmed en viktig roll även för denna grupp i deras fortsatta studier. Att erbjuda utbildning för nyanlända eller utrikesfödda har blivit en allt större del av komvux ansvar. Utöver nyanlända finns det ett stort antal andra utrikes födda i vuxenutbildningen. 2017 studerade cirka 235 000 elever på grundläggande och gymnasial nivå i komvux. Över en period har komvux på grundläggande och gymnasial nivå ökat med drygt 45 000 elever. Elevökningen i komvux fortsatte . är av eleverna på grundläggande nivå och av eleverna på gymnasiala nivå utrikes födda.89 Antalet elever i utbildning i svenska för invandrare (sfi) har ökat kraf- tigt och 2017 var det 163 175 elever registrerade i sfi. Vidare förväntas fler personer anvisas att söka och delta i komvux eller motsvarande inom ramen för etableringsprogrammet genom den s.k. utbildningsplikten. fick i regleringsbrevet för 201790 i uppdrag av reger- ingen att genomföra en kartläggning av målgruppen unga nyanlända under , målgruppens utbildningsbehov inom den kommunala vuxenutbildningen och hur dessa behov kan mötas. Inom ramen för uppdraget genomförde en enkät till kommuner där det ställdes en öppen fråga om vilka utbildningsbehov gruppen nyanlända under har, och vad som skiljer gruppens behov gentemot övriga 88Uppföljning av språkintroduktion. Beskrivande statistik på nationell nivå och nyanlända elevers övergångar till och från språkintroduktion. 89Elever, kursdeltagare och studieresultat i grundläggande och gymnasial vuxenutbildning . 90Dnr U2016/01673/GV, U2016/01708/S, U2016/04154/GV. studerande i komvux. beskriver i redovisningen av upp- draget91 att flera kommuner utöver behovet av mer struktur och lärarledd undervisning nämner att det även finns ett behov av mer struktur och lärarledd undervisning samt att det finns vissa svårig- heter med att erbjuda rätt koncept av utbildningsupplägg för mål- gruppen. Bland kommunernas svar uttrycks också behov av studie- vägledning, studieteknik och datorvana. I redovisningen belyser även att det förekommer en hel del diskussion om hur utbildningssystemet bäst möter nyanlända som åldersmässigt ligger i gränsytan mellan gymnasieskolan och komvux.92 Flera kommuner pekar på att dagens situation i många fall är otillfredsställande vad gäller den delgrupp nyanlända som är i gymnasieåldern när de kom- mer till , men som inte hinner uppnå behörighet till gym- nasieskolans nationella program innan de har passerat gymnasie- skolans åldersgräns. Komvux är en viktig möjlighet för denna grupp. Men, enligt flera aktörer, förekommer problem och svårigheter av olika slag när det gäller denna grupps inträde i komvux. En av de svårigheter som påtalats är att det ibland uppstår ett glapp i tiden mellan gymnasiestudierna och komvux-studierna, och att detta glapp innebär en stor risk för minskad studiemotivation. Ett uppehåll kan ha stor negativ verkan i en ung persons liv. En orsak till att glapp uppstår, som framkommit i kontakter med olika aktörer, är att kontakterna och samverkan mellan gym- nasieskolan och komvux i vissa fall är otillräckliga. En annan svårighet som framkommit avseende gränsytan mellan gymnasieskolan och komvux är att en del elever tappar motivationen i gymnasieskolan när de inser att de inte kan börja på ett nationellt program. Den personliga inställningen och motivationen i detta läge påverkas sannolikt av vilken kunskap man har om komvux, och om andra studievägar vid sidan av gymnasieskolan. I flera kommuner finns en stor medvetenhet om detta, och det finns olika exempel på att huvudmän för gymnasieskolan satsar på att rikta språkintroduk- tionen för äldre elever mot komvux (eller mot arbetsmarknaden) och på att huvudmän för gymnasieskolan eller komvux satsar på att 91Skolverkets redovisning av uppdrag om nyanlända under och deras utbildningsbehov inom komvux, U2016/01673/GV, U2016/01708/S, U2016/04154/GV. 92Som huvudregel är en vuxen behörig att delta i komvux på grundläggande och gymnasial nivå det år han eller hon fyller , om han eller hon i övrigt uppfyller föreskrivna villkor (jfr 20 kap. 20 § skollagen). Om det finns särskilda skäl kan också den som är yngre vara behörig att tas emot om det med hänsyn till den sökandes personliga förhållanden finns särskilda skäl (3 kap. 2 § förordningen [2011:1108] om vuxenutbildning). stärka studie- och yrkesvägledningen och samhällsorienteringen för dessa målgrupper. I redovisning ges exempel på särskilda insatser avseende gränsytan mellan gymnasieskolan och komvux, ett exempel är ett särskilt spår inom språkintroduktion för elever som inte hinner påbörja ett nationellt program . Detta spår riktas mer mot arbetsmarknaden och mot komvux och folkhög- skola än mot fortsatta studier inom gymnasieskolan. Motivet för detta initiativ var att man såg att många av de ungdomar som inte skulle hinna bli behöriga till nationella program i gymnasieskolan tappade motivationen när de blev medvetna om att de inte skulle kunna fortsätta i gymnasieskolan. Syftet är att visa för eleverna att det finns många möjligheter inom komvux och i arbets- livet, och att på så sätt medverka till fortsatt studiemotivation. Detta spår inom språkintroduktionsprogrammet innehåller också mycket samhällsinformation. Skolan gör vidare en kartläggning av hur långt eleven har kommit i sin utbildning, som komvux sedan får ta del av för att kunna planera ett mottagande på ett smidigt sätt och för att undvika att övergången mellan skolformerna blir ett glapp. Ett annat exempel är prova på och tidig inblick i komvux-utbild- ningar, där bl.a. möjligheten att prova på vårdutbildning på olika nivåer ges inom ramen för språkintroduktionen och en inriktning inom introduktionsprogrammet yrkesintroduktion. I enkäten till kommu- nerna ställde även en öppen fråga om kommunerna har goda exempel på hur komvux kan möta behoven hos nyanlända under . En kommun beskriver att de anordnar studiebesök på komvux för eleverna på språkintroduktion så att eleverna ska få en bättre bild av och förståelse av vad studier på komvux innebär. En ytterligare kommun beskriver att språkintroduktion, sfi och komvux finns i samma byggnad vilket ökar möjligheterna till en bra dialog och övergångar när eleverna ska byta utbildningsform. Det är tydligt att många elever i skolväsendet upplever att val av inriktning och vidare studier är svårt. Det är också tydligt att alla elever inte har tillgång till studie- och yrkesvägledning efter önske- mål och behov. Utredningens arbete visar att det varierar stort i vilken utsträckning elever får tillgång till individuell vägledning. varierande tillgången är problematisk ur ett likvärdighetsperspektiv då alla elever inte får möjlighet att välja på samma villkor. som är väl underbyggda ökar barns och ungdomars motivation att fullfölja sin utbildning och minskar därmed både den enskildes och samhällets ekonomiska och sociala kostnader. Det finns många olika skäl till bristerna men utredningens analys är att det till viss del handlar om bristande kunskap hos skolans personal om vad studie- och yrkesvägledning är och nyttan av den både för elever och samhälle. Många lärare och rektorer ser endast vägledningen i den snäva bemärkelsen och därmed som ett ansvar endast för studie- och yrkesvägledaren. Vägledning i vid bemärkelse har svårt att få genomslag, kanske därför att man inte alltid ser värdet av den eller förstår vad den syftar till. Man ser heller inte de möjlig- heter som vägledningen ger, som en del i skolans jämställdhets- arbete, som ett instrument för skolans kompensatoriska uppdrag eller som ett bidrag i arbetet för nyanlända elever eller de elever som är i behov av särskilt stöd. De vinster som finns att göra med hjälp av studie- och yrkesvägledningen, genom att underlätta övergångar mellan olika skolformer och mellan skola och arbetsliv är inte heller uppenbara. blir därmed en icke prioriterad företeelse och omfattas vare sig av huvudmannens och rektors styrning eller av kvalitetsarbetet. Detta får allvarliga konsekvenser utifrån flera olika perspektiv. Det drabbar individer, särskilt de med de största svårigheterna. Det drabbar samhället i form av ökade kostnader och det drabbar arbetsmarknaden genom bristande kompetensförsörjning. Förutom bristande kunskaper beror det också på att regelverket är otydligt och inte ger huvudmän och rektorer tillräckligt tydlig ledning i vad som förväntas av dem. När rektor och huvudman inte vet vad det är man ska styra mot blir styrningen därefter. Huvudmän tolkar regleringen olika och så som lagstiftningen ser ut är det möjligt att leva upp till kraven i skollagen utan att dess syfte uppfylls, dvs. elever kan mycket väl ha tillgång till studie- och yrkesvägledning men inte i den omfattning som de har behov av. Detta beror på att elevernas behov inte i tillräcklig utsträckning inventeras och analyseras, vare sig av rektorn eller huvudmannen. Det råder också osäkerhet kring vad formuleringen ”tillgång till personal med sådan kompetens att deras behov av vägledning inför val av framtida utbildnings- och yrkesverksamhet kan tillgodoses” betyder i realiteten och utred- ningen bedömer därför att denna skrivning behöver förtydligas. Det behöver också förtydligas vad som menas med vägledning i snäv och vid bemärkelse för att säkerställa att elever ges tillgång till både och. För att säkerställa att studie- och yrkesvägledningen är hela skolans ansvar behöver även ansvarsfördelningen tydliggöras. Det måste stå helt klart för alla vad det är som elever och presumtiva elever ska ha tillgång till, vad de ska erbjudas, vem som ska erbjuda vad och i vilken omfattning. 6Ansvarsfördelning, organisation och samverkan I det här kapitlet redogör utredningen för hur styrningen och led- ningen av studie- och yrkesvägledningen fungerar och hur resurser för vägledning fördelas hos huvudmännen. Vidare presenteras några olika modeller för hur studie- och yrkesvägledningsarbetet organi- seras och hur samverkan med externa aktörer ser ut. 6.1Hur fungerar styrning och ansvarsfördelning ? Alla barns och elevers rätt till en likvärdig utbildning är en av de grundläggande byggstenarna i det svenska skolväsendet. I kravet på likvärdighet ligger även att hänsyn ska tas till barns och elevers olika förutsättningar och behov.1 En strävan ska vara att uppväga skillnader i barnens och elevernas förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen. Av regeringens jämställdhetspolitiska mål om jämställd utbildning framgår att kvinnor och män, flickor och pojkar ska ha samma möj- ligheter och villkor när det gäller personlig utveckling. Det handlar om att ha jämställda förutsättningar att utveckla intressen, ambitioner och att nå sin fulla potential utan att hindras av strukturer, fördomar och stereotypa föreställningar utifrån kön. Det finns ett särskilt ansvar inom skolväsendet att främja personlig utveckling.2 2009/10:165 s. 638. 2Makt, mål och myndighet – feministisk politik för en jämställd framtid, 2017–2020. Skrivelse 2016/17:10. Ansvarsfördelning, organisation och samverkan