sou · H7B344 · 2019-11-04 00:00:00 — Kompetens inom området beteendeekonomi enligt första stycket 3 kan vara akademisk examen i nationalekonomi eller motsvarande med beteendeekonomisk inriktning, eller motsvarande kunskaper. Kompetensen kan också ha förvärvats genom arbete eller uppdrag i likartad verksamhet som den som myndigheten bedriver. Kompetens inom juridik med anknytning till myndighetens upp- gifter i första stycket 4 tar bland annat sikte på områdena förvalt- ningsrätt inklusive myndighetsstyrning, finansiell rätt inklusive regelefterlevnad och upphandlingsrätt. Samtliga kompetenser ska finnas representerade i styrelsen. Andra stycket motsvarar 3 kap. 2 § tredje stycket lagen om all- männa pensionsfonder (prop. 999/2000:46 s. 161). Övervägandena finns i avsnitten 13.6.4 och 13.6.5. En styrelseledamot utses längst för tiden till dess resultaträkning och balansräkning fastställts under tredje kalenderåret när leda- moten utsågs. I paragrafen finns bestämmelser om styrelseledamöternas mandat- period. Paragrafen motsvarar 3 kap. 4 § lagen om allmänna pensions- fonder (prop. 1999/2000:46 s. 161 f.). Övervägandena finns i avsnitt 13.6.4. Regeringen får entlediga en ledamot . En ledamot ska entledigas , om ledamoten begär det. Om en ledamot entledigas eller leda- motens uppdrag annars upphör , ska en ny ledamot utses. I paragrafen finns bestämmelser om hur styrelseledamöter entledigas. Paragrafen motsvarar delvis 3 kap. 5 § lagen om allmänna pensions- fonder. Skillnaden är att en ny ledamots mandattid inte begränsas av den entledigade ledamotens återstående mandattid. Övervägandena finns i avsnitt 13.6.4. Ordföranden ska se till att styrelsen sammanträder i den omfattning som behövs. Om en styrelseledamot begär det, ska ordföranden sammankalla styrelsen. Kallelse till sammanträde utfärdas av ordföranden. I kallelsen ska de ärenden anges som ska behandlas vid sammanträdet. I paragrafen finns bestämmelser om styrelsens sammanträden. Para- grafen motsvarar i allt väsentligt 3 kap. 6 § lagen om allmänna pensionsfonder (prop. 1999/2000:46 s. 162). Övervägandena finns i avsnitt 13.6.4. Styrelsen är beslutför om fler än ledamöter är när- varande. Beslut får inte fattas i ett ärende om inte, såvitt möjligt, samtliga ledamöter dels har fått tillfälle att delta i ärendets behandling, dels har fått ett tillfredsställande underlag för att avgöra ärendet. Som styrelsens beslut gäller den mening som fler än hälften av de närvarande röstar för vid sammanträdet eller, vid lika röstetal, den mening som ordföranden ansluter sig till. Är styrelsen inte fulltalig ska de som röstar för beslutet dock utgöra fler än en tredjedel av styrelseledamöter. Vid styrelsens sammanträden ska protokoll föras. Protokollen ska undertecknas av ordföranden och den ledamot som styrelsen utser. Om någon ledamot i samband med beslut anmäler skiljaktig mening ska den antecknas i protokollet. Iparagrafen finns bestämmelser om hur styrelsen fattar beslut. Para- grafen motsvarar i huvudsak 3 kap. 7 § lagen om allmänna pensions- fonder (prop. 1999/2000:46 s. 162 f.). Skillnaden är att det i paragra- fen inte anges att en jävig ledamot inte ska anses som närvarande. Att så är fallet framgår av 17 § förvaltningslagen (2017:900). Övervägandena finns i avsnitten 13.6.4 och 13.6.8. Styrelsen ska utse en fonddirektör som är myndighetschef. Fonddirek- tören ska utses på grundval av sin kompetens att främja myndighetens uppgifter. Fonddirektören ska ha hand om den löpande verksamheten enligt styrelsens riktlinjer och anvisningar. Frågor om bisyssla som avses i 7 a–7 d §§ lagen (1994:260) om offent- lig anställning och frågor om skiljande från anställningen enligt 33 § första stycket samma lag ska prövas av styrelsen när det gäller fonddirektören. I paragrafen finns bestämmelser om myndighetschefen. I första stycket anges att styrelsen ska utse en fonddirektör och att denna är myndighetschef. Fonddirektören ska utses på grundval av sin kompetens att främja myndighetens uppgifter. Fonddirektören ansvarar för myndighetens löpande verksamhet enligt styrelsens riktlinjer och anvisningar. Begreppet den löpande verksamheten har samma innebörd som den löpande förvaltningen enligt 3 kap. 9 § lagen om allmänna pensionsfonder (prop. 1999/2000:46 s. 124). Fonddirektören har ingen självständig rätt att företräda myndig- heten utan härleder sin behörighet från styrelsen, se 9 §. Av andra stycket framgår att vissa anställningsfrågor prövas av styrelsen vilka annars skulle ha prövats av regeringen (jämför 3 § anställningsförordningen [1994:373]). Övervägandena finns i avsnitt 13.6.6. Styrelsen får uppdra åt en enskild ledamot, fonddirektören eller någon annan att avgöra ärenden som inte 1.avser föreskrifter, eller 2.är av större betydelse eller principiell karaktär. Styrelsen ska ange vilken behörighet ett uppdrag enligt första stycket medför. Beträffande den som inte är styrelseledamot gäller vad som sägs i 3 § andra stycket andra och tredje meningarna. I paragrafen finns bestämmelser om delegering. Paragrafen mot- svarar delvis 3 kap. 10 § lagen om allmänna pensionsfonder (se prop. 1999/2000:46 s. 163). Med föreskrifter i första stycket 1 avses föreskrifter om valarkitek- turen för premiepensionssystemet (se 64 kap. § socialförsäk- ringsbalken). Begreppen större betydelse och principiell karaktär i första stycket 2 har samma innebörd som i 4 § 5 myndighetsförordningen. Med ärenden som är av större betydelse eller principiell karaktär avses till exempel ärenden om årsredovisning, delårsrapport och budgetunderlag. Även beslut som har större ekonomisk betydelse eller om den strategiska och långsiktiga planeringen av verksamheten är att anse som frågor av större betydelse eller principiell karaktär. Det ankommer på styrelsen att avgöra vilka ärenden som är av större betydelse eller principiell karaktär. Den som är underårig, har förvaltare, är i konkurs eller har näringsförbud får inte uppdras att avgöra ärenden. Förvaltningslagens jävsbestämmelser gäller för den som tar del i handläggningen av ett ärende hos myndigheten. Delegering bör i första hand ske i myndighetens arbetsordning men kan också ske i särskilda beslut. Styrelsen får tillåta att fond- direktören vidaredelegerar sin rätt till annan befattningshavare på myndigheten. Övervägandena finns i avsnitten 13.6.7 och 13.6.8. Regeringen bestämmer arvoden och andra ersättningar till ledamöterna i styrelsen. I paragrafen finns bestämmelser om styrelseledamöternas ersätt- ningar. Paragrafen motsvarar 3 kap. 11 § lagen om allmänna pensions- fonder (prop. 1999/2000:46 s. 164). Övervägandena finns i avsnitt 13.6.4. Vid myndigheten ska personalföreträdare ha rätt att närvara och yttra sig vid all handläggning i styrelsen. Regeringen kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen föreskriva om vad som ska gälla om personalföreträdare hos myndigheten. I paragrafen finns bestämmelser om personalföreträdare i myndig- hetens styrelse. Med personalföreträdare i första stycket avses detsamma som i 2 § personalföreträdarförordningen (1987:1101). I andra stycket finns en upplysningsbestämmelse om föreskrifter som kan meddelas av regeringen. I bestämmelsen anges att reger- ingen kan meddela föreskrifter om att myndigheten ska tillämpa personalföreträdarförordningen. Övervägandena finns i avsnitt 13.6.9. Hos myndigheten ska det finnas en personalansvarsnämnd. Fond- direktören är ordförande i nämnden. Nämnden ska därutöver bestå av personalföreträdarna och de ledamöter som myndigheten utser. ska vad gäller andra anställda än fond- direktören pröva frågor om 1.skiljande från anställning på grund av personliga förhållanden, när anställningen inte är en provanställning, är beslutför när ordföranden och minst hälften av de andra ledamöterna är närvarande. I paragrafen finns bestämmelser om myndighetens personalansvars- nämnd. I första stycket föreskrivs att det ska finnas en personalansvars- nämnd vid myndigheten och att fonddirektören är dess ordförande. Nämndens sammansättning är densamma som enligt 25 § andra stycket myndighetsförordningen. I andra stycket föreskrivs att nämnden ska pröva vissa anställ- ningsfrågor rörande andra anställda än fonddirektören. Frågor rörande fonddirektören prövas antingen av styrelsen enligt 8 § andra stycket eller av enligt 34 § första stycket 2 lagen om offentlig anställning. De frågor nämnden ska pröva är desamma som enligt 25 § första stycket myndighetsförordningen. Reglerna om disciplinansvar finns i 14–22 §§ lagen om offentlig anställning. Reglerna om beslutsförhet i tredje stycket motsvarar 26 § myn- dighetsförordningen. Övervägandena finns i avsnitt 13.6.9. Myndigheten förvaltar fonder för de ändamål som framgår av bestäm- melserna om premiepension i socialförsäkringsbalken. Förvaltningen ska utföras uteslutande i pensionsspararnas intresse. I paragrafen finns bestämmelser om ändamålet med myndighetens förvaltning av fonder. Paragrafen motsvarar i allt väsentligt 5 kap. 1 § första stycket lagen om allmänna pensionsfonder. De fonder som avses är byggstensfonderna AP 7 Aktiefond och AP 7 Räntefond som kombineras i fondportföljerna AP 7 Såfa (för- valet) samt de tre riskprofilerna Offensiv, Balanserad och Försiktig. kan föra över medel till fonderna med stöd av 64 kap. 18 § första stycket 2 socialförsäkringsbalken. Övervägandena finns i avsnitt 13.5. När medel förs över med stöd av 64 kap. 23 § tredje stycket social- försäkringsbalken, ska pensionsspararen kunna bestämma att medlen ska 1.placeras i en eller flera angivna fonder som förvaltas av myn- digheten enligt 1 §, 2.fördelas mellan fonderna utifrån pensionsspararens ålder, eller 3.fördelas mellan fonderna utifrån den risknivå som pensions- spararen anger. När medel förs över med stöd av 64 kap. 24 §, 26 § andra stycket eller 27 a § andra stycket andra meningen och tredje stycket social- försäkringsbalken, ska medlen fördelas mellan fonderna utifrån pen- sionsspararens ålder. I paragrafen finns bestämmelser om de fonder och fondportföljer som myndigheten förvaltar. Paragrafen motsvarar i allt väsentligt 5 kap. 1 § andra och tredje styckena lagen om allmänna pensions- fonder (prop. 2009/10:44 s. 80 f.). I första stycket anges att myndigheten ska tillhandahålla pensions- spararna möjlighet att bestämma att deras premiepensionsmedel ska förvaltas i förvalet, någon av byggstensfonderna eller någon av risk- profilerna. I andra stycket hänvisas till bestämmelser i socialförsäkrings- balken enligt vilka premiepensionsmedlen ska placeras i förvalet. Övervägandena finns i avsnitt 13.5. Myndigheten får ur var och en av fonderna som förvaltas enligt 1 § ta ut medel för de förvaltningskostnader som uppkommit för respektive fond. Om kostnaderna avser flera av fonderna ska de fördelas mellan fonderna på ett skäligt sätt. I paragrafen finns bestämmelser om finansieringen av myndighetens förvaltning av fonderna. Paragrafen motsvarar 5 kap. 1 § fjärde stycket lagen om allmänna pensionsfonder (prop. 2009/10:44 s. 80). Övervägandena finns i avsnitt 13.5. Myndigheten ska ta emot medel till och betala ut medel från de fonder som förvaltas enligt 1 § enligt de anvisningar som Pensionsmyndig- heten lämnar. Myndigheten ska ingå samarbetsavtal med Pensions- myndigheten enligt 64 kap. 3 § andra stycket 1 socialförsäkringsbalken. I paragrafen finns bestämmelser om myndighetens och Pensions- myndighetens samarbete om fondhandel. Paragrafen motsvarar del- vis 5 kap. 1 § femte stycket och 2 § första stycket lagen om allmänna pensionsfonder. ska reglera de frågor som krävs för myndig- heternas samarbete. Det kan till exempel avse rutiner för överföring av information och medel samt tekniska lösningar som ska användas för sådan överföring. Övervägandena finns i avsnitten 13.5 och 13.7.1. Fondbestämmelserna för de fonder som förvaltas enligt 1 § får inte tillåta att medel delas ut till någon annan än . Myndigheten får inte heller genom fonderna utöva sådan fondverksam- het som avser förvaltning av specialfonder enligt 12 kap. lagen (2013:561) om förvaltare av alternativa investeringsfonder. I paragrafen finns bestämmelser om fondbestämmelserna för de fonder som myndigheten ska förvalta enligt 1 §. Paragrafen mot- svarar 5 kap. 2 § andra stycket lagen om allmänna pensionsfonder (prop. 2009/10:44 s. 81). Övervägandena finns i avsnitten 13.5 och 13.6.1. Myndigheten får inte till de fonder som förvaltas enligt 1 § förvärva så många aktier i ett svenskt eller utländskt aktiebolag att röstetalet för aktierna, tillsammans med dessa fonders övriga aktier i samma bolag, överstiger av röstetalet för samtliga aktier i bolaget. I paragrafen finns bestämmelser om röstandelsbegränsning avseende aktier som myndigheten förvärvar till de fonder som myndigheten ska förvalta enligt 1 §. Paragrafen motsvarar 5 kap. 3 § lagen om allmänna pensionsfonder (prop. 2009/10:44 s. 81). Övervägandena finns i avsnitten 13.5 och 13.6.1. Myndigheten får rösta för sådana aktier i ett svenskt aktiebolag som den förvärvat till de fonder som förvaltas enligt 1 § endast när kravet på långsiktigt hög avkastning eller behovet av att trygga placeringarnas säkerhet inte kan tillgodoses på något annat sätt. I paragrafen finns bestämmelser om utövande av rösträtt för aktier som de fonder som myndigheten förvaltar enligt 1 § innehar. Paragrafen motsvarar 5 kap. 4 § lagen om allmänna pensionsfonder (prop. 2009/10:44 s. 81). Övervägandena finns i avsnitten 13.5 och 13.6.1. De fonder som myndigheten förvaltar enligt 1 § ska vara indelade i andelar. Alla andelar i en fond ska vara lika stora. Värdet av en fondandel är fondens värde delat med antalet fond- andelar. Fondernas tillgångar ska värderas med ledning av gällande marknadsvärde. Myndigheten ska beräkna fondandelsvärdet och underrätta om värdet. När medel tillförs någon av fonderna, ska myndigheten utfärda fondandelar till . När medel betalas ur någon av fonderna, ska det ske genom inlösen av fondandelar. I paragrafen finns bestämmelser om fondandelar och inlösen av fondandelar. Paragrafen motsvarar 5 kap. 5 § lagen om allmänna pensionsfonder (prop. 2009/10:44 s. 81). Övervägandena finns i avsnitten 13.5 och 13.6.1. Fondmedlen ska, vid vald risknivå, placeras så att långsiktigt hög avkast- ning uppnås. I paragrafen finns bestämmelser om målet för placeringsverksam- heten. Paragrafen motsvarar 5 kap. 6 § lagen om allmänna pensions- fonder som hänvisar till 4 kap. 1 § andra stycket andra meningen samma lag (prop. 2009/10:44 s. 81). Övervägandena finns i avsnitten 13.5 och 13.6.1. Myndigheten ska fastställa en verksamhetsplan för verksamheten enligt detta kapitel. Denna ska innehålla riktlinjer för placeringsverk- samheten och en riskhanteringsplan. Riktlinjerna för placeringsverksamheten ska innehålla strategier för hur målet i 9 § ska uppnås. Riskhanteringsplanen ska beskriva de huvudsakliga risker som är förenade med placeringsverksamheten och hur dessa risker ska hanteras. Det ska vidare finnas interna instruktioner för hantering av dessa risker. Riskhanteringsplanen och instruktionerna ska följas upp löpande. Iparagrafen finns bestämmelser om verksamhetsplan. Paragrafen mot- svarar i allt väsentligt 4 kap. 2 § lagen om allmänna pensionsfonder (prop. 2017/18:271 s. 35). Övervägandena finns i avsnitten 13.5 och 13.6.1. Myndigheten får uppdra åt ett värdepappersinstitut eller någon annan kapitalförvaltare, som i sitt hemland står under betryggande tillsyn av en myndighet eller något annat behörigt organ, att förvalta fondernas tillgångar. Paragrafen innehåller bestämmelser om förvaltningsuppdrag. Para- grafen motsvarar 4 kap. 18 § lagen om allmänna pensionsfonder (prop. 2017/18:271 s. 38). Övervägandena finns i avsnitten 13.5 och 13.6.1. Följande bestämmelser i lagen (2004:46) om värdepappersfonder ska gälla för förvaltningen av fonderna: –2 kap. 18 § om förbud för vissa personer med insynsställning att handla med en värdepappersfond, –2 kap. 21 § första stycket om skadestånd, –4 kap. 2 § om företrädare för andelsägarna i en värdepappersfond m.m., –4 kap. 8 och 9 §§ om upprättande och godkännande av fond- bestämmelser, –4 kap. 13 § första stycket om inlösen av fondandelar, –4 kap. 15–28 §§ om information om en värdepappersfond, samt –5 kap. 1, 3–19 och 21–25 §§ om placering av medel i en värde- pappersfond m.m. Vid tillämpningen av de bestämmelser som anges i första stycket ska fonderna anses som värdepappersfonder och som fondandelsägare. Det som föreskrivs om fondbolag ska avse myndig- hetens verksamhet enligt detta kapitel. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får, utom såvitt avser 2 kap. 18 § om förbud för vissa personer med insynsställ- ning att handla med en värdepappersfond och 2 kap. 21 § första stycket om skadestånd, meddela föreskrifter om avvikelser från de bestäm- melser som anges i första stycket och i ett enskilt fall besluta om undan- tag från dessa bestämmelser. I paragrafen finns bestämmelser om att myndigheten vid förvalt- ningen av fonderna ska tillämpa vissa bestämmelser i lagen om värdepappersfonder. Paragrafen motsvarar i huvudsak 5 kap. 7 § lagen om allmänna pensionsfonder (prop. 2009/10:44 s. 81). Skill- naden är att 10 kap. 8 § lagen om värdepappersfonder inte ska gälla för revisorerna vid myndigheten. Detta är en följd av att myndig- heten inte längre ska stå under tillsyn. Övervägandena finns i avsnitten 13.5, 13.6.1 och 13.9.3. Myndigheten ska för räkning förvalta de medel som enligt 64 kap. 18 § andra stycket socialförsäkringsbalken har förts över till livränteverksamhet. Förvaltningen ska utföras i enlighet med in- struktioner. I paragrafen finns bestämmelser om myndighetens uppgift avseende livränteverksamhet. I första stycket föreskrivs att myndigheten ska utföra kapitalförvalt- ningen i livränteverksamheten för räkning. I andra stycket anges att myndigheten ska utföra kapitalförvalt- ningen enligt instruktioner. Pensionsmyndig- heten är försäkringsgivare och ansvarar för att förvaltningen sker enligt det regelverk som är tillämpligt för verksamheten. Exempelvis ska tillgångar som svarar mot de försäkringstekniska avsättningarna investeras på ett sätt som är lämpligt med hänsyn till åtagandenas art och löptid (se 3 kap. 4 § lagen [2017:230] om försäkringsverksamhet i premiepensionssystemet). Övervägandena finns i avsnitten 13.5 och 13.7.1 De medel som förvaltas enligt 1 § ska hållas avskilda från de medel som förvaltas enligt 3 kap. Kostnader som är gemensamma för förvaltningen enligt 1 § och för förvaltningen enligt 3 kap. 1 §, ska fördelas på ett skäligt sätt. I paragrafen finns bestämmelser om hanteringen av medel. I första stycket anges att medlen i livförsäkringsverksamheten ska hållas avskilda från de medel som förvaltas enligt 3 kap. I andra stycket anges hur gemensamma kostnader ska fördelas mellan verksamheterna. Den ena verksamheten får inte subventio- nera den andra. Om det uppstår kostnader som är gemensamma ska dessa fördelas mellan verksamheterna på ett skäligt sätt. Övervägandena finns i avsnitt 13.5. Förvaltningen ska utföras mot avgift. Avgiften ska bestämmas så att full kostnadstäckning uppnås. kostnader för avgifterna enligt första stycket är sådana kostnader för skötseln av premiepensionssystemet som avses i 64 kap. 37 § socialförsäkringsbalken. I paragrafen finns bestämmelser om hur verksamheten enligt 4 kap. ska finansieras. I första stycket föreskrivs att verksamheten enligt 1 § ska ske mot avgift från som beräknas enligt principen om full kostnadstäckning. Det betyder att avgifterna ska beräknas så att de helt täcker kostnaderna för förvaltningen (jämför 5 § andra stycket avgiftsförordningen [1992:191]). Andra stycket upplyser om att kostnader för avgifterna till myndigheten är sådana kostnader som ska finan- sieras genom avgifter som dras från pensionsspararnas tillgodo- havanden enligt 64 kap. 37 § socialförsäkringsbalken. Övervägandena finns i avsnitt 13.8.4. Myndigheten ska upphandla fonder till fondtorget för premiepensionen enligt 64 a kap. socialförsäkringsbalken. Myndigheten ska ingå sådana fondavtal som avses i 64 a kap. 3 § socialförsäkringsbalken. I paragrafen finns bestämmelser om myndighetens uppgift att upp- handla fonder till fondtorget för premiepensionen. I första stycket anges att myndigheten ska upphandla fonder till fondtorget för premiepensionen enligt 64 a kap. socialförsäkrings- balken. I andra stycket föreskrivs att myndigheten ska ingå fondavtal. Vad som avses med fondavtal framgår av 64 a kap. 3 § socialförsäkrings- balken. Av 64 kap. 3 e § samma balk följer att myndigheten även företräder staten i domstol i fråga om fondavtalen. Övervägandena finns i avsnitt 13.5. Myndigheten ska förvalta fondtorget för premiepensionen enligt 64 kap. 3 a–3 e §§ socialförsäkringsbalken. I paragrafen finns bestämmelser om myndighetens förvaltning av fondtorget för premiepensionen. Vad som ingår i att förvalta fondtorget framgår närmare av 64 kap. 3 a–3 e §§ socialförsäkringsbalken. Övervägandena finns i avsnitt 13.5. Myndigheten ska samverka med i frågor som rör 1.fondförvaltare som deltar i en upphandling av fonder till fond- torget för premiepensionen eller som myndigheten har ingått ett fond- avtal med, och 2.fonder som en fondförvaltare erbjuder i en upphandling eller som en fondförvaltare enligt ett fondavtal erbjuder på fondtorget för premie- pensionen. Myndigheten ska även samverka med och i frågor om konsumentskydd som rör fondtorget för premiepensionen. Vid samverkan enligt första och andra styckena ska myndigheten lämna de uppgifter som och behöver. I paragrafen finns bestämmelser om myndighetens samverkan med och . I första stycket 1 regleras samverkan med om fondförvaltare. I första stycket 2 regleras samverkan med om fonder. Med fonder, fondavtal och fondförvaltare i första stycket avses detsamma som i 64 a kap. 3 § socialförsäkringsbalken. I andra stycket anges att myndigheten ska samverka med såväl som i frågor som rör kon- sumentskydd. I tredje stycket föreskrivs en uppgiftsskyldighet för myndigheten i frågor om samverkan enligt första och andra styckena. Bestäm- melserna är sekretessbrytande (se 10 kap. 28 § offentlighets- och sekretesslagen [2009:400]). Övervägandena finns i avsnitten 10.4.4 och 13.7.4. Myndigheten förvaltar valarkitekturen för premiepensionssystemet enligt 64 kap. 26 a–26 f §§ socialförsäkringsbalken. Myndigheten ska löpande utvärdera och utveckla valarkitekturen för premiepensionssystemet. I paragrafen finns bestämmelser om myndighetens uppgift rörande valarkitekturen för premiepensionssystemet. I första stycket anges att myndigheten förvaltar valarkitekturen enligt 64 kap. 26 a–26 f §§ socialförsäkringsbalken. Med löpande utvärdera i andra stycket avses att analysera och bedöma hur väl valarkitekturen uppfyller sitt syfte (64 kap. 26 b § socialförsäkringsbalken). I detta ingår att regelbundet se över val- arkitekturen. För att utföra denna uppgift måste myndigheten följa beteendeekonomisk forskning, utvecklingen på de finansiella mark- naderna och pensionsspararnas beteenden inom premiepensions- systemet. Med utgångspunkt i detta ska myndigheten göra de ändringar i valarkitekturen som behövs. Valarkitekturen kan även behöva ändras till följd av till exempel förändringar i de regelverk som rör premiepensionssystemet. Övervägandena finns i avsnitten 5.5. och 13.5. Myndighetens räkenskapsår är kalenderår. I paragrafen finns bestämmelser om myndighetens räkenskapsår. Paragrafen motsvarar 6 kap. 1 § lagen om allmänna pensionsfonder (prop. 1999/2000:46 s. 173). Övervägandena finns i avsnitt 13.9.1. Myndigheten ska i överensstämmelse med god redovisningssed 1.löpande bokföra alla ekonomiska händelser, 2.se till att det finns verifikationer för alla bokföringsposter samt systemdokumentation och behandlingshistorik, 3.bevara all räkenskapsinformation samt sådan utrustning och så- dana system som behövs för att presentera räkenskapsinformationen, och 4.för varje räkenskapsår avsluta den löpande bokföringen med en årsredovisning enligt bestämmelserna i 3 §.