sou · H7B322 · 2019-04-29 00:00:00 — Baserat på detta bedömer jag att det finns en besparingspotential på 2 årsarbetskrafter vid Havs- och vattenmyndigheten. Arbete med det egna datavärdskapet Badvatten bedöms motsvara den kvarvarande 0,5 årsarbetskraften. De resurser som frigörs vid när arbetet med bl.a. datavärdsavtalen upphör bör användas för att förstärka Natur- vårdsverkets arbete med att samordna datavärdarna arbete. I denna uppgift ingår att driva gemensamma utvecklingsprojekt t.ex. för att öka användarvänligheten samt vägledning för verksamhetsutövare och kommuner. Dessa uppgifter innebär vissa utgifter, och jag bedömer att bör förstärkas med ytterligare 1 årsarbetskraft för detta arbete. Utgifter för att slutföra stödsystemen, t.ex. och Valideringstjänsten samt förvaltning av dessa gemensamma system, bör finansieras inom ramanslag eftersom det är pågående insatser som har bedrivits . Data från övriga aktörer De sammanlagda utgifterna för de nationella datavärdarna inom miljöövervakningen var 2016, se tabell 19.2. De förväntas öka , bl.a. med etableringen av flera 7Havs- och vattenmyndigheten, skriftligt underlag . 8Naturvårdsverket, e-brev . datavärdskap för arter och annan naturdata och är snart minst 10 mil- joner kronor . Jag föreslår att det behöver tydliggöras vilket ansvar som data- värdarna har för data som kommer från aktörer utanför staten, bl.a. från recipientkontroll och samordnad recipientkontroll. Det behöver också bli tydligt och enkelt för de som förväntas leverera data till datavärd. I flera av de nya datavärdsavtalen innefattas krav på datavärdar att ta emot data från andra aktörer. Exempelvis framgår av Havs- och vattenmyndighetens datavärdsavtal att datavärdskapen omfattar data från enstaka kartläggningar, recipientkontroll och forskningsinsatser av nytta för miljöförvaltningsarbetet.9 Denna utökade omfattning för datavärdarna är positiv eftersom den leder till ökat samutnyttjande av miljödata. Inledningsvis kan det dock leda till ökade kostnader för datavärdar att ta hand om ytterligare data. kommer slut- förandet av stödsystem såsom stationsregistret och valideringstjänsten att minska datavärdarnas arbete med att komplettera ofullständiga data. Havs- och vattenmyndigheten har tidigare gjort en kostnads- uppskattning av merkostnader för insamling av data från verksam- heternas recipientkontroll av yt- och grundvatten. Detta inkluderade bl.a. ökad kapacitet hos datavärdarna och ökad vägledning från myndigheterna. Havs- och vattenmyndighetens slutsats var att de ökade kostnaderna uppgick till som en tillfällig utgift samt i löpande utgifter.10 9Havs- och vattenmyndigheten, e-brev . 10Havs- och vattenmyndigheten, Ökad tillgänglighet från vattenanknuten recipientkontroll, . Tabell 1 och Bilaga 4. Baserat på Havs- och vattenmyndighetens rapport om recipient- kontroll från vatten är min bedömning att kostnaderna kommer att öka med mellan 5–i de fall där datavärdarna ska inkludera data från ytterligare aktörer. Till detta kommer för- modligen tillfälliga kostnader i intervallet 4–. Efter- som Havs- och vattenmyndigheten baserade sina beräkningar på de sju vattenrelaterade datavärdskapen leder detta till följande ungefär- liga ökade anslag per myndighet för datavärdskapen: •SLU (tre datavärdskap): i löpande utgifter, i tillfälliga utgifter. •SMHI (ett datavärdskap): i löpande utgifter, i tillfälliga utgifter. •SGU (tre datavärdskap11): i löpande utgifter, i tillfälliga utgifter. Till detta tillkommer datavärdskapet för luftkvalitet hos . Ut- över de data som luftvårdsförbunden redan rapporterar in behöver man utreda och bedöma lämplig kompensation för att ta emot övriga data. Tills en sådan utredning är gjord föreslår utredningen ett löpande påslag till på av kostnaden för detta data- värdskap, dvs. 11Naturvårdsverkets återrapportering för användning av anslaget 1:2 2016 listar tre datavärd- skap hos SGU, men verkar de som relaterar till miljögifter vara sammanslagna till ett. Då har SGU två datavärdskap. Se även kapitel 13 för en översikt av nuvarande datavärdar. *Utgifter från anslaget 1:2, ap 1 och 3. Se och Havs- och vattenmyndighetens återrapporteringar för användningen av anslaget 1:2 2016. **Tre datavärdskap är under etablering 2019, två vid SLU (Arter och Landskap) och ett vid (Fåglar och fjärilar). Uppskattad sammanlagd kostnad . har de nationella datavärdarna olika arbetssätt för att inhämta synpunkter från användare.12 Utredningen föreslår att varje datavärdskap bör inrätta ett formellt användarråd, men bedömer att dessa råd inte behöver särskild finansiering. bör finan- sieras av ramanslaget vid respektive myndighet. Utgifterna är begrän- sade. För uppgår som en jämförelse utgifterna till för arvode till rådets ordförande, samt utgifter för lunch och fika vid mötena. Vidare behövs en sekreterare som förbereder möten, med en arbetsomfattning på cirka 20–. Dessa begränsade utgifter bör rymmas inom myndigheternas existerande budgetramar.13 12Se kapitel 13. 13SCB, telefonintervju . Finansieringen av den regionala miljöövervakningen vid länsstyrelserna Utredningen föreslår att länsstyrelsernas miljöövervakning ska finan- sieras från anslaget 1:2 i en särskild anslagspost för respektive läns- styrelse, i stället för genom bidrag från . För och Havs- och vattenmyndigheten upphör bidragsadministrationen. Dessa besparingar uppskattas sammanlagt till intervallet 1–1,. Detta baseras på att Havs- och vattenmyndigheten uppskattar cirka 0,5 årsarbetskrafter för detta arbete,14 och uppskattar 2 årsarbetskrafter för samordning av den regionala miljöövervakningen.15 Därutöver bör uppgiften att samordna de nationella och regionala miljöövervakningsprogrammen flyttas till . Även för länsstyrelserna kommer detta förslag att innebära stora effektiviseringar. Nackdelarna med inomstatliga bidrag, t.ex. mellan , Havs och vattenmyndigheten och länsstyrelserna har beskrivits bl.a. i den statliga utredningen till effektivare miljöarbete:16 •Administration p.g.a. bidrag tar upp en betydande andel tid som i stället kunde ägnas åt uppdraget. •Att bidragsfinansieringen är ettårig skapar bl.a. arbetsrättsliga problem samt utmaningar i att långsiktigt planera verksamheten. •Länsstyrelserna får ibland vänta långt in på budgetåret innan beslut om bidrag tas, vilket minskar tiden för verksamheten att utföras. Om verksamheten inte hinner utföras inom budgetåret ska kvarvarande bidrag återbetalas till den utbeta- lande myndigheten. har avslutat en granskning av regeringens styr- ning av länsstyrelserna, där samma problem med inomstatliga bidrag tas upp. En av slutsatserna är att den omfattande bidragsfinansieringen står i vägen för länsstyrelserna att bedriva en effektiv, ändamålsenlig och kostnadseffektiv verksamhet.17 14Havs- och vattenmyndigheten, skriftligt underlag . 15Naturvårdsverket, e-brev . 16SOU 2015:43, Vägar till ett effektivare miljöarbete, kapitel 11.3. 17Riksrevisionen, Vanans makt – regeringens styrning av länsstyrelserna. RiR 2019:2, kapitel 4.3. Med mitt förslag om anslag till länsstyrelserna kommer att förbättra länsstyrelsernas möjligheter att planera och genomföra miljööver- vakning. Ansvaret för den nationella miljöövervakningen av grundvatten före- slås flyttas från Havs- och vattenmyndigheten till SGU. Detta inne- bär en omfördelning av utgifter mellan myndigheterna. finansieras övervakning av grundvatten från anslaget 1:2 anslagspost 3 Miljöövervakning m.m. – del till Havs- och vattenmyn- digheten. Dessa medel bör få en egen anslagspost som disponeras av SGU.18 Eftersom SGU har varit utförare av denna miljöövervakning borde det innebära en effektivisering att få finansieringen direkt. Någon förstärkning av SGU:s förvaltningsanslag borde därför inte behövas för att hantera det nya ansvaret. För Havs- och vattenmyndigheten uppstår en effektiviseringsvinst eftersom ingen administration eller samordning för miljöövervak- ning av grundvatten längre behövs. Denna besparing uppskattas till . Miljöövervakning av effekter av jordbruksdrift bör enligt mitt förslag i sin instruktion få till upp- gift att ansvara för bl.a. miljöövervakning av effekter av jordbruksdrift som finansieras genom anslaget 1:2 Miljöövervakning m.m., eftersom denna undersökning i hög grad är en näringsrelaterad miljö- övervakning. I likhet med andra likande verksamheter som finansieras genom särskilda anslag, t.ex. Riksskogstaxeringen eller inom respek- tive myndighets ramanslag, bör Miljöövervakning av effekter av jord- bruksdrift i fortsättningen finansieras av ramanslag. 18Havs- och vattenmyndighetens återrapportering av anslaget 1:2 2016. uppgick utgif- terna för övervakning av grundvatten från anslaget 1:2 till . Miljöövervakning av effekter av skogsbruk bör enligt mitt förslag i sin instruktion få till uppgift att ansvara för miljöövervakning av effekter av skogsbruk som finansieras genom anslaget 1:2. Det gäller t.ex. regional övervakning av avrinningen från brukad skogsmark19, samt nationella analyser av skogsbrukets försurande påverkan.20 Sådana utgifter bör i större ut- sträckning än finansieras från ram- anslag. Den totala kostnaden för uppgår till varje år.21 och bör se till att dubbel övervak- ning genom de heltäckande verksamheterna och Riksskogs- taxeringen upphör. Jag bedömer att detta kan resultera i en besparing på 4–för anslaget 1:2 Miljöövervakning m.m. Den hälsorelaterade miljöövervakningen och ansvaret för miljööver- vakningen av inomhusmiljö i förhållande till avgränsningar till andra myndigheters ansvarsområde, t.ex. Kemikalieinspektionen och Folk- hälsomyndigheten, bör bli föremål för fördjupade analyser i en särskild utredning. Se avsnitt 18.9. Jag föreslår även en oberoende utvärdering av den samlade miljö- övervakningen av arter och biologisk mångfald, se avsnitt 18.14. Denna utvärdering ska även omfatta finansieringen av ArtData- banken, där jag bedömer att det finns en besparingspotential. Art- Databanken finansieras huvudsakligen från SLU:s ramanslag, men även via bidrag från t.ex. anslag 1:3.22 Dessutom behövs ett utredningsarbete om riktlinjer och vägledning för kommuner och andra verksamhetsutövare. Målet är att ansvariga myndigheter ska stödja kommunerna med bl.a. vägledningar samt 19Länsstyrelserna, Regional övervakning av avrinningen från brukad skogsmark i Västra Göta- lands, och . Rapport 2012:02, ISSN: 1403-168X. 20Naturvårdsverkets återrapportering för användningen av anslaget 1:2 2017, s. 30–31. 21Naturvårdsverkets återrapportering för användningen av anslaget 1:2 2017. 22Se kapitel 4. enkla och tydliga rutiner för inrapportering och validering. Myndig- heterna behöver också tydliggöra för kommunerna vilka data som efterfrågas inom den statliga miljöövervakningen. Dessa tre föreslagna utvärderingar och utredningar uppskattas kosta vardera, vilket är tillfälliga utgifter. I förlängningen förväntas de leda till både kvalitetshöjningar och möj- liggöra besparingar. Den föreslagna förstärkningen av miljöövervakningen (se 19.2) bedöms uppnå en kvalitetshöjning av verksamheten som leder till besparingar . SGU har skattat kostnaden för utökad miljöövervakning av grund- vatten för att tillgodose krav i förhållande till både EU-lagstiftning och nationella behov. Den löpande årliga kostnaden har skattats till , varav avser behov av att utveckla övervakning i konstaterade eller troligt påverkade områden. saknas uppgifter om miljöövervakning som bedrivs av verk- samhetsutövare inom påverkade områden. Om miljöövervakningen utvecklar bl.a. en bättre översikt av vilka data som redan samlas in, kommer behoven av utökad miljöövervakning sannolikt minskas och underlag finnas för att kunna genomföra relevanta prioriteringar. Skattningar för behoven av och kostnaden för utökad miljööver- vakning behövs inom alla områden av miljöövervakningen för att kunna göra välgrundade prioriteringar. Med en förbättrad strategisk styrning och organisation för miljö- övervakningen bedömer utredningen att det om 8–finns en full- god miljöövervakning, där data från staten och andra aktörer sam- utnyttjas, och där miljöövervakningen är korrekt utformad för beslut om åtgärder samt internationell rapportering. 19.4Övriga konsekvenser för de statliga myndigheterna Mina förslag till ett tydligare utpekat ansvar för miljöövervakning för flera myndigheter i kombination med ett Miljöövervakningsråd bedöms öka möjligheterna till en effektiv samordning. och kommer att ha ett stort ansvar för att samordningen mellan berörda myndigheter fungerar och vidareutvecklas. Därför anser jag att det är av stor vikt att Miljö- övervakningsrådets sekretariat får tillräckliga resurser för att bedriva sitt arbete, se uppskattning i 19.2.2. 19.4.2Behov av finansiering genom andra anslag Den undersökande övervakningen enligt vattenförvaltningsförord- ningen ingår inte i sin helhet i utredningens definition av miljööver- vakning eftersom det i huvudsak är en annan verksamhet. De delar som inte är miljöövervakning har inte behandlats av utredningen. Skattningar av utgifter för den undersökande övervakningen har där- för inte gjorts. Jag menar att det dock är därför viktigt att säkerställa finansiering för denna verksamhet genom andra anslag. Övriga delar som finansieras genom anslaget 1:2 och som inte är miljöövervakning behöver också finansieras genom andra anslag. Detta gäller bidrag till ideella organisationer, delegationen för cirkulär ekonomi vid och programmet för utsläpp och avfall vid . 19.5Konsekvenser för länsstyrelser, kommuner, företag och organisationer 19.5.1Inga regeländringar eller nya uppgifter Jag föreslår inga regeländringar för företag och kommuner eftersom det inte ingår i mitt uppdrag att lämna förslag till ändrade författ- ningar. Länsstyrelserna och kommunerna får inte nya medel eller uppgifter. En förändring som förslås är att länsstyrelserna får finansieringen för den regionala miljöövervakningen direkt från anslaget 1:2 i stället för via bidrag från (se 19.2.3), vilket resulterar i vissa effektiviseringsvinster för länsstyrelserna. Dessutom kommer en förbättrad inrapportering till datavärdar att möjliggöra ytterligare tidsbesparingar för länsstyrelserna. Ett exempel från i är att en enda undersökning av bottensediment krävde i administration för registrering till datavärd.23 SGU uppskattar att cirka 50 sådana undersökningar har inkommit , men även att antalet undersök- ningar som kommer in beräknas öka när processen har förbättrats.24 Ett annat exempel från i är att arbetet med att bearbeta data för att kunna användas för t.ex. vattenförvaltningens statusklassning tar cirka tre personmånader . Detta arbete uppskattas kunna minskas till en tredjedel om data från datavärden är färdigbearbetade.25 Effektiviseringspotential torde även finnas inom den regionala miljöövervakningen. Länsstyrelserna har totalt 235 egna program som bl.a. finansieras genom anslaget 1:2 Miljöövervakning m.m. Sammantaget förväntas mina förslag ge länsstyrelserna möjlig- heter till en mer effektiv miljöövervakning, även utan tillförande av mer medel, bl.a. genom förbättringar av datahanteringen. 19.5.2Överblick över den miljöövervakning som bedrivs främjar alla aktörer såväl inom som utanför staten Statliga myndigheter, kommuner, verksamhetsutövare i både privat och offentlig verksamhet samt andra organisationer har en bety- dande nytta av en överblick över den miljöövervakning som bedrivs. För verksamhetsutövare är det viktigt att kunna relatera data från den statliga miljöövervakningen till den kontroll som man själv utför enligt (recipientkontroll). Mätvärdena från den statliga miljöövervakningen är referens för verksamhetsutövares mätningar. Verksamhetsutövare är beroende av relevanta och trovärdiga data så att både verksamhetsutövare och myndigheterna kan bedöma vad som är miljömässigt motiverat och ekonomiskt skäligt när det gäller 23Länsstyrelsen i , e-brev . 24SGU, e-brev . 25Länsstyrelsen i , e-brev . åtgärder som verksamhetsutövaren ska vidta för att minska den egna påverkan på miljön. Mitt förslag är att ny statlig miljöövervakning inte ska införas utan att man vet att det finns ett behov som inte tillgodoses genom andra aktörers miljöövervakning utanför staten. När en bättre över- blick finns kan det bli möjligt att bedöma om ny statlig miljööver- vakning ska inledas i t.ex. lokalt opåverkade vatten så att behovet av referensvärden kan tillgodoses. Verksamhetsutövare har exempelvis framfört att ett grundläggande problem är att det finns så få data om lokalt opåverkade vatten i VISS. Detta förutsätter dock att det finns data om påverkade områden och vatten så att statlig miljöövervakning inte behöver inledas, vilket i sin tur förutsätter att de verksamhetsutövare som inte rapporterar data till datavärd p.g.a. tidsåtgången gör detta framgent. 19.5.3Besparingspotential för verksamhetsutövare och kommuner m.fl. vid enklare inrapportering av data För kommuner och verksamhetsutövare m.fl. innebär mina förslag bl.a. en bättre hantering av miljödata, vilket förväntas resul- tera i besparingar. Besparingarna är svåra att skatta, eftersom det saknas en översikt över den miljöövervakning som bedrivs. Utredningen har gjort vissa skattningar av de minskade kostna- derna när inrapportering till datavärdar tydliggörs och förenklas. Skattningen grundas på exempel från organisationer som bedriver samarbete inom samordnad recipientkontrollen eller liknade sam- arbeten där verksamhetsutövare, kommuner, statliga myndigheter och organisationer m.fl. ingår. Exempelvis skattas arbetet för rapporte- rande aktörer att leverera data från den samordnade recipientkon- trollen av vatten till datavärd till i genomsnitt 4–per år.26 Utredningen skattar att det finns 65 sådana organisationer för samordnad recipientkontroll för vatten.27 Detta innebär en total arbetsinsats på 260–, dvs. mellan 1–1,5 års- arbetskraft. Detta är dock en försiktig skattning. 26Nyköpingsåarnas , SRK, e-brev och telefonintervju respektive . 27Uppskattning baserat på svaren i enkätundersökningen som har genomförts inom utred- ningen om samordnad recipientkontroll av vatten, se bilaga 12. Det finns exempel på att större verksamhetsutövare har högre kost- nader för inrapportering av data till datavärd. Exempelvis har skattat tidsåtgången för inrapportering av data från dess provtagning för statusklassning av vatten per år.28 Samma skattning har gjorts för Luftvårdsförbunden och luft- vårdssamarbeten, som lägger ner mellan 7–och förbund på att rapportera in data. Eftersom det finns totalt 14 och samverkansområden blir detta en arbetsinsats som motsvarar 0,5–1 årsarbetskraft.29 I dessa två exempel behövs sammantaget 1,5–2,5 årsarbetskrafter för att utföra inrapporteringen till datavärd. Jag bedömer att det finns en besparingspotential på minst 1–2 årsarbetskraft(er) om in- rapporteringen förenklas och/eller automatiseras. Inrapporteringen utförs i vissa fall av , i vissa fall av konsulter och i vissa fall av vatten- eller luftvårdsförbund. Oavsett vem som rapporterar in data skulle en enklare procedur minska de administrativa kost- naderna för beställaren av dessa data. Därutöver tillkommer besparingar när det gäller att använda funk- mallar vid inrapportering. Det finns exempel på att de mallar som har använts för inrapporteringen av luftdata har förorsakat 1 månads extra arbetstid för ett Luftvårdsförbund.30 En försiktig skattning av dessa mallproblem är 0,5–1 årsarbetskraft i administrationskostnader. En ökad inrapportering av data från organisationer och verksam- hetsutövare m.fl. som inte rapporterar data kommer dock att leda till ökade administrativa kostnader för dessa. Utredningen har inte skattat dessa kostnader eftersom det inte finns något underlag att basera sådana skattningar på. All miljöpolitik ska utgå från samhällets samlade kunskap om tillståndet i miljön. Miljöövervakning tillhandahåller avgörande kunskap om detta tillstånd samt utvecklingen . Långsiktigheten är en nyckelkomponent, eftersom endast långa perspektiv kan ge svar på 28LKAB, e-brev . 29Skånes luftvårdsförbund, e-brev . 30Östra , telefonintervju . hur samhällsutvecklingen påverkar miljön. Miljöövervakningen regist- rerar dock inte bara förändringar orsakade av samhället, utan även naturliga skeenden som kan indikera miljöproblem som behöver hanteras.31 Samtliga förslag i denna utredning syftar till att utforma en miljö- övervakning som är effektivare och håller en högre kvalitet än . Detta kommer att förbättra kunskapen om tillståndet i miljön, och ge förbättrat underlag till uppföljningar av miljökvalitetsmålen och generationsmålet som är beslutade av riksdagen.32 I förlängningen kommer mina förslag leda till ökade möjligheterna att nå dessa mål, eftersom det kommer att finnas ett avsevärt förbättrat underlag som grund för att vidta åtgärder. Förutsättningen att möta nya miljö- risker och hot, t.ex. de fortgående klimatförändringarna, är ett för- bättrat underlag vilket i stor utsträckning tas fram inom miljööver- vakningen. Miljöövervakning är därför en grundbult för en framsynt och effektiv miljöpolitik. Förslagen medför inga konsekvenser för det kommunala självstyret, brottsligheten, för offentlig service i olika delar av landet, för små företags villkor i förhållande till större företags, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheterna att nå de integra- tionspolitiska målen. När det gäller konsekvenser för barnperspektivet i meningen att tillgodose barnens behov och se till att barnens rättigheter tas till vara, finns inga direkta konsekvenser. Ett förbättrat underlag för en framsynt och effektiv miljöpolitik främjar dock såväl nuvarande som kommande generationer. 31Naturvårdsverket ”Miljöövervakning ger resultat”, . /upload/miljoarbete-i-samhallet/miljoarbete-i-sverige/ miljoovervakning/miljoovervakningens-resultat.pdf 32www.sverigesmiljomal.se/sa-fungerar-arbetet-med-sveriges-miljomal/, hämtad . Konvention om biologisk mångfald, SÖ 1993:77. Konvention om våtmarker av internationell betydelse i synnerhet såsom livsmiljö för våtmarksfåglar, SÖ 1975:76, SÖ 1986:74 och SÖ 1991:78. Europarlamentets och rådets förordning (EU) nr 1143/2014 om förebyggande och hantering av introduktion och spridning av invasiva främmande arter, av . och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar. och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach) och inrättande av en europeisk kemika- liemyndighet. Artikel 3 i och rådets direktiv /105/EG av om miljökvalitetsnormer inom vatten- politikens område och ändring och senare upphävande av rådets direktiv /176/EEG, 83/513/EEG, 84/156/EEG, 84/491/EEG och 86/280/EEG, samt om ändring av och rådets direktiv /60/EG. och rådets direktiv /60/EG om upprät- tande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område. och rådets direktiv /49/EG av om bedömning och hantering av omgivningsbuller – Kommissionens förklaring i förlikningskommittén om direktivet om bedömning och hantering av omgivningsbuller. och rådets direktiv /107/EG av den om arsenik, kadmium, kvicksilver, nickel och polycykliska aromatiska kolväten i luften. och rådets direktiv /50/EG av om luftkvalitet och renare luft i . och rådets direktiv /147/EG av om bevarande av vilda fåglar. och rådets direktiv /39/EU av om ändring av direktiven /60/EG och 2008/105/EG vad gäller prioriterade ämnen på vattenpolitikens område. Europarlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/2284 om minsk- ning av nationella utsläpp av vissa luftföroreningar, om ändring av direktiv /35/EG och om upphävande av direktiv /81/EG. Rådets direktiv om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter 92/43/EEG av . Rådets direktiv om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket 91/676/EEG. Europeiska kommissionen, Rapport från kommissionen till Europa- parlamentet, Rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt , Åtgärder för effektivare miljörapportering, COM(2017) 312 final.