sou · H7B322 · 2019-04-29 00:00:00 — De långa tidsserierna kan kopplas till effekter av klimatförändringar. Dessutom är det bra med långa tidsserier som referenser till mer påverkade områden. Läns- styrelsen anser dock att det finns problem i fråga om att extrapolera mätresultaten från de sjöar där mätningar sker till länet som helhet, eftersom referensvattnen valdes ut . , med tillkomsten av vattendirektivet och till viss del skifte av fokus till andra miljöproblem, kan det vara andra sjöar som är mer intressanta att övervaka ur ett referensperspektiv.73 10.2.11Undersökningstyper och handledningar behöver uppdateras i anser att och Havs- och vattenmyndighetens undersökningstyper är värdefulla vid planering och upplägg av delprogram. Det skulle underlätta om under- sökningstyperna preciserades ytterligare, t.ex. med vilka kvalitets- krav som bör ställas på utförare och vilka stödparametrar som är nödvändiga för att tolka resultaten. Målet bör vara att det finns undersökningstyper för samtliga ingående delprogram och att under- sökningarna samordnas mellan län och nationella utförare. För vissa parametrar behöver bedömningsgrunder utvecklas för att ge en säk- rare bild av miljötillståndet.74 Även i betonar att undersöknings- typerna är ett värdefullt stöd men också att nya behöver tas fram och gamla behöver revideras. efterfrågar också vägled- ningar för egenkontroll och kontrollprogram för olika områden, för att kunna ställa enhetliga krav på och ge enhetlig vägledning till verk- 73Länsstyrelsen i , intervju . 74Länsstyrelsen i , Regionalt miljöövervakningsprogram i –2020, s. 9. samhetsutövare i deras utformning av egenkontrollprogram. Miljö- övervakningen har enligt generellt bra utformning av metodik och kvalitetssäkring av data men det saknas tydliga metoder för hur resultat ska analyseras, presenteras och nå ut till en bredare massa. I undersökningstyperna saknas ofta ett dataanalyssteg vilket gör att denna del inte får den omfattning som den borde. I beskriv- ningarna av de gemensamma delprogrammen finns heller inte alltid denna analysdel med.75 10.3Miljöövervakning inom verksamheter med andra ändamål Länsstyrelserna är också utförare åt och Havs- och vattenmyndigheten inom verksamheter med andra ändamål än miljöövervakning. Det gäller bl.a. uppföljning av olika åtgärder, t.ex. kalkningseffektuppföljning och uppföljning av åtgärder för skyddade områden och av hotade arter och naturtyper. En annan sådan verk- samhet är biogeografisk övervakning. Sådana verksamheter beskrivs i detta avsnitt. Den integrerade kalkeffektuppföljningen (IKEU) startade och avser bl.a. en nationell uppföljning av långsiktiga effekter av kalkning på sjö- och vattendragsekosystem. IKEU ska också producera kun- skap som bidrar till att Havs- och vattenmyndigheten och läns- styrelserna kan bedriva en välfungerande och effektiv kalkningsverk- samhet. Den ska vara anpassad till försurningssituationen och vila på vetenskaplig grund.76 Länsstyrelserna ansvarar för den regionala uppföljningen av kalkningseffekter. Uppföljningens resultat utvär- deras av länsstyrelserna för att optimera kalkningsåtgärder utifrån behov och belysa orsaker till utebliven måluppfyllelse. Provtag- ningarna bör samordnas med annan övervakning och utföras enligt handledningen för miljöövervakning.77 75Länsstyrelsen i , intervju . 76Länsstyrelsen i , Miljöövervakning i –2020, s. 82 f. 77Naturvårdsverket, Riktlinjer för regionala miljöövervakningsprogram 2015–2020, s. 50. 10.3.2Åtgärdsprogram för hotade arter och naturtyper av djur och växtarter anses vara hotade. Åtgärdsprogram för hotade arter och naturtyper (ÅGP) är ett verktyg för att rädda hotade arter och deras livsmiljöer. Totalt finns närmare 200 ÅGP.78 fördelar årliga bidrag från dess anslag 1:3 till länsstyrelserna för arbetet med ÅGP. Havs- och vattenmyndigheten fördelar bidrag för samma ändamål från dess anslag 1:11. Bidragen används enligt till genom- förande av åtgärder (inklusive t.ex. övervakning av hotade arter och naturtyper), nationell och regional koordinering av ÅGP, fram- tagande av nya ÅGP och övrigt internt arbete inom länsstyrelserna. Bidragen fördelas till länsstyrelserna utifrån proportionen arter och naturtyper enligt ÅGP i de olika länen. Enligt är det mycket svårt att ange hur stor del av bidragen som länsstyrel- serna använder till miljöövervakning. Myndighetens fördelning av bidrag är inte kopplad till specifika program eller åtgärder.79 SLU deltar med expertstöd och analyser i länsstyrelsernas arbete med underlag för och genomförande av ÅGP. SLU ansvarar också för Träd- och musselportalen, som hanterar data om särskilt skydds- värda träd i kulturlandskapet samt om flodpärlmussla respektive tjockskalig målarmussla.80 10.3.3Övervakning av vilt, i första hand rovdjur Länsstyrelserna ansvarar för inventeringsarbetet av de stora rov- djuren björn, varg, järv, lo och kungsörn. ansvarar för att granska och fastställa inventeringsresultaten och minst göra en uppskattning av beståndet av björn. Inventerings- arbetet utförs dels av länsstyrelserna själva, dels av andra aktörer som t.ex. samebyar och andra organisationer som Jägareförbundet.81 Finansieringen av det inventeringsarbete som länsstyrelserna ansvarar för sker genom ett årligt bidragsbeslut av från 78Naturvårdsverkets webbplats , /Miljoarbete-i-samhallet/ Miljoarbete-i-Sverige/Uppdelat-efter-omrade/Naturvard/Atgardsprogram-for-hotade-arter/ 79Naturvårdsverket, e-brev . 80SLU, e-brev . 818–9 §§ förordningen (2009:1263) om förvaltning av björn, varg, järv, lo och kungsörn. Läns- styrelsen i , intervju . Bidragen fördelas enligt en nyckel som använts under utifrån länens storlek, antal rovdjur som tidigare återfunnits, antal samebyar inom länen etc. Dessutom kan det tillkomma en- skilda ytterligare bidrag.82 10.3.4Uppföljning av skyddade områden och biogeografisk övervakning Den kompletterande insamlingen av miljödata för att kunna möjlig- göra återrapporteringen enligt EU:s art- och habitatdirektiv (se av- snitt 6.6.2.) är organiserad i uppföljning av skyddade områden och i biogeografisk övervakning. För uppföljningen av skyddade områden ska länsstyrelserna använda av de totala medlen för förvaltning (åtgärder) av sådana områden till uppföljning av dessa områden.83 När det gäller biogeografisk uppföljning beslutar Natur- vårdsverket om sådan för landmiljöer och Havs- och vattenmyndig- heten för sötvatten- och havsmiljöer. Länsstyrelserna genomför vissa undersökningar inom biogeografisk uppföljning på direkta uppdrag av . Medel till länsstyrelserna för uppföljning av skyddade områden och för biogeografisk uppföljning betalas ut från . Det gäller även sådan uppföljning som Havs- och vattenmyndig- heten ansvarar för.84 Gränsdragningen mot uppföljning av skyddade områden är ibland oklar Den regionala miljöövervakningen har nära koppling till uppfölj- ningen av skyddade områden och i samordnar dessa aktiviteter i länet. Det sker genom att finansierar övervakningen av de hotade arter som har sin främsta förekomst inom skyddade områden genom bidraget för uppföljning av skyddade områden. Enligt ger detta möjlighet att inrikta den regionala miljöövervakningen på övervakning av arter 82Naturvårdsverket, e-brev . 83Naturvårdsverket, Riktlinjer för regionala miljöövervakningsprogram 2015–2020, s. 40 f. 84Havs- och vattenmyndigheten, e-brev . inom länsgemensamma delprogram eller som har sin huvudsakliga förekomst utanför skyddade områden.85 Gränsdragningen mellan miljöövervakning och uppföljning av skyddade områden är delvis otydlig. i framför att det saknas en del bevarandemål för uppföljningen av skyddade områden och att en del befintliga mål inte är uppföljnings- bara. Detta försvårar regionala och nationella sammanställningar och jämförelser. Även koordinering mellan uppföljning, miljöövervak- ning och vattenförvaltning försvåras.86 Det pågår enligt dock revidering av bevarandeplaner för akvatiska Natura 2000- områden och målen ska då förtydligas för sådana områden.87 manual för uppföljning av skyddade områden är och skulle enligt i behöva uppdateras. Det gäller t.ex. i fråga om schablonen för hur stor del av bidragen som ska användas för uppföljning i förhållande till arbets- sättet enligt övriga delar i manualen. i uppger att om manualen följs, överskrids schablonen. Dessutom behövs ytterligare vägledning om bl.a. gränsdragningen mot arter och habitat utanför skyddade områden.88 De flesta länsstyrelserna för fram förändringsbehov knutna till flera av områdena luftmiljö, landmiljö, vatten samt miljöövervakning av hälsa och miljögifter. Miljökvalitetsnormerna för utomhusluft89 är ett verktyg för att uppnå miljökvalitetsmålet luft och för att tillgodose EU:s rappor- teringskrav enligt ramdirektivet för luft. 85Länsstyrelsen i , Regional miljöövervakning i Program 2015– 2020, sammanfattning samt s. 3. 86Länsstyrelsen i , Regionalt miljöövervakningsprogram –2020, s. 21. 87Länsstyrelsen i , intervju . 88Länsstyrelsen i , intervju . 89I dag finns miljökvalitetsnormer för kvävedioxid, kväveoxider, partiklar (PM10 och PM 2,5), bensen, kolmonoxid, svaveldioxid, marknära ozon, bly, arsenik, kadmium och nickel. Se (2014), Riktlinjer för regionala miljöövervakningsprogram 2015–2020, s. 41. 2004 bl.a. att länsstyrelserna skulle ansvara för samordning av kon- trollen av luftkvaliteten i länen, inklusive luftkvaliteten i tätorter. Regeringen genomförde inte förslaget men samordningen inom länen har enligt ändå ökat , främst i och då genom luftvårdsförbunden.90 En del länsstyrelser anser att det skulle behövas ytterligare under- lag om luftkvaliteten i länen. I fungerar enligt läns- styrelsen den samordnade recipientkontrollen av luft som bedrivs av luftvårdsförbundet förhållandevis väl. Den övervakningen inriktas främst på mätning av nedfallet av försurande ämnen. Mätningarna inom den samordnade recipientkontollen behöver dock framöver även inriktas mot andra luftföroreningar.91 I saknas det luftvårdsförbund och samordningsprogram med specifik inriktning på övervakning av luftkvalitet i urban miljö. Enligt har kommunerna i länet visst informationsutbyte, men de genomför inte gemensamma mätningar eller bedömningar av luftkvalitet. Det skulle behövas ett sammanhållet luftövervakningsprogram i länet för att alla berörda kommuner ska kunna uppfylla kraven i EU:s luftdirektiv och i svensk lagstiftning.92 I län genomför läns- styrelsen ingen miljöövervakning av luft, men den betonar att före- komsten av bl.a. luftföroreningar hör till de områden där det behövs utökad miljöövervakning.93 Mer än hälften av länsstyrelserna lyfter fram att kraven i EU:s ram- direktiv för vatten på olika sätt inte uppfylls. Till exempel anser i att genomförandet av direktivet har förbättrat kunskapsläget och överblicken när det gäller miljösitua- tionen i våra vatten. En stor mängd data har samlats in och utökad provtagning och verifiering av vattenförekomsternas statusklassning görs. Den vattenövervakning som bedrivs inom den regionala miljö- övervakningen kommer dock endast i liten utsträckning att svara 90Ibid s. 41 med referens till (2004), Samordnad kontroll av miljökvalitets- normerna för utomhusluft, Rapport 5407. 91Länsstyrelsen i , Regionalt miljöövervakningsprogram för , s. 17 f. 92Länsstyrelsen i , Regionalt miljöövervakningsprogram 2015–2020, s. 15. 93Länsstyrelsen i län, Program för regional miljöövervakning i län 2015–2020, s. 10 f. mot direktivets krav på övervakning. anger att övervakningen av sötvatten i länet behöver ses över på lokal, regional och nationell nivå.94 Också bl.a. i anser att dagens miljöövervakningsprogram inte uppfyller vatten- direktivets krav för övervakning av ytvatten, varken för den kontrol- lerande eller den operativa övervakningen enligt direktivet.95 i län för bl.a. fram att miljöövervakningen av kustvattenförekomser är otillräcklig och att den kan vara fel ut- formad. Dagens mätprogram ger inte tillräckligt underlag för att bedöma miljötillstånd i kustvattenförekomster enligt vattendirek- tivet eller för att bedöma uppfyllelsen av miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård. anser att det finns tydliga indikationer på att marin övervakning och kontroll har misslyckats med att påvisa tydliga miljötrender i . I västra har gjorts många iakttagelser om minskande fiskfångster, magra och sjuka fiskar, brist på kräftdjur etc. som visar på ett försämrat miljötillstånd. De existerande mät- programmen visar dock inte på några försämringar. Enligt länsstyrel- sen behöver det ifrågasättas om man mäter rätt parametrar, på rätt plats, vid rätt tillfälle och i tillräckligt stor utsträckning.96 Länsstyrel- sen framhåller också att den regionala övervakningen inte är tillräcklig för att följa upp miljökvalitetsmålet Grundvatten av god kvalitet och inte heller för att bedöma statusen på grundvattenförekomster i enlighet med vattendirektivets krav.97 Också för och län framhåller respektive länsstyrelse brister i miljöövervakningen av kustvattenförekomster och grundvatten. De flesta av 37 kustvattenförekomster saknar enligt tillräcklig övervakning för klassning av ekologisk status enligt vattendirektivets bedömningsgrunder. Läns- styrelsen anser att den regionala miljöövervakningen inte heller är tillräcklig för att följa upp miljökvalitetsmålet Grundvatten av god kvalitet eller för att bedöma status enligt vattendirektivet på övriga 94Länsstyrelsen i , Regionalt miljöövervakningsprogram –2020, s. 19. 95Länsstyrelsen i , Regionalt miljöövervakningsprogram 2015–2020, s. 13. 96Regeringen gav 2014 Havs- och vattenmyndigheten i uppdrag att –2017 övervaka miljön i för att undersöka eventuella samband mellan miljöfarliga ämnen och fiskhälsa, med slutredovisning . 97Länsstyrelsen i län, Länsprogram för regional miljöövervakning i –2020, s. 169 och 180 f. vattenförekomster.98 Beträffande län uppger att det är svårt att leva upp till vissa specifika krav som t. ex. prov- tagningsfrekvens samt provtagning av prioriterade och särskilda föro- renande ämnen. anger också att akvatisk miljööver- vakning i skyddade områden är närmast obefintlig i länet. Detta beror framför allt på att akvatisk övervakning av tradition förlagts till recipienter och påverkade områden, medan däremot uppföljning av skyddade områden avser relativt opåverkade och oexploaterade områden. Framöver kommer samordningen mellan dessa områden att öka. Övervakningen av metaller och miljögifter behöver breddas och omfatta flera ämnen och matriser än de som varit aktuella att följa inom recipientkontrollen.99 i anser att fysisk påverkan på vatten- miljön, t.ex. reglering, borde ingå i såväl nationell miljöövervakning som verksamhetsutövarnas egenkontroll.100 i understryker behovet av att det tas fram undersökningstyper för alla gemensamma delprogram med löpande provtagningar och för alla undersökningar för att tillgodose vattenförvaltningens krav. T.ex. saknas undersökningstyper för orga- niska miljögifter i vatten och sediment.101 Landmiljö inklusive biologisk mångfald Miljöövervakning av landmiljöer förefaller vara lägre prioriterad av länsstyrelserna än miljöövervakning av vatten och luft. Vissa läns- styrelser för fram orsaker till detta. i pekar på att det finns ett hårt lagstiftningstryck på miljöövervakning av främst vatten men även luft, genom krav på att underlagsdata för miljökvalitetsnormer behöver tas fram. Miljöövervakning av mark saknar till stor del sådant tryck, vilket har bidragit till att läns- styrelsen har prioriterat ned miljöövervakning av mark till förmån 98Länsstyrelsen i , Regionalt miljöövervakningsprogram för , s. 85 f. och 127 f. 99Länsstyrelsen i län, Program för regional miljöövervakning i län 2015–2020, s. 14 och 74. 100Länsstyrelsen i , Regional miljöövervakning i Program 2015– 2020, s. 13. 101Länsstyrelsen i , Länsprogram för regional miljöövervakning i –2020, s. 14. för vatten.102 i län anser att den regionala miljöövervakningen av tradition är mest utvecklad när det gäller sjöar och vattendrag, kustvatten och luft. Detta till följd av ett väl utbyggt nät av samordnad recipientkontroll och nedfallsmätningar. Miljöövervakning av bl.a. biologisk mångfald och miljöer på mark har inte haft lika stor prioritet eller omfattning i länet . De är områden med stort behov av ökade insatser.103 Landskap är ett område där flera länsstyrelser framhåller att miljö- övervakningen är otillräcklig. I utgörs den regionala miljöövervakningen av landskapet till stora delar av artövervakning. Den regionala miljöövervakningen av landskapet har inriktats på att följa upp små delar av landskapet och har enligt inte tagit in mycket av de relevanta data som produceras inom andra verksamheter. Befintlig landskapsövervakning borde sammanställas och utvärderas.104 För del anger att uppfölj- ningen av areella exploateringar i landskapet, exempelvis av vindkraft och turism, bör utvecklas för att följa landskapets förändring och de effekter de kan ge på miljön. Utifrån förvaltning av skyddade om- råden och uppföljning av terrängkörning och slitage från turism och friluftsliv finns det enligt stora och akuta behov av data som visar på faktiska förhållanden i naturen. Behovet finns på såväl nationell och regional som lokal nivå.105 Även om har ett regionalt ansvar för att följa upp miljötillståndet i fjällen i länet, saknar den ett nationellt ansvarstagande för fjällövervakningen i stort. framhåller att fjällområdet täcker upp en för- hållandevis stor andel av landets yta och att variationerna i miljö och påverkanstryck längs fjällkedjan är stora. Flera länsstyrelser framhåller att övervakningen av biologisk mångfald är otillräcklig. i framför generellt att miljöövervakning av biologisk mångfald är i stort behov av förstärk- ning. Av preciseringarna för det berörda miljökvalitetsmålet är det framförallt den första om gynnsam bevarandestatus och genetisk variation (och då med koppling mot gynnsam bevarandestatus) som 102Länsstyrelsen i , Regionalt miljöövervakningsprogram för –2020, s. 15. 103Länsstyrelsen i län, Program för regional miljöövervakning i län 2015–2020, s. 12. 104Länsstyrelsen i , Regionalt miljöövervakningsprogram för , s. 63. 105Länsstyrelsen i , Regionalt miljöövervakningsprogram – 2020, s. 20. 106Länsstyrelsen i , intervju . täcks med nuvarande miljöövervakning. Ett helhetsgrepp saknas då det som gjorts inte har knutits ihop och utvärderats regionalt. Det har med andra ord inte varit möjligt att utvärdera hur det går för den biologiska mångfalden i . anser också att beho- vet av våtmarksövervakning är större än vad nuvarande övervakning klarar av.107 Flera länsstyrelser utför inte någon miljöövervakning av hälsa. Vissa av dem, som t.ex. i , hänvisar till bristande resurser.108 i framhåller att det saknas kunskap om i vilken omfattning aktörer i länet (t.ex. , kommuner och ) mäter parametrar som är relevanta för den hälsorelaterade miljöövervakningen.109 En förklaring till att hälsorelaterad miljöövervakning har olika omfattning vid länsstyrelserna kan vara att människor exponeras för ämnen som kan påverka deras hälsa i varierande grad i olika län. Andra aktörer än länsstyrelserna, främst regioner och landsting, ut- för också hälsorelaterad miljöövervakning. Övervakningen av miljögifter beskrivs av olika länsstyrelser som otillräcklig och områden som pekas ut är t.ex. läkemedel och indu- strikemikalier. i anser att problematiken med miljögifter och deras påverkan på djur och ekosystem är mycket komplex. Det är därför i det närmaste omöjligt att helt täcka de behov av övervakning som finns. Det finns tydliga brister vad gäller övervakning av såväl bekämpningsmedel som vissa industrikemi- kalier. I samband med införandet av vattendirektivet ställs krav på övervakning av ett antal utvalda ämnen. Denna lista blir dessutom längre allt eftersom nya ämnen kommer in på listan. 107Länsstyrelsen i län, Länsprogram för regional miljöövervakning i –2020, s. 74 och 81. Regional miljöövervakning i Regionalt program för perioden –2020, s. 11. 109Länsstyrelsen i , Regionalt miljöövervakningsprogram för , s. 164. i vissa fall miljögifter om de kommer ut i miljön. Vissa av dessa blir aktuella för screening, men det saknas en sammanhållen strategi för hur just läkemedel ska övervakas.110 i betonar att kunskapen om före- komsten av miljögifter i miljön och dess effekter på ekosystem och människors hälsa behöver öka. Länet påverkas av långtransporterade globala föroreningar som deponerar via luft och nederbörd.111 i anser att det behöver utvecklas meto- der för analyser av miljögifter i vattenlevande organismer, för att få ett mer integrerat mått på miljögiftspåverkan. Som exempel nämner analys av s.k. polyaromatiska kolväten (PAH) i muss- lor.112 i län efterlyser nationella riktlinjer och harmoniserade bedömningsgrunder för att arbetet med miljögifter i vatten ska ta fart, samt kunna svara på vattenförvaltningens krav.113 •Länsstyrelsernas ansvar för miljöövervakning är inte angivet i instruktionen. I praktiken har länsstyrelserna en samordnande roll för miljöövervakningen i länen. Omfattningen varierar, bl.a. beroende på om det finns i länet. Vissa länsstyrelser samordnar sin övervakning inom luft och vatten med samordnad recipientkontroll inom länen. •Naturvårdsverkets och Havs- och vattenmyndighetens bidrag till den regionala miljöövervakningen har varit i stort sett oför- ändrade under . De oförändrade bidragen har inneburit en reell minskning, vilket enligt länsstyrelserna har medfört omfattande prioriteringar och omprioriteringar. •Regionala data används inte alltid i nationella uppföljningar. Det gäller såväl att regionala delprogram som uppfyller de nationella kvalitetskraven inte tas med som att det är komplicerat att rap- portera till nationella datavärdar. 111Länsstyrelsen i , Regionalt miljöövervakningsprogram – 2020, s. 19. 112Länsstyrelsen i , Regionalt miljöövervakningsprogram för –2020, s. 13. 113Länsstyrelsen i län, Program för regional miljöövervakning i län 2015–2020, s. 44. •Samordningen av miljöövervakningen med andra verksamheter inom länsstyrelserna har ökat. •Det görs ingen samlad redovisning eller uppföljning av den regio- nala miljöövervakningen, med undantag för revisioner . En revision av den regionala miljöövervakningen pågår –2020, inför nästkommande sexårsperiod som inleds 2021. När det gäller gemensamma regionala delprogram ska projekt- ledande länsstyrelse ta fram rapport om genomförande och resultat. Det sker inte alltid i praktiken, t.ex. om delprogrammet syftar till att komplettera ett nationellt program. •Flera länsstyrelser efterlyser tydligare samordning mellan regio- nal och nationell miljöövervakning och miljömålsuppföljning. Det gäller för flera programområden. •Analys och synliggörande av resultat från miljöövervakningen anges behöva öka. Ett område som nämns gäller effekter av klimatförändringar, där det är svårt att hitta samlade resultat och analyser av miljöövervakningen. Även ansvaret för vilken aktör som ska följa upp effekter i miljön av klimatförändringarna anges vara oklart. Kapitlet beskriver exempel från ett antal kommuners miljöövervak- ning och en del generella aspekter på kommunernas miljööver- vakning. Utredningen har besökt olika kommuner och haft möten med för kommunala miljöchefer. Kompletterande skriftligt material har inkommit från olika kommuner. 11.1Kommunernas uppgifter i miljöövervakningen Kommunerna har flera olika uppgifter som anknyter till miljööver- vakningen. Uppgifterna kan bestå i att bedriva miljöövervakning eller att använda data från denna. •Kommunerna ansvarar för att ta fram och samla in delar av miljö- data som används för internationell rapportering i fråga om luft- kvalitet och badvatten. •Kommunerna ansvarar för att planlägga användningen av mark och vatten enligt . Länsstyrelserna har tillsyn över plan- och byggnadsväsendet i länen och ska samverka med kommunerna i deras planläggning.