sou · H7B310 · 2019-02-18 00:00:00 — Vid en avtalad arbetstidsminskning om 20, multipliceras kostnaden för kompetensåtgärderna med den andel av åtgärderna som utförs under upp till 10, av arbetstagarens ordinarie arbetstid. Preliminärt stöd betalas med ett belopp som motsvarar av underlaget enligt första stycket. Paragrafen är ny. Paragrafens rubrik syftar till att skilja mellan beräkning av preliminärt stöd för kompetensåtgärder och beräkning av preliminärt stöd för korttidsarbete. Av första stycket följer att den avtalade arbetstidsminskningen styr hur stor del av kostnaden för kompetensåtgärden som ska ligga till grund för beräkningen. Vid en avtalad arbetstidsminskning om ska hela kostnaden för kompetensåtgärden ingå i underlaget om den utförs av den ordinarie arbetstiden. Kräver utförandet mer tid än av den ordinarie arbetstiden ska den totala kostnaden multipliceras med den andel av åtgärden som utförs av den ordinarie arbetstiden. Motsvarande gäller vid en avtalad arbetstidsminskning om , men då är andelen av den ordinarie arbetstiden. Beräkningen av hur stor andel av kostnaden som ska ingå i underlaget utgår från omfattningen av kompetensåtgärderna utslaget över hela avtalsperioden. Som framgår av 8 a § utgår stöd för kompetensåtgärder endast för de åtgärder arbetstagaren deltagit i under den del av den ordinarie arbetstiden då arbete inte utförts enligt 12 §. För att hela kostnaden för kompetensåtgärden ska kunna ingå i underlaget kan omfattning, utslaget över hela avtalsperioden, därför aldrig vara högre än 10, av den ordinarie arbetstiden. Har fler än en arbetstagare deltagit i samma kompetensåtgärd ska gemensamma kostnader, såsom kostnad lokal och föreläsare, fördelas lika mellan deltagarna. Av andra stycket följer att preliminärt stöd betalas med ett belopp som motsvarar av underlaget enligt första stycket. Utredningens överväganden redovisas i avsnitt 5.3.1 och 5.3.2. Ansökan om preliminärt stöd för korttidsarbete En ansökan om preliminärt stöd för korttidsarbete ska ha kommit in till inom två kalendermånader från utgången av stödmånaden. I annat fall får stöd inte lämnas för stödmånaden. Vid stöd efter godkännande enligt 5 a § ska den första stödmånaden infalla senast efter godkännandet. I annat fall får stöd inte lämnas. Paragrafen och dess rubrik har ändrats. Paragrafens rubrik har ändrats i syfte att tydliggöra att paragrafen reglerar en ansökan om preliminärt stöd för korttidsarbete. Motsvarande förtydligande har gjorts i paragrafens första stycke. Ändringarna medför inga förändringar i sak. Ansökan om preliminärt stöd för kompetensåtgärder En ansökan om preliminärt stöd för en kompetensåtgärd ska ha kommit in till inom två kalendermånader från åtgärdens slutförande. I annat fall får stöd för kompetensåtgärden inte lämnas. En kompetensåtgärd är slutförd när den arbetstagare som deltagit inte kommer att avsätta mer tid för att delta i åtgärden. Paragrafen är ny. Paragrafens rubrik tydliggör att paragrafen reglerar ansökan om preliminärt stöd för kompetensåtgärder. Av första meningen i första stycket följer att en ansökan om preliminärt stöd för en kompetensåtgärd ska ha kommit in till inom två kalendermånader från åtgärdens slutförande. Av andra meningen i första stycket följer att om ansökan inte inkommer i rätt tid, lämnas inget preliminärt stöd för den kompensåtgärden. Det finns inte någon möjlighet att få anstånd med att komma in med ansökan. Av andra stycket följer att en åtgärd ska anses var slutförd när arbetstagaren inte kommer att avsätta mer tid för att delta i kompetensåtgärden. Utredningens överväganden redovisas i avsnitt 5.6. Beräkning av slutligt stöd för korttidsarbete om avtal justerats En arbetsgivare som har fått preliminärt stöd för korttidsarbete är skyldig att betala tillbaka skillnaden mellan preliminärt stöd och slutligt stöd, om det preliminära stödet för en stödmånad har beräknats på en större arbetstidsminskning än den som följer av det avtal som vid avstämningstidpunkten gäller för stödmånaden. Slutligt stöd beräknas på motsvarande sätt som preliminärt stöd men baserat på den mindre arbetstidsminskningen. Paragrafen och dess rubrik har ändrats. Paragrafens rubrik har ändrats i syfte att tydliggöra att paragrafen reglerar beräkning av slutligt stöd för korttidsarbete. Motsvarande förtydligande har gjorts i paragrafens första stycke. Ändringarna medför inga förändringar i sak. En arbetsgivare som har fått preliminärt stöd för korttidsarbete har rätt till ytterligare stöd motsvarande skillnaden mellan preliminärt stöd och slutligt stöd, om preliminärt stöd för en stödmånad har beräknats på en mindre arbetstidsminskning än den som följer av det avtal som vid avstämningstidpunkten gäller för stödmånaden. Slutligt stöd beräknas på motsvarande sätt som preliminärt stöd men baserat på den större arbetstidsminskningen. Ytterligare stöd får inte lämnas till en arbetsgivare som har näringsförbud eller skatte- och avgiftsskulder som har överlämnats till för indrivning, när frågan om sådant stöd prövas. Är arbetsgivaren en juridisk person, får den eller de fysiska personer som har ett betydande inflytande i verksamheten inte ha näringsförbud. Paragrafen har ändrats. Paragrafens första stycke har ändrats i syfte att tydliggöra att paragrafen reglerar beräkning av slutligt stöd för korttidsarbete. Ändringen medför inga förändring i sak. Beräkning av slutligt stöd för kompetensåtgärder En arbetsgivare som har fått preliminärt stöd för kompetensåtgärder är skyldig att betala tillbaka skillnaden mellan preliminärt stöd och slutligt stöd om det preliminära stödet är högre än det slutliga. Slutligt stöd beräknas på motsvarande sätt som preliminärt stöd och kostnaden för kompetensåtgärderna är den kostnad som uppkommit fram till avstämningstidpunkten. Paragrafen är ny. Paragrafens rubrik tydliggör att paragrafen reglerar beräkning av slutligt stöd för kompetensåtgärder. Paragrafens första stycke reglerar situationen som uppstår då de förutsättningar som låg till grund för beräkningen av underlaget för det preliminära stödet har förändrats och detta lett till att det slutliga stödet är lägre än det preliminära stöd som redan utbetalats. Om denna situation uppstår är arbetsgivaren skyldig att betala tillbaka överskjutande belopp. En arbetsgivare kan välja att ansöka om preliminärt stöd för kompetensåtgärder innan åtgärderna vidtagits. Det kan därför uppstå situationer då den beräkning av stödet för validering eller kompetenshöjande åtgärder som gjordes i samband med ansökan om det preliminära stödet inte motsvarar utfallet. Så kan till exempel bli fallet om färre arbetstagare än planerat deltagit i åtgärden eller om åtgärden ställdes in till följd av att konjunkturen vände tidigare än förväntat. Av paragrafens andra stycke följer att slutligt stöd beräknas på motsvarande sätt som preliminärt stöd och kostnaden för kompetensåtgärderna är den kostnad som uppkommit fram till avstämningstidpunkten. Vid beräkningen av det preliminära stödet för kompetensåtgärder kan arbetsgivaren uppskatta vilka kostnader åtgärderna kommer att medföra. Vid beräkningen av det slutliga stödet ska endast de kostnader som faktiskt uppkommit fram till avstämningstidpunkten ingå i underlaget. Det är inte möjligt att erhålla stöd för kostnader som uppkommit efter avstämningstidpunkten. Utredningens överväganden redovisas i avsnitt 5.6. En arbetsgivare som har fått preliminärt stöd för kompetensåtgärder har rätt till ytterligare stöd motsvarande skillnaden mellan preliminärt stöd och slutligt stöd om det preliminära stödet är lägre än det slutliga. Slutligt stöd beräknas på motsvarande sätt som preliminärt stöd och kostnaden för kompetensåtgärderna är den kostnad som uppkommit fram till avstämningstidpunkten. Paragrafen är ny. Paragrafens första stycke reglerar situationen som uppstår då de förutsättningar som låg till grund för beräkningen av underlaget för det preliminära stödet har förändrats och detta lett till att det slutliga stödet är högre än det preliminära stöd som redan utbetalats. Om denna situation uppstår har arbetsgivaren rätt till ytterligare stöd motsvarande mellanskillnaden. En arbetsgivare kan välja att ansöka om preliminärt stöd för kompetensåtgärder innan åtgärderna vidtagits. Det kan därför uppstå situationer då den beräkning av stödet för validering eller kompetenshöjande åtgärder som gjordes i samband med ansökan om det preliminära stödet inte motsvarar utfallet. Av paragrafens andra stycke följer att slutligt stöd beräknas på motsvarande sätt som preliminärt stöd och kostnaden för kompetensåtgärderna är den kostnad som uppkommit fram till avstämningstidpunkten. Vid beräkningen av det preliminära stödet för kompetensåtgärder kan arbetsgivaren uppskatta vilka kostnader åtgärderna kommer att medföra. Vid beräkningen av det slutliga stödet ska endast de kostnader som faktiskt uppkommit fram till avstämningstidpunkten ingå i underlaget. Det är inte möjligt att efter avstämningstidpunkten erhålla stöd för kostnader som uppkommit efter denna tidpunkt. Utredningens överväganden redovisas i avsnitt 5.6. Arbetsgivaren ska ställa samman belopp som arbetsgivaren i förekommande fall är skyldig att betala tillbaka enligt 25, 26 och 27 a §§ och har rätt till enligt 27 och 27 b §§ till ett nettobelopp. Paragrafen har ändrats. Hänvisningar till de nya paragraferna 27 a och 27 b §§ har lagts till då även dessa paragrafer reglerar skyldighet att betala tillbaka respektive rätt till ytterligare stöd. Om en anmälan om avstämning inte ges in inom rätt tid, är arbetsgivaren skyldig att betala tillbaka allt preliminärt stöd. Detsamma gäller en arbetsgivare som i anmälan inte anger återbetalningsskyldighet enligt 25, 26 eller 27 a § eller anger återbetalningsskyldighet med för lågt belopp. Arbetsgivaren ska helt eller delvis befrias från sin återbetalningsskyldighet, om det är uppenbart oskäligt att arbetsgivaren ska betala tillbaka allt preliminärt stöd. Paragrafen har ändrats. Hänvisning till den nya paragrafen 27 a § har lagts till då även denna reglerar återbetalningsskyldighet. Ds 2002:56, arbetsrätt – för ett föränderligt arbetsliv. Ds 2003:23, Validering m.m. – fortsatt utveckling av vuxnas lärande. 2010, Short time working arrangements as response to cyclical fluctuations, Occasional Papers 64. Eurofund 2010a, : Short-time working subsidy. Eurofund 2010b, : Short-time working and temporary layoff allowances. Eurofund 2010c, : Short-time working allowance. Eurofund 2010d, : Part-time unemployment benefit. 2016, Kompetensutveckling – för anställningstrygghet på en digital arbetsmarknad. Förslag från analysgruppen Arbetet – delrapport 1: Livslångt lärande för framtidens arbetsmarknad. m.fl. 2011, Korttidsarbete Systemen i viktiga konkurrentländer, En partsgemensam rapport från , , Industri- och KemiGruppen, Stål och , Ingenjörer, . Hijzen, och , 2011, The Role of Short- Time Work Schemes during the 2008–09 Recession, Social Employment and Migration Working Papers No. Kommittédirektiv 2018:101, Tilläggsdirektiv till Valideringsdelegationen 2015–2019 (U 2015:10). Löfbom, och , Per 2015, Utbildning för framtidens arbetsmarknad, Bilaga 5 till , SOU 2015:90. 2016a, Uppdrag att stimulera industrins och industrinära tjänsteföretags strategiska kompetensförsörjning, dnr N2016/06227/FÖF. Uppdraget har förlängts genom dnr N2018/04198/FÖF. 2016b, Smart industri – en nyindustrialiseringsstrategi för . 2013/14:1, Budgetpropositionen . 2017/18:204, Fler vägar till kunskap – en högskola för livslångt lärande. SCB 2018, Vuxnas deltagande i utbildning – personalutbildning och andra former av utbildning, Temarapport 2018:1 Utbildning. SOU 2018:29, Validering i högskolan – för tillgodoräknande och livslångt lärande, Delbetänkande av Valideringsdelegationen 2015–2019. Myndigheten för 2017, Standard och riktlinjer för branschvalidering av yrkeskompetens, MYH 2016/4742. Ulander Wänman, 2017, Arbetsbrist och arbetstagares rätt till kompetensutveckling, SvJT 2017. 2018, Trender och tendenser i högskolan, Årsrapport . Valideringsdelegationen 2018, Valideringsdelegationens årliga redovisning. Ett mer konkurrenskraftigt system för stöd vid korttidsarbete En särskild utredare ska analysera och lämna förslag på om och i så fall hur det svenska systemet med statligt stöd vid korttidsarbete kan göras mer konkurrenskraftigt. Utredaren ska även analysera om det finns behov av att koppla ihop systemet med åtgärder som t.ex. validering, utbildning eller annan kompentensutveckling för de arbetstagare som deltar i korttidsarbete. Om analysen visar på behov av förändringar ska utredaren lämna sådana förslag. Om det krävs ändringar i lag eller förordning för att förslagen ska kunna genomföras, ska utredaren lämna sådana författningsförslag. Uppdraget omfattar dock inte ändringar i skatte- och socialavgiftslagstiftningen, annat än de bestämmelser som aktualiseras inom ramen för lagstiftningen om korttidsarbete. Motivet till uppdraget är att långsiktigt stärka konkurrenskraft och svensk industri samt värna sysselsättningen i hela landet, både i hög- och lågkonjunktur. Utredaren ska redovisa uppdraget i två delar. Den första delen, som rör ett mer konkurrenskraftigt system för stöd vid korttidsarbete, ska redovisas . Den andra delen som rör åtgärder som t.ex. validering och utbildning och annan kompetensutveckling, ska redovisas . Industrin är tillväxtmotor. Tillsammans med de industrinära tjänsteföretagen står industrin för närmare en miljon jobb i . Svenska industriföretag är verksamma på den globala världsmarknaden och står för en stor del av den svenska exporten. Investeringar och produktionen inom industrin i blir därför i hög grad beroende av utvecklingen och förändringar i omvärlden samt av vilka regler och villkor som gäller för företag i konkurrentländer. För att överleva och öka tillväxten och produktiviteten på är det viktigt att industrin har god omställningsförmåga och är väl för att stå emot t.ex. tillfälligt minskad efterfrågan vid konjunktursvängningar. Den globala finanskrisen drabbade svensk ekonomi hårt. Bara sjönk BNP med och industriproduktionen med . I finanskrisens spår tilltog varslen om uppsägning och minskade sysselsättningen med nästan 100 000 personer. Under finanskrisen fanns system för statligt stöd vid korttidsarbete i de flesta av nära konkurrentländer: i 23 av 27 EU- länder och i 24 av 34 . I drygt hälften av dessa länder fanns systemen redan före krisens utbrott och var ett permanent inslag i arbetsmarknadspolitiken. Alla befintliga system justerades för att möta krisens djup och 9 EU-länder införde nya temporära system under krisen. Under krisen användes korttidsarbete i EU-länderna framför allt inom tillverkningsindustrin och byggindustrin. Systemen i de olika länderna skiljer sig mycket åt när det gäller centrala komponenter som t.ex. mekanismer för att aktivera systemet, omfattning av arbetstidsminskning, under hur stöd kan lämnas, krav för att en arbetsgivare ska kunna omfattas av systemet, kostnad för arbetsgivare och arbetstagare samt övriga krav på arbetsgivare och arbetstagare som t.ex. att arbetstagaren ska delta i utbildning . Till skillnad från många andra länder fanns det i inte något system för stöd vid korttidsarbete på plats när finanskrisen slog till. Inte heller skapades något temporärt system för att möta krisen. Eftersom saknade ett system för stöd vid korttidsarbete under finanskrisen skapades i stället flera s.k. krisavtal mellan arbetsmarknadens parter enligt vilka arbetstider och löner tillfälligt kunde minskas. Avtalen var då inte kopplade till någon form av statligt stöd. Avsaknaden av möjlighet till statligt stöd kan ha bidragit till att svensk industri blev mer utsatt och drabbades hårdare av varsel och uppsägning än andra länder som hade anpassade system på plats. Av rapporten – systemen i viktiga konkurrentländer, en partsgemensam rapport från m.fl. (2011) framgår att produktionsvolymen minskade med inom svensk tillverkningsindustri . På grund av finanskrisen minskade antalet anställda inom industrin med nästan 100 000 personer, eller , . Eftersom finanskrisen resulterade i en global efterfrågekris drabbades de flesta länder av produktionsminskningar. föll industriproduktionen globalt med . Svensk industri hörde till dem som drabbades hårdast. Även länder som och drabbades hårt, med en produktionsminskning på . Sysselsättningsutvecklingen inom industri kom dock att skilja mycket mellan länderna under krisen. I minskade antalet anställda inom tillverkningsindustrin med . minskade antalet arbetade timmar per anställd . I minskade antalet anställda enbart medan arbetade timmar per anställd minskade . Även i bl.a. och var minskningen av arbetstiden per anställd stor jämfört med minskningen av antalet anställda. Enligt rapporten är en viktig förklaring till skillnaderna i agerande olika länders system för korttidsarbete. Framför allt i , , och syns enligt rapporten effekterna av korttidsarbetet i form av en stor minskning av arbetade timmar per anställd medan minskningen av antalet anställda varit mindre. Motiv till ett system för stöd vid korttidsarbete Med korttidsarbete menas att en arbetstagares ordinarie arbetstid och lön sänks . Ett sådant system som innebär att företag som möter tillfälligt minskad efterfrågan i en lågkonjunktur har möjlighet att minska lönekostnaden för personalen , kan vara ett alternativ till att säga upp personal. För arbetsgivaren innebär ett system med stöd vid korttidsarbete förbättrad omställningsförmåga och en möjlighet att behålla kompetens då konjunkturen eller orderingången sviker. För arbetstagare innebär systemet en möjlighet att behålla sitt jobb i stället för att behöva byta jobb, lämna arbetsmarknaden eller bli arbetslös. För samhället innebär systemet att sysselsättningen kan hållas uppe och att arbetslösheten således ökar mindre på kort sikt än vad annars skulle ha varit fallet. Ett system med stöd vid korttidsarbete kan därmed ha fördelar såväl för arbetsgivare och arbetstagare som för ekonomin i stort. För arbetsgivaren innebär systemet en ökad kostnad genom att timlönekostnaden per producerad enhet blir högre med korttidsarbete än om arbetsgivaren säger upp personal i motsvarande omfattning. innebär korttidsarbete andra kostnadsbesparingar och fördelar för företagen. Framför allt gör korttidsarbete det möjligt för arbetsgivaren att behålla kompetens under tillfällig produktionsnedgång till följd av lågkonjunktur m.m. När konjunkturen vänder kan företagen öka produktionen snabbare och effektivare än om de behöver nyrekrytera. Genom korttidsarbete undviker arbetsgivaren även sådana direkta kostnader som är förknippade med uppsägningar och nyrekrytering. För företag som behöver en snabb kostnadsanpassning till följd av likviditetsproblem kan korttidsarbete också vara att föredra eftersom kostnaderna då minskar snabbare än vid uppsägning. Arbetstagare som deltar i korttidsarbete är med och delar på kostnaden för korttidsarbete genom att lönen sänks motsvarande en del av arbetstidsförkortningen. För arbetstagaren innebär systemet med korttidsarbete att risken att bli arbetslös minskar och att värdefull arbetslivserfarenhet bevaras. På kort sikt innebär ett system med korttidsarbete en möjlighet att göra snabba anpassningar inom företagen vid tillfälliga nedgångar i produktionen till följd av lågkonjunktur eller motsvarande och på så sätt rädda kvar jobb och kompentens i företagen. systemet innebära att sysselsättningen hålls uppe och att färre individer riskerar att hamna i arbetslöshet. Dessutom ökar företagens överlevnadsförmåga genom att systemet minskar risken för att företag som i grunden är solida och livskraftiga, men tillfälligt illikvida, tvingas till konkurs. Stöd vid korttidsarbete kan dock även ha olika slag av samhällsekonomiskt oönskade effekter. Det kan uppstå s.k. undanträngningseffekter genom att stödet leder till att arbetstillfällen bevaras i lågproduktiva företag som på lång sikt inte kan behålla dessa arbetstillfällen. Företag med högre produktivitet och tillväxtpotential kan då få svårare att rekrytera arbetskraft. Stödåtgärden kan också leda till s.k. dödviktseffekter genom att stöd lämnas till företag som skulle ha valt att behålla sin personal även i avsaknad av statlig subvention. Slutligen kan ett stöd innebära negativa effekter på lönebildningen. Det är därför viktigt att ett system för korttidsarbete är konstruerat för att minimera sådana oönskade effekter. Dagens regler om stöd vid korttidsarbete Mot bakgrund av erfarenheterna från finanskrisen och infördes ett system med statligt stöd vid korttidsarbete . Regelverket syftar till att, vid djupa lågkonjunkturer, bevara arbetstillfällen vid företag som möter en vikande efterfrågan genom att de anställda tillfälligt går ned i arbetstid och lön. Enligt lagen (2013:948) om stöd vid korttidsarbete får stöd vid korttidsarbete lämnas om det råder en synnerligen djup lågkonjunktur eller är sannolikt att en sådan är nära förestående och det bedöms att stödet inte i beaktansvärd omfattning hindrar en samhällsekonomiskt önskvärd strukturomvandling eller medför andra betydande samhällsekonomiska nackdelar. För att stödet ska lämnas krävs att regeringen meddelar föreskrifter om att stöd vid korttidsarbete ska lämnas. Föreskrifterna ska avse av tolv kalendermånader, vilken kan förlängas ytterligare tolv kalendermånader. Lagen om stöd vid korttidsarbete gäller alla fysiska personer som bedriver näringsverksamhet och juridiska personer. Lagen gäller dock inte offentligt finansierad verksamhet. För att vara berättigad till stöd krävs att arbetsgivaren är registrerad som arbetsgivare hos och att arbetstagaren var anställd hos arbetsgivaren under en s.k. jämförelsemånad med samma eller högre sysselsättningsgrad som under stödmånaden samt att arbetsgivaren under stödmånaden varit skyldig att betala arbetsgivaravgift enligt socialavgiftslagen (2000:980). Arbetstagaren får inte heller tillhöra arbetsgivarens familj. För att stöd ska lämnas ska en arbetstagares arbetstidsminskning vid deltagande i korttidsarbete uppgå till 20, av ordinarie arbetstid och arbetstagarens löneminskning uppgå till 12, av ordinarie lön. Enligt 4 § förordningen (2013:1010) om stöd vid korttidsarbete är gränsbeloppet för ordinarie lön vid stöd för korttidsarbete . Staten, arbetsgivaren och arbetstagaren delar på kostnaden för korttidsarbete, där staten bär en tredjedel av kostnaden. Motsvarande gäller om ett centralt kollektivavtal om partiell arbetsbefrielse har ingåtts. För att arbetsgivare som är bundna av ett kollektivavtal om korttidsarbete ska vara berättigade till stöd gäller vidare att kollektivavtalet om korttidsarbete ska ha slutits eller godkänts av en central arbetsgivarorganisation och att de närmare förutsättningarna för tillämpningen av korttidsarbete ska regleras i ett lokalt kollektivavtal. För en arbetsgivare som inte är bunden av ett sådant kollektivavtal gäller i stället att arbetstagarens deltagande i korttidsarbete ska ha stöd i ett skriftligt avtal mellan arbetsgivare och arbetstagare. Dessutom krävs att av arbetstagarna inom en driftsenhet ska delta i korttidsarbete och att den arbetstids- och löneminskning som har avtalats ska vara densamma för alla deltagande arbetstagare inom driftsenheten. Stöd vid korttidsarbete beslutas av . En ansökan om preliminärt stöd ska ha inkommit inom två kalendermånader från utgången av stödmånaden. En arbetsgivare som har fått preliminärt stöd är skyldig att göra avstämning och reglera eventuella skillnader mellan preliminärt och slutligt stöd. Preliminärt stöd och eventuellt ytterligare stöd tillgodoförs arbetsgivaren genom kreditering på skattekontot. Behovet av en översyn av reglerna om korttidsarbete Växlingar i konjunkturen är ett naturligt inslag i ekonomins utveckling . befinner sig i ett gott konjunkturläge. Det är emellertid angeläget att redan nu börja rusta och svensk industri inför nästa konjunkturnedgång, som kan leda till bristande efterfrågan med svikande orderingång.