sou · H7B363 · 2019-12-19 00:00:00 — Utformningen av ett eventuellt re- gister kan enligt branschföreträdare ha stor betydelse för använd- ningen och utformning av andra och nya styrmedel och kan sannolikt även minska de problem som upplevs med hur nätdis- tribuerad biogas hanteras inom ramen för EU:s utsläppshandel- system. •I det nya direktivet ingår gasen inte längre i definitionen av ”biofuels” (vilket i RED II likställs med biodrivmedel) utan hän- förs i stället till kategorin ”biomass fuels” (vilken även inkluderar fasta biobränslen). Detta innebär att biogas omnämns specifikt i alla de delar av direktivet som gäller transportändamål. •Beträffande transportbränslen får medlemsstaterna inte anta mer strikta hållbarhetskriterier än EU:s gemensamma (eftersom så- dana kriterier anses störa den inre marknaden). Men eftersom ga- sen numera inkluderas i kategorin ”biomass fuels” omfattas den av de bestämmelser som gäller de fasta biobränslenas hållbarhets- kriterier och där är överenskommelsen att det är tillåtet att anta mer strikta kriterier. En medlemsstat kan alltså anta hållbarhets- krav som är mer långtgående än de som EU reglerar. Befintliga styrmedel och andra åtgärder som påverkar dagens biogasmarknad exporteras till sådant land kan nekas hållbarhetsbevis om den ”bara” uppfyller EU:s krav. •Tidigare hållbarhetskriterier gällde bara transportbränslen och flytande biobränslen för andra energiändamål. En nyhet är att även förnybar gas som används för sådana andra energiändamål som el- eller värmeproduktion i anläggningar som är större än 2 MW omfattas av hållbarhetskriterierna i det nya direktivet. •En begränsning för att använda grödobaserade biodrivmedel för att nå direktivets mål kan eventuellt försämra expansionsmöj- ligheterna för biogasproduktion som baseras på dessa substrat. Det bedöms dock som positivt för biogasen att vall och mellan- grödor85 inte omfattas av bestämmelserna för grödobaserade bio- drivmedel. Direktivet ska vara genomfört i medlemsstaternas lagstiftning . Regeringen har gett flera uppdrag till berörda myn- digheter för att förbereda genomförande av de nya kraven i det om- arbetade förnybartdirektivet.86 fick i uppdrag att bl.a. utreda frågor om •direktivets utökade krav på att utfärda ursprungsgarantier för produktion av energi från förnybara energikällor däribland för- nybar gas •hur kontrollen avseende hållbarhetskriterier och kriterier för minskade växthusgasutsläpp ska tas om hand inom det befintliga systemet för hållbarhetskriterier eller om det finns skäl att ta fram särskilda system för vissa typer av energislag, biobränslen, etc. •huruvida ska inrätta en nationell databas som är kopplad till den unionsdatabas för att spåra flytande och gasformiga driv- medel som anges i direktivet och om det finns samordningsvins- ter med nuvarande system för utfärdande av ursprungsgarantier 85Mellangrödor odlas mellan två huvudgrödor och kan ha som funktion att minska växtnär- ingsläckaget, öka inlagringen av kol i marken, bekämpa ogräs, fungera som erosionsskydd och/eller användas som råvara för produktion av t.ex. bioetanol eller biogas. 2019/20:1, utg.omr. 21 Energi, s. 22. Befintliga styrmedel och andra åtgärder som påverkar dagens biogasmarknad och hantering av hållbarhetskriterier vid inrättandet av en sådan databas.87 delredovisade uppdraget i mitten av septem- ber 2019.88 Slutsatsen var att bör inrätta en nationell databas som är sammankopplad med den unionsdatabas som kommissionen kommer att utveckla. Myndigheten anser också att den nationella databasen bör samordnas med det nuvarande systemet för hållbar- hetskriterier. För att kunna gå vidare med frågan om att införa ur- sprungsgarantier för gas anser att man behöver genomföra en förstudie för att i detalj undersöka hur systemet skulle kunna utformas. I sammanhanget kan det även nämnas att Energigas deltar iEU-projektet (in Europe) som bl.a. syftar till att upprätta ett nätverk av nationella biogasre- gister och gränsöverskridande handel med ursprungsgarantier.89 Som har redovisats i kapitel 4 ska utsläppen av växthusgaser minska (i den s.k. icke-handlande sektorn) respektive 43 pro- cent (inom EU:s utsläppshandelssystem) till 2030 i genomsnitt för att nå en sammanlagd utsläppsminskning på för EU. EU:s handelssystem för utsläppsrätter (EU ETS) är ett centralt styrmedel för EU:s klimatpolitik och utgör tillsammans med koldioxid- beskattningen basen för de sektorsövergripande ekonomiska styrmed- len i den svenska klimatpolitiken.90 EU ETS omfattar växthusgasut- släpp från större anläggningar inom el- och fjärrvärmeproduktion, tillverkningsindustri samt flygoperatörer som flyger inom EU – om- fattas av ett gemensamt mål för hela EU, som inte har fördelats mellan medlemsländerna. I omfattas dessa utsläpp även av det nationella övergripande målet om att nå noll nettoutsläpp . I svarar basindustrin för av utsläppen inom 87Infrastrukturdepartementet, Uppdrag att utreda vissa genomförandefrågor gällande det omarbetade förnybartdirektivet (Regeringsbeslut II 8, ). 88Energimyndigheten, Utredning av vissa genomförandefrågor i det omarbetade förnybartdirek- tivet (). 89www.ergar.com (). , Klimatpolitiska rådets rapport , s. 38. Befintliga styrmedel och andra åtgärder som påverkar dagens biogasmarknad handelssystemet.91 Av dessa utsläpp står tio anläggningar inom stål-, järn- och cementindustrin för drygt hälften.92 EU ETS har dock inte bidragit till så stora utsläppsminskningar, och ett stort överskott av utsläppsrätter i systemet har pressat ner priserna på dessa, vilket har hämmat den styrande effekten. Av det skälet presenterade kommissionen 2015 ett förslag till hur systemet skulle kunna skärpas och bidra till EU:s 2030 mål. nåddes en överenskommelse om skarpare regler. Det råder dock olika uppfattningar om vilken effekt som skärpningarna av handelssystemet kan komma att få på priserna i systemet. Om pri- serna i systemet skulle stiga kan detta påverka elprisernas utveckling i och i . Högre elpriser skulle förbättra de ekonomiska incitamenten både för energieffektiviseringsåtgärder och för inve- steringar i förnybar elproduktion (och energilager). Den svenska energigasbranschen anser att den nuvarande utform- ningen av ETS hindrar en breddning av biogasmarknaden till större industrier och el- och värmeproduktion eftersom EU ETS inte tillåter att biogas rapporteras som förnybar när den har samdistribu- erats med naturgas.93 Eller annorlunda uttryckt; biogas måste till- föras rent fysiskt för att utsläppsfaktor noll ska kunna användas. Energigas har framfört önskemål till regeringen om att lagen (2004:1199) om handel med utsläppsrätter ska ändras så att användning av biogas får tillgodoräknas inom EU ETS. Som upp- skattningsmetod för hur mycket biogas en industri använder bör den s.k. gröngasprincipen kunna användas. Energigas har även upp- manat att acceptera gröngasprincipen som upp- skattningsmetod för fastställande av biomassafraktionen för gas som samdistribuerats via gasnätet inom ramen för den gällande lagstift- ningen. En sådan fördelningsprincip skulle innebära att emissions- faktor noll får användas för samdistribuerad biogas som en anlägg- ningsägare köpt och dokumenterat via avtal. anser dock att det saknas lagstöd för att till- lämpa gröngasprincipen inom EU ETS. Även om lagstöd hade fun- nits krävs en vidare konsekvensanalys av vilka gränsdragningar som är lämpliga.94 Biogas som samdistribueras med naturgas betraktas 91Basindustrin omfattar gruvor, järn-, stål, och metallverk, baskemikalie-, cement-, massa- och pappersindustri (). , Klimatpolitiska rådets rapport , s. 28. 93Energigas m.fl., Förslag till nationell biogasstrategi 2.0 (2018). 94Naturvårdsverket, e-postmeddelande, . Befintliga styrmedel och andra åtgärder som påverkar dagens biogasmarknad därför som fossil och kan inte tillgodoräkna sig utsläpps- faktor noll inom ramen för EU ETS. Med ett mer kraftfullt EU ETS och därmed stigande priser på ut- släppsrätter missgynnas biogasen. Branschen förordar att detta pro- blem undanröjs genom att det införs ett lagstadgat nationellt system för registrering av biogasvolymer. Avslutningsvis bör det nämnas att kommissionen har initierat ett revisionsprojekt (RegRev II) gällande ändringar inför nästa handels- period (2021–2030). har medverkat i olika tekniska arbetsgrupper . Förslag på ändrad skrivning i regelverket har framförts av kommissionen varefter medlems- staterna gavs möjlighet att lämna in kommentarer i början av novem- ber. Ändringsförslaget öppnar upp för att köpekontrakt ska tillåtas som underlag för att tillgodoräkna biogas inom EU ETS, men med krav på att ursprungsgarantier upprättas i ett register samt annulleras vid köp. har framfört att ställer sig positiv till förändringen som helhet, men att konsekvenserna av föreslaget i denna del behöver ytterligare analys.95 Omröstning i (en genomförandekommitté under kommissionen) om de föreslagna förändringarna väntas sedan under första halvan av 2020. 6.6.5Gasförsörjningsförordningen och lagen om trygg naturgasförsörjning EU:s gasförsörjningsförordning är bindande och direkt tillämplig i medlemsstaterna och innehåller bestämmelser om vilka krav med- lemsstaterna ska uppfylla för att gasförsörjningen ska kunna upp- rätthållas även vid krissituationer.96 Förordningen kompletteras med bestämmelser i lagen (2012:273) om trygg naturgasförsörjning. ansvarar för att göra en riskbedömning som i sin tur ligger till grund för en nationell förebyggande åtgärdsplan och en krisplan för naturgasförsörjning. I budgetpropositionen konstaterar regeringen att arbe- tet inom EU har fokuserat på frågor om försörjnings- trygghet.97 Vidare nämns att ska träffa s.k. solidaritetsavtal 95Naturvårdsverket, e-postmeddelande, . 96Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/1938 av om åt- gärder för att säkerställa försörjningstryggheten för gas och om upphävande av förordning (EU) nr 994/2010 förordningen (2012:275) om trygg naturgasförsörjning. 2019/20:1, utg.omr. 21 Energi, s. 36. Befintliga styrmedel och andra åtgärder som påverkar dagens biogasmarknad med , vilket skulle ha skett . ska i sin tur träffa avtal med . med är styrande för hur övriga solidaritetsavtal i Nord- och kommer att utformas, men någon enighet om detta har ännu inte uppnåtts. Förhandlingar mellan och i frågan beräknas kunna påbörjas tidigast . lade kommissionen fram förslag till en utvecklad lagstiftning på transportområdet. Förslagen innebär bl.a. skärpta kol- dioxidkrav för bilar och lätta lastbilar 2025 och 2030, förstärkningar av medlen för infrastrukturutbyggnad för el, vätgas och naturgas- drivna fordon. enades EU om att kräva att fordonsindustrin redu- cerar de genomsnittliga utsläppen från nya personbilar med till 2025 och till 2030. Jämförelseår är 2019. beslutade EU även om att införa koldioxidkrav för nya tunga fordon som innebär att koldioxidutsläppen från de be- rörda nya lastbilarna ska ligga i genomsnitt års utsläppsnivåer till 2025.98 måste de släppa ut i genomsnitt mindre koldioxid än . Målen är bindande, och lastbilstillverkare som inte uppfyller kraven måste be- tala en straffavgift. 6.6.7Direktivet om rena och energieffektiva vägfordon antog EU ett direktiv om främjande av rena och energi- effektiva vägfordon.99 Syftet med direktivet är att främja och stimu- lera marknaden för rena och energieffektiva vägfordon genom att upphandlande myndigheter och enheter vid inköp av vägfordon och vissa kollektivtrafiktjänster ska beakta den energi- och miljöpåver- kan som är kopplad till driften . Direk- tivet kompletterar den horisontella EU-lagstiftningen på upphand- lingsområdet. 2019/20:1, utg.omr. 20 Allmän miljö- och naturvård, s. 30 f. 99Europaparlamentets och rådets direktiv /33/EU om främjande av rena och energieffek- tiva vägtransportfordon. Befintliga styrmedel och andra åtgärder som påverkar dagens biogasmarknad I svensk rätt har direktivet införts genom lagen (2011:846) om miljökrav vid upphandling av bilar och vissa kollektivtrafiktjänster och förordningen (2011:847) med samma namn. Efter en utvärdering konstaterade kommissionen bl.a. att direk- tivet hade allvarliga brister och att den offentliga upphandlingen inte används på ett sådant sätt att den bidrar till en ökad marknadsandel för rena och energieffektiva vägfordon. presenterade kommissionen därför ett förslag till revideringar av det aktuella direktivet.100 Förslaget innebär bl.a. en utvidgning av direktivets tillämpningsområde och innefattar även definitioner av vad som ska betraktas som rena och energieffektiva fordon. Det har bl.a. föreslagits att hälften av alla nya bussar ska vara el- eller gasdrivna 2025 och att den andelen ska vara 2030. De krav som ställs inom ramen för EU:s luftvårdspolitik och på nya bilars utsläpp av avgaser vid förhållanden som liknar verklig körning kan påverka utvecklingen inom både EU:s energisystem och trans- portsektorn. Luftvårdsfrågor är dessutom ofta nära förknippade med klimatfrågor. Ett framtida förändrat klimat kommer att påverka halter, spridningsmönster samt nedfall och exponering av luftföro- reningar.101 Då utsläppen ofta kommer från samma aktiviteter i sam- hället finns det starka motiv att samordna åtgärds- och styrmedels- strategier på luft- och klimatområdet för att maximera miljönyttan. betonar vikten av att eftersträva synergier med kli- matarbetet i de återkommande revideringarna av luftvårds- program.102 100KOM (2017) 653 Förslag till och rådets direktiv om ändring av direk- tiv 2009/33/EU om främjande av rena och energieffektiva vägtransportfordon. 101Naturvårdsverket, Underlag till regeringens klimatpolitiska handlingsplan – Redovisning av Regeringsuppdrag (Rapport 6879, ), s. 108. 102Samma källa, s. 109. Befintliga styrmedel och andra åtgärder som påverkar dagens biogasmarknad Det som brukar kallas energiskattedirektivet är ett EU-gemensamt ramverk för hur medlemsstaterna ska utforma sin nationella beskatt- ning av bränslen och el.103 Energiskattedirektivet gäller alla motor- bränslen, såväl fossila som sådana som har framställts av biomassa. I fråga om uppvärmningsbränslen omfattar energiskattedirektivet främst fossila bränslen men även vissa biobränslen, exempelvis bio- gas. Det bör nämnas att direktivet innehåller krav på obligatorisk skattebefrielse i vissa situationer samt möjligheter för medlemssta- terna att ge fullständig eller partiell skattebefrielse i andra situatio- ner. Medlemsstaterna har exempelvis rätt att skattebefria bränslen som har framställts av biomassa. Det framgår av direktivet att skatte- befrielse, skattenedsättning, skattedifferentiering och återbetalning av skatt kan utgöra statsstöd. Energiskattedirektivet genomförs i svensk lagstiftning genom lagen (1994:1776) om skatt på energi (LSE). I EU:s bränslekvalitetsdirektiv anges att drivmedelsleverantörer ska minska sina utsläpp av växthusgaser med till 2020.104 Bränslekvalitetsdirektivet genomförs i svensk lagstiftning med driv- medelslagen (2011:319) och drivmedelsförordningen (2011:346). antog regeringens proposition om miljö- information om drivmedel.105 I propositionen föreslogs att reger- ingen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om att den som bedriver en verksamhet som tillhanda- håller ett flytande eller gasformigt drivmedel är skyldig att informera konsumenter om drivmedlets utsläpp av växthusgaser och andra för- hållanden som har betydelse för att bedöma drivmedlets miljöpå- verkan. De föreslagna bestämmelserna fördes in i drivmedelslagen och trädde i kraft . 103Rådets direktiv /96/EG av om en omstrukturering av gemenskaps- ramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet. 104Europaparlamentets och rådets direktiv /70/EG av om kvaliteten på bensin och dieselbränslen. 2017/18:229, bet. 2017/18:MJU22, rskr. 2017/18:440. Befintliga styrmedel och andra åtgärder som påverkar dagens biogasmarknad 6.6.11Krav på infrastruktur för alternativa drivmedel antog EU ett direktiv om utbyggnad av infrastrukturen för alternativa bränslen.106 I direktivet slogs det fast att alla medlemslän- der ska anta ett nationellt handlingsprogram för att utveckla mark- naden för alternativa drivmedel inom transportsektorn och bygga ut den tillhörande infrastrukturen. En minimiinfrastruktur med ladd- stationer för elbilar och tankstationer för natur- och vätgas ska finnas 2020. I har direktivet genomförts genom drivmedelslagen (2011:319). antog regeringen första nationella handlingsprogram i enlighet med bestämmelserna i direktivet.107 Det svenska handlingsprogrammet fick emellertid kritik från kommis- sionen för att inte uppfylla alla direktivets krav. Mot den bakgrunden uppdaterade regeringen programmet i augusti 2018.108 Kommissio- nen har – i enlighet med krav i direktivet – påbörjat en översyn av direktivet som ska vara genomförd . har inom ramen för sitt samordningsuppdrag kring alternativa förnybara drivmedel som kräver särskild infrastruk- tur respektive laddinfrastruktur fått i uppdrag av regeringen att utar- beta ett förslag till rapport från i enlighet med kraven i det ovan omnämnda EU-direktivet.109 Rapporten presenterades i slutet av september 2019.110 () konstaterar att teknikskiftet från förbränningsmotorer till elektrifierade drivlinor går snabbt.111 understryker vikten av att på- skynda arbetet med att elektrifiera vägtransporterna i och be- tydelsen av att staten tar ett ännu större ansvar för att bygga ut den 106Europaparlamentets och rådets direktiv /94/EU av om utbyggnad av infrastrukturen för alternativa bränslen. 107Regeringskansliet, handlingsprogram för infrastrukturen för alternativa drivmedel i enlighet med direktiv /94/EU, bilaga till Protokoll II 8 vid regeringssammanträde den 108Komplettering av handlingsprogrammet för infrastrukturen för alternativa drivmedel i en- lighet med direktiv /94/EU. Bilaga till Protokoll II 20 vid regeringssammanträde den N2018/04594/MRT m.fl. 109Miljö- och , Regleringsbrev för avseende Statens energi- myndighet (Regeringsbeslut II:7, ). 110Energimyndigheten, Rapportering av Underlag till rapportering enligt direktiv om utbyggnad av infrastrukturen för alternativa bränslen avseende 2019 I enlighet med artikel 10, punkt 1, i och rådets direktiv /94/EU av (2019). (), Så klarar transporter klimatmålen – En delrapport från Vägval för klimatet (2019), s. 29. Befintliga styrmedel och andra åtgärder som påverkar dagens biogasmarknad nödvändiga laddinfrastrukturen i de delar av landet där sådana inve- steringar inte är lönsamma.112 Rådet menar att ambitionen bör vara att elektrifieringen av vägtrafiken i inte ska begränsas av brist på laddmöjligheter eller bristande regelverk, utan enbart av tillgången och marknadsutvecklingen av laddfordon. Tydliga nationella mål för en snabbare elektrifiering av transporterna bör formuleras som en del av den tidsatta handlingsplanen för fossilfria transporter. Sam- tidigt bör handlingsplanen ha ett perspektiv som också innefattar andra förnybara drivmedel, inklusive statens roll för en eventuellt växande betydelse för vätgas som drivmedel på . Noter- bart är att biogas eller behovet av ytterligare gasinfrastruktur inte omnämns explicit av rådet i detta sammanhang. IVA framhåller att om takten i elektrifieringen av transportsek- torn blir lägre än förutsatt ökar behovet av biodrivmedel, vilket visar att biodrivmedel mycket väl kan utgöra en större del av lösningen än vad som kan avgöras i dagsläget.113 Statsstödsreglerna sätter gränserna för statliga stöd Som har berörts i avsnitt 6.5.2 har behövt ett godkännande av kommissionen i enlighet med för att kunna skattebefria biogasen. Här följer ytterligare information om dessa bestämmelser eftersom de är centrala för utformningen av statliga stöd inom EU. Bestämmelserna om statligt stöd utgör en central del av EU-rät- tens konkurrensregler.114 Begreppet ”statligt stöd” omfattar all stöd- givning från det offentliga till företag, dvs. också stöd från kommuner, landsting och offentligägda bolag. Tillämpningen av statsstödsreg- lerna i regleras i lagen (2013:388) om tillämpning av Euro- peiska unionens statsstödsregler och förordningen (2016:605) om tillämpning av Europeiska unionens statsstödsregler. begränsar alltså medlemsstaternas möjligheter att införa olika ekonomiska styrmedel för att stödja en viss verksamhet. Huvudprincipen är att stöd med offentliga medel , 2019 Klimatpolitiska rådets rapport, , s. 74. (), Så klarar transporter klimatmålen – En delrapport från Vägval för klimatet (2019), s. 32. 114Artikel 107.1 i . Befintliga styrmedel och andra åtgärder som påverkar dagens biogasmarknad är förbjudna om de inte omfattas av något av de många undantag som också finns angivna i statsstödsbestämmelserna. Till dessa undan- tag hör stöd som listas i en allmän gruppundantagsförordning (som t.ex. GBER).115 Det finns också ett undantag för stöd av mindre be- tydelse. De stödåtgärder som omfattas av gruppundantag eller be- traktas som stöd av mindre betydelse (s.k. de minimis) omfattas inte av kravet på förhandsgodkännande av innan de får tillämpas. Kommissionens riktlinjer för miljö- och energistöd (EEAG) För att klargöra reglerna och för att underlätta tillämpningen av statsstödsreglerna har kommissionen tagit fram riktlinjer för de van- ligaste stödområdena. Sådana riktlinjer finns exempelvis för energi- och miljöstöd och för stöd till forskning, innovation och utveckling. Riktlinjer för statligt stöd till miljöskydd och energi –2020 (EEAG) antogs . meddelade kommissionen emellertid att den planerar att förlänga delar av statsstödsregelverket med (t.o.m. utgången av 2022) och även att göra en översyn av dessa bestämmelser för att kunna bedöma om deras giltighetstid ska förlängas ytterligare eller om de bör uppdateras.116 Bland de delar av statsstödsregelverket som därvid ska ges en längre giltighetstid är gruppundantagsbestämmelserna och de ovan omnämnda EEAG. kontrollerar de stöd som medlemsstaterna vill tillämpa och som inte omfattas av de ovan omnämnda undanta- gen. Kommissionen kan godkänna dessa stöd om de bidrar till ett mål av unionsgemensamt intresse. Det kan exempelvis handla om de mål som finns på klimat- och energiområdena. Kommissionens god- kännanden är tidsbegränsade. Som har redovisats tidigare i detta ka- pitel har ett par sådana statsstödsgodkännanden som gäller biogasens skattebefrielse. 115General (GBER). 116European Commission, State aid: Commission to prolong aid rules and launch evalu- ation, (Press release, ). Befintliga styrmedel och andra åtgärder som påverkar dagens biogasmarknad Olagliga stöd och överkompensation Skulle en medlemsstat använda en stödform som inte har godkänts av kommissionen kan det efter en eventuell prövning i EU-domsto- len utmynna i att den felande medlemsstaten måste återkräva stödet från stödmottagaren, inklusive ränta. Stödet ska återkrävas även om det leder till att stödmottagaren måste försättas i konkurs. Vägrar medlemsstaten att följa kommissionens beslut om återkrav kan det i förlängningen leda till att medlemsstaten stäms inför för fördragsbrott, vilket vid en fällande dom kan resultera i betydande bötesbelopp. Ett stöd som ges till bränslen som har framställts av biomassa får endast kompensera för de merkostnader för framställning av bräns- let som funnits i förhållande till det fossila bränsle som det ersätter. I annat fall anses biobränslet ha överkompenserats, vilket inte är till- låtet. Ett land får alltså inte genom differentierade skatter göra bio- bränslen billigare än deras fossila motsvarigheter. Denna bestäm- melse är central för den skattebefrielse som tillämpar när det gäller biogas och som har beskrivits i detta kapitel. I sin klimatstrategi konstaterar regeringen att EU:s statsstödsre- gelverk påverkar möjligheterna att utforma effektiva styrmedel, exempelvis beskattning av fossila respektive förnybara drivmedel.117 har exempelvis haft problem att få gehör hos kommissionen för att en befrielse från koldioxidskatt för förnybara bränslen inte skulle anses utgöra ett statligt stöd.