sou · H7B33d2 · 2019-01-30 00:00:00 — Liksom med nuvarande författningar innebär det att det totala antalet deltagare som kan erbjudas arbetsmarknads- respektive under- lagstjänster begränsas antingen av att anslagen för dessa tjänster tar slut eller av att anslagsposten till ersättning för deltagande tar slut. Eftersom det innebär begränsningar för hur anslagen används kan Förslagens kostnader och finansiella konsekvenser det leda till en ineffektiv användning av beslutade anslag. För even- tuella framtida förbättringar av anslagsstrukturen bör det noteras att det automatiska beslutsstödet ger nya möjligheter också till den typen av avvägningar. 14.3Finansiella konsekvenser för staten Utredningens förslag berör i första hand anslag inom ramen för UO14 men i vissa delar även anslag inom andra utgiftsområden, se tabell 14.1 nedan. De siffror som redovisas här och i det följande gäller . För att förenkla jämförelse har samma siffror använts som utgångspunkt för ett tänkt nyläge där utredningens förslag har fått genomslag. Syftet är att tydliggöra hur de olika förslagen hänger ihop. SOU 2019:3Förslagens kostnader och finansiella konsekvenser Tabell 14.1 Berörda statliga anslag (mnkr) 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända* *1:1 Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader *1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning o aktivitetsstöd *1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program **1:X Kostnader för arbetsmarknadstjänster *1:4 Lönebidrag för arbetsmarknadspolitiska program och 1:5 Rådet för Europeiska socialfonden i 1:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden 2020 *1:12 Nystartsjobb och stöd för 2:2 Universitets- och högskolerådet *** Medel för att stärka reguljär utbildning **Nationell myndighet för kompetensförsörjningsfrågor **ESF medel som syftar till stärkt kompetensförsörjning Källa: /17:1. *Källa: Arbetsförmedlingens årsredovisning 2017, avsnitt 20.1. **Nya anslag som utredningen föreslår. ***Obestämt hur dessa resurser fördelas på olika anslag. Förslagens kostnader och finansiella konsekvenser Det är framför allt anslagen till Arbetsförmedlingens verksamhets- relaterade uppgifter som påverkas av förslagen, se tabell 14.4. Bland annat genom att resurser omfördelas till ett nytt anslag för att han- tera arbetsmarknadstjänster. För att kunna härleda kopplingar mellan anslag och verksamhet används Arbetsförmedlingens årsredovisning 2017 som källa (Arbetsförmedlingen 2018a). Det gör det möjligt att i överslagsberäkningar koppla ihop statistik för anslag, verksamhet och antal arbetssökande. Många anslag berörs av utredningens förslag, men av tabellen framgår också att nivån på de flesta anslagen blir ungefär som i nu- läget. Nivån på anslag som handlar om ekonomiskt stöd påverkas inte alls. De berörs fortfarande eftersom förslagen påverkar vem som tar del av ekonomiskt stöd. Däremot är förslagen lagda så att totalt antal personer som tar del av ekonomiskt stöd blir det samma. Se exempelvis förklaring angående ersättning för deltagande i föregå- ende avsnitt. 14.3.1Finansiering av den nya myndigheten För att samla ihop verksamheter och finansiering till kompetens- försörjningsmyndigheten påverkas många anslag, de flesta i mindre utsträckning. Utredningens utgångspunkt är att den kompetensför- sörjningsmyndigheten inte ska innebära en utökning av statens ut- gifter. I myndigheten sammanförs uppgifter som ligger på olika befintliga myndigheter, vilket väntas medföra effektiviseringar. Det gäller särskilt prognos- och analysverksamheten men även bransch- samverkan kring kompetensförsörjningsfrågor som genomförs i olika branschråd hos respektive ansvarig myndighet. Den nya myndigheten föreslås även få nya uppgifter som ingen befintlig myndighet utför , som uppgiften att stödja utveck- lingen av en gemensam begreppsstruktur för att beskriva kompeten- ser och kompetenskrav. Dessa väntas kunna finansieras genom de effektiviseringar som görs genom synergieffekter när närliggande eller liknande myndighetsuppgifter sammanförs. Detaljerna kring vilka myndighetsuppgifter som förs över från befintliga myndig- heter till den nya myndigheten behöver besvaras av den föreslagna organisationskommittén, se avsnitt 9.4.1 i kapitel 9. I tabell 14.2 redo- visas utredningens första preliminära beräkning. SOU 2019:3Förslagens kostnader och finansiella konsekvenser Tabell 14.2 Möjlig finansiering av myndighet för kompetensförsörjning (mnkr) Källa: Utredningens beräkning. Myndighetens utvecklingsmedel för regionala projekt föreslås finan- sieras genom medel från europeiska socialfonden. Den nya myndig- heten föreslås också ta över ansvaret för statsbidraget för regionalt yrkesvux. Det finns även andra utvecklingsmedel och statsbidrag som hanteras av t.ex. och som med fördel i stället skulle kunna kanaliseras genom den nya myndigheten. 14.3.2Finansiella konsekvenser för Arbetsförmedlingen Arbetsförmedlingen har ansvar för att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt både med praktiskt och med ekonomiskt stöd. Utred- ningens förslag syftar bland annat till att tydliggöra skillnaden mell- an de två typerna av stöd och följaktligen diskuteras konsekvenserna för dessa var för sig. Flera av utredningens förslag påverkar enskildas möjlighet att få ekonomiskt stöd eller ersättning för deltagande. Egentligen är det formen för hur de får del av dessa som påverkas. Som framgick av avsnitt 14.2.1 påverkas däremot inte den totala summan. Kostnaden för ekonomiska transfereringar förväntas totalt sett ligga på eller Förslagens kostnader och finansiella konsekvenser under den nivå som riksdag och regering avsätter för de ändamålen i respektive budgetproposition, se tabell 14.3. Tabell 14.3 Arbetsförmedlingens ekonomiska transfereringar (mnkr) 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända Del av 1:2 Ersättning för deltagande i program inklusive omföring Del av 1:2 Bidrag till erkända arbetslöshetskassor Del av 1:3 Program och insatser som motsvarar subventionerad 1:4 Lönebidrag för arbetsmarknadspolitiska program och insatser 1:12 Nystartsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar Källa: Arbetsförmedlingens årsredovisning 2017, avsnitt 20.1 med ytterligare indelning från myndighetens ekonomiavdelning. Anslag 1:3 innehåller anslag till ekonomiska transfereringar i program som motsvarar subventionerad anställning (4 014 miljoner 2017). Nivån på den delen av anslaget minskar med 156 miljoner. Det över- förs via det generella statsbidraget till kommuner för att tydliggöra ansvarsfördelningen mellan stat och kommun, se avsnitt 14.4.1. Liksom de flesta anslagen i tabell 14.3 påverkas övriga delar av anslag 1:3 också av att arbetsmarknadsbedömningen innebär en ny metod för beslut om vem som får del av anslagen. Det medför där- emot ingen förändring på anslagens nivå. Anslag 1:2 från UO14 är uppdelat för att tydliggöra vilken del som avser bidrag till arbetslöshetskassor och vilken del som avser ersättning för deltagande i program. Utredningens förslag berör inte bidrag till arbetslöshetskassor. Däremot kan bedömningen av be- hovet av förändrad kontrollfunktion för utbetalningar till enskilda arbetssökande få konsekvenser på den anslagsposten. Förslagens kostnader och finansiella konsekvenser Utredningens förslag påverkar i första hand Arbetsförmedlingens verksamhetsrelaterade uppgifter. Enligt avsnitt 17.1 i Årsredovis- ningen (Arbetsförmedlingen 2018a) används 10 117 miljoner till verk- samhetens kostnader. Av dem utgör 7 876 miljoner kostnader för per- sonal. Därutöver använder Arbetsförmedlingen även 7 252 miljoner från anslag 1:3 till det som här räknats som verksamhetsrelaterade uppgifter. Det handlar framför allt om köp av utbildning eller tjänst från externa utförare. Arbetsförmedlingen har gjort en prestations- redovisning där chefer i linjeverksamheten uppskattat hur mycket tid som medarbetarna lägger på 10 olika kategorier (Arbetsförmed- lingen, 2018). I brist på mer detaljerad tidredovisning har utredningen använt prestationsredovisningen för att uppskatta hur stor summa av per- sonalkostnaden som går till respektive styr- och stödprocesser (2 800), myndighetsuppgifter som riktar sig till enskild (2 700) och särskilda arbetsmarknadstjänster (3 500). För att markera att fördel- ningen mellan de olika verksamhetsdelarna är uppskattningar så är vissa kostnader för nuläget och samtliga för nyläget avrundade till hundratal , se tabell 14.4. Förslagens kostnader och finansiella konsekvenserSOU 2019:3 Tabell 14.4 Effekter på finansieringen av Arbetsförmedlingens verksamhetsrelaterade uppgifter (mnkr) Nuläge (2017) Nyläge (202X) Myndighetsuppgifter som riktar sig till enskild (exklusive särskilda arbetsmarknadstjänster) varav intern verksamhet och inomstatligt köp varav köp av utbildning eller tjänst från externa utförare Källa: Utredningens beräkning baserad på prestationsredovisningen kopplat till Arbetsförmedlingens årsredovisning 2017, avsnitt 17.1. Styr- och stödprocesser inkluderar här även anslagsposterna 3 och 6 från anslaget 1:3. Det är kostnader för statsbidrag till kommuner – främjande av lokala överenskommelser (107 miljoner), respektive främjandeinsatser för Snabbspår (25 miljoner). Utredningen kate- goriserar dem under styr- och stödprocesser även om de alltså inte är egen verksamhet utan snarare kan kategoriseras som köp av tjänst. Till styr- och stödprocesser räknas även de kategorier i prestations- redovisningen som inte involverar arbetssökande eller arbetsgivare. Det vill säga kategorierna ledning, utbildning för anställda, andra funktioner samt resterande tid (i huvudsak HK). Definierat på det sättet använde Arbetsförmedlingen till styr- och stödprocesser . För enkelhetens skull grupperas verksamhetskostnader som inte är personalkostnader, 2 240 miljoner, till en gemensam kategori (2018a). Eftersom syftet med respektive verksam- het är styrande för sorteringen i tabellen exkluderas de 113 miljoner som används till inköp av tjänster för transferering (ibid., se not 7 s. 157). Kvar i kategorin verksamhetskostnader som inte är personal- 2Enligt beräkning 9 666 miljoner, vilket förklarar varför summan av varavposterna inte verkar stämma med denna avrundning. 3Enligt beräkning i texten ovanför tabellen är det 17 369 miljoner. För att summan ska stämma med de avrundningar som gjorts för ingående delsummor avrundas det här neråt. Förslagens kostnader och finansiella konsekvenser kostnader finns därmed i huvudsak kostnader för lokaler och drift- kostnader. Definierat på det sättet använde Arbetsförmedlingen till lokaler och driftkostnader . I myndighetsuppgifter som riktar sig till enskild (exklusive sär- skilda arbetsmarknadstjänster) ingår 978 miljoner, från anslag 1:3, för kringkostnader till program och insatser såsom exempelvis för- säkringsskydd, programresor och projektkostnader. Hit har utred- ningen räknat prestationsredovisningens kategorier program och aktiviteter med aktivitetsstöd, subventionerade anställningar, säker- ställa arbetslöshetsförsäkringen samt tillhandahålla infrastruktur för matchning. Tanken är att även inkludera personalkostnader för underlagstjänster. Verksamheten har inte sorterats i termer av under- lagstjänster tidigare. Därför sorteras även av prestationer som i övrigt räknats som särskilda arbetsmarknadstjänster hit. Defi- nierat på det sättet använde Arbetsförmedlingen till myndighetsuppgifter som riktar sig till enskild (exklusive särskilda arbetsmarknadstjänster) . I särskilda arbetsmarknadstjänster ingår de 113 miljoner från övriga driftkostnader som används till inköp av tjänster för trans- ferering. Som utredningen förstått handlar det i stor utsträckning om uppdragsutbildningar på universitet och högskolor. Hit räknas även av den tid som används till prestationerna rekryter- ingstjänster till arbetsgivare, tjänster för att söka arbete samt rust- ande/stärkande insatser. Sista posten – varav köp av utbildning eller tjänst från externa utförare – utgör resterande delar av anslag 1:3 i utgiftsområde 14. Definierat på det sättet använde Arbetsförmed- lingen till särskilda arbetsmarknads- tjänster . Övergripande om utredningens förslag Sammantaget innebär det att Arbetsförmedlingen 2017 an- vände till verksamhetsrelaterade uppgifter. De förslag utredningen lägger påverkar å ena sidan specifika delar av verksamheten och kostnaderna för dessa, å andra sidan presenterar utredningen även ett övergripande förslag som genom ett successivt kostnadstryck på alla myndighetsuppgifter väntas ge betydande be- sparingar (se avsnitt 5.5.1 i kapitel 5). Figur 14.1 beskriver hur de Förslagens kostnader och finansiella konsekvenser olika förslagen förhåller sig till varandra och till Arbetsförmed- lingens olika processer enligt tidigare uppdelning. Figur 14.1 Utredningens förslag i förhållande till Arbetsförmedlingen tog fram ett första business case för att se potentialen med att digitalisera delar av verksamheten med sökande. I den räknar myndigheten med att kunna spara 300 miljo- ner kronor . Eftersom administration av enskilda ärenden upp- tar mycket av myndighetens tid och det utredningen sett är en första version för en mindre del av verksamheten räknar utredningen med att potentialen med digitalisering av myndigheten är betydligt större än så. En del av den potentialen får också stöd i mer specifika förslag och bedömningar från utredningen. Nya författningar för arbets- marknadsbedömningen och en ny styrning av externa- och interna utförare syftar bland annat till att tydliggöra möjligheter till auto- matisering och andra vägar till en mer kostnadseffektiv verksamhet. Exempelvis uppskattar utredningen att nuvarande arbetsmarknads- politiska bedömning med handlingsplan kostar i närheten av 800 mil- joner kronor . Den uppskattningen bygger på utredningens samlade bild av verksamheten och hur olika arbetsuppgifter förhåller sig till de olika kategorierna i prestationsredovisningen. I jämförelse räknar utredningen med en kostnad på Förslagens kostnader och finansiella konsekvenser för föreslagen arbetsmarknadsbedömning (se mer detaljerad förklaring nedan). Utredningen uppskattar därför att ett succesivt kostnadstryck kommer ge besparingar på i nyläget jämfört med nuläget. Som framgår av figur 14.1 kommer dessa be- sparingar fördelas mellan stöd- och styrprocesser, lokaler och drift- kostnader, samt processer för myndighetsuppgifter som riktar sig till enskilda, exklusive särskilda arbetsmarknadstjänster. Med andra ord alla de myndighetsuppgifter som förvaltningsanslaget förväntas täcka. Detaljerna för var mer exakt dessa besparingar bör ske upp- fattas som en fråga för myndighetsledningen snarare än något som går att se på förhand från utredningens perspektiv. Förslag om en förstärkt arbetsmarknadsbedömning Förslaget om en förstärkt arbetsmarknadsbedömning innebär att en distinktion införs mellan de inskrivna arbetssökande som enbart kan erbjudas allmänna arbetsmarknadstjänster och de prioriterade inskrivna arbetssökande som av något arbetsmarknadspolitiskt skäl även kan erbjudas särskilda arbetsmarknadstjänster, ekonomiskt stöd eller underlagstjänster. I nyläget består kostnaden för den arbetsmarknadsbedömning som utredningen föreslår av i huvudsak tre delar: –En inledande bedömning för alla prioriterade inskrivna arbetssökande. –En återkommande bedömning vid avslutad arbetsmark- nadspolitisk insats (exklusive allmänna arbetsmarknadstjänster) eller senast var sjätte månad som inskriven arbetslös. –Förvaltningen av det it-stöd som krävs för att automatisera in- skrivningen och den första bedömningen av budgetram för en- skilt stöd till arbetssökande. Kostnaden för den inledande bedömningen avgörs av hur många som i den automatiserade profileringen bedöms vara en prioriterad inskriven arbetssökande. För att uppskatta kostnaden för det har utredningen utgått från hur många som skrev in sig som arbetslösa Förslagens kostnader och finansiella konsekvenser , 294 000 personer.4 Den inledande arbetsmarknads- bedömningen förväntas ta per prioriterad inskriven arbets- sökande. Till det har lagts för möten som bokas om eller andra anledningar till att tid som är tänkt till att göra bedömningar inte kan användas. Från har utredningen fått en årskostnad per arbetsförmedlare på exklusive overheadkostnader, samt bedömningen att arbetsförmedlare har en genomsnittlig effektiv arbetstid på . Samman- taget beräknas därmed den årliga kostnaden för en inledande bedöm- ning till . Kostnaden för den återkommande bedömningen avgörs av hur många som är kvar som inskrivna efter olika . Publicerade uppgifter om hur många inskrivna som tillhör olika kategorier vid slutet av är otillräckligt för att bestämma det. I stället har utredningen utgått från de uppgifter om flöden som återfinns i nämnda business case. Där framgår att man räknar med att 46 pro- cent av alla som skriver in sig på Arbetsförmedlingen kommer att lämna . Därutöver har utredningen använt uppgiften från månadsstati- stiken att i genomsnitt 78 000 inskrivna var utan arbete mer än 24 månader . Det är inte riktigt jämförbart men mot- svarar av alla som skriver in sig . Eftersom statistiken inte redovisar tid inklusive arbete med stöd är den siffran en underskattning av det faktiska antalet. Utredningen har därför uppskattat att det snarare rör sig om som är inskrivna mer än 24 månader. Till det kommer en uppskattning av hur många återbesök som behövs för att personer som är inskrivna mer än 24 månader ska ha ett besök senast var sjätte månad. Samt en uppskattning att hälften av dem som är prioriterade inskrivna arbetslösa också kommer att ha ett återbesök extra på grund av att återbesöket tidigare- läggs då en insats avslutas. Sammantaget räknar utredningen därmed med att det behövs knappt 1 000 000 återbesök . Varje återbesök beräknas ta och utgår från samma beräkning av effektiv arbetstid etcetera 4Det kan jämföras med det totala antalet nyinskrivna 2017, 381 000 personer. Källa för dessa siffror är det business case som utredningen fått ta del av. Förslagens kostnader och finansiella konsekvenser Kostnaden för arbetsmarknadsbedömningar vid åter- besök beräknas därmed bli . Sammanlagt behö- ver det göras uppskattningsvis knappt 1,3 miljoner arbetsmarknads- bedömningar . Det motsvarar ett behov av cirka 900 arbets- förmedlare som arbetar specialiserat med arbetsmarknadsbedöm- ningar. Förvaltningen av it-stöd ses som en traditionell myndighetsupp- gift och kostnaden för det ingår därmed i de normala styr- och stöd- processer som täcks av förvaltningsanslaget. Tabell 14.5 Kostnader för förslag om förstärkt arbetsmarknadsbedömning (mnkr) Nyläge (202X) Källa: Utredningens beräkningar. Utöver kostnader i nyläget finns även betydande införandekostna- der som följer av förslaget om en förstärkt arbetsmarknadsbedöm- ning. Dels en kostnad för att internutbilda den personal som ska ut- föra arbetsmarknadsbedömningar. Dels utvecklingskostnaden för att en automatisk bedömning av avstånd till egen försörjning utvecklas och införlivas i den process där arbetsmarknadsbedömningen ingår. Kostnaden för utveckling och genomförande av internutbild- ningar för 900 arbetsförmedlare uppskattas till cirka 125 tusen kro- nor per person plus 2,5 miljoner för utveckling av utbildningen. Det kan jämföras med total årlig kostnad för utbildning för anställda som med ledning av pre- stationsredovisningen uppgick till 2017. Utvecklingen av en automatiserad bedömning av avstånd till egen försörjning ligger i linje med myndighetens pågående förnyelseresa och borde inte behöva innebära några stora omprioriteringar. Sam- tidigt är det svårt att bedöma kostnaden för den typen av projekt. I ESV:s , it-kostnader och mognad (ESV 2018, s. 12) konstateras att budgetar för myndig- heters strategiska it-projekt har ett medianvärde på 17,3 miljoner och ett medelvärde på . Utredningen utgår från att Förslagens kostnader och finansiella konsekvenser Arbetsförmedlingen tillhör de större myndigheterna och uppskattar därför kostnaden till för den utveckling som krävs fram till nyläget. Utredningen bedömer att förvaltningsanslag fram till nyläge räcker för att täcka såväl utbildning som utveckling och införande av it-stöd för en förstärkt arbetsmarknadsbedömning. Förslag om tydligare ansvarsfördelning mellan stat och kommun Utredningens föreslagna fördelning av ansvar mellan stat och kom- mun påverkar både Arbetsförmedlingens och Kommuners arbets- sätt. Konsekvenserna för kommuner beskrivs under egen rubrik nedan. De finansiella konsekvenserna för Arbetsförmedlingen består i huvudsak av fyra delar: –Övertagande av ansvar för arbetsmarknadstjänster som kom- muner utför. –Lämnat ansvar för sociala tjänster som kommuner i fortsätt- ningen kommer stå för. –Samverkan på strategisk nivå för att hantera den nya gränsdrag- ningen i förhållande till arbetet i respektive kommun. –Samordning av ärenden för enskilda arbetssökande som behöver en kombination av sociala insatser från kommuner och särskilda arbetsmarknadstjänster från Arbetsförmedlingen. I arbetsmarknadsstatistik 2017 (SKL 2018) uppskattas att kommunernas sammanlagda kostnader för arbetsmarknads- politik uppgick till 5 400 miljoner. Av det användes ungefär hälften till arbetsträning, praktikplatser och kommunala arbetsmarknads- anställningar. användes till verksamhet som kommuner även med ny gränsdragning kan fortsätta göra, exem- pelvis studie- och yrkesvägledning eller verksamhetsutveckling. Kvarstår som användes till arbetsmarknadstjänster som Arbetsförmedlingen i nyläget kommer att ha ensamt ansvar för. Det rör sig om tjänster för motsvarande . I och med förslaget förväntas Arbetsförmedlingen täcka upp dessa arbets- marknadstjänster. Siffran är behäftad med stor osäkerhet. Förslagens kostnader och finansiella konsekvenser finns anledning att tro att det pågår dubbelarbete under nuvarande regelverk. För mer diskussion av denna osäkerhet se kapitel 10. Åandra sidan innebär förändringen även en besparing för då myndigheten inte längre ska ansvara för sociala in- satser. Statistik för aktiviteter i etableringsuppdraget visar att i genom- snitt deltog i sociala aktiviteter . Det motsvarar drygt 5 300 personer . Till det antar utredningen att knappt 6 600 personer av dem som varit utan arbete mer än 12 måna- der också deltar i sociala aktiviteter. Det motsvarar en hälften så stor andel som i etableringsuppdraget. Räknat på en genomsnittlig månads- kostnad på motsvarar det en kostnad på . I genomsnitt var också 50 000 arbetssökande inskrivna på en sökandekategori som i princip innebär att de träffar arbetsförmed- lare för planeringssamtal men i övrigt inte har några aktiviteter. Räknat på i genomsnitt 0,7 planeringssamtal per personmånad (IFAU 2017 – Hur ofta träffas arbetssökande och arbetsförmedlare? Rapport 2017:16) innebär det ytterligare som Arbetsförmedlingen kan spara på att lämna ansvaret för sociala akti- viteter till kommuner. För att hantera gränsdragningar och den samplanering som behövs för att individer inte ska hamna mellan stolarna finns både samverkansarbete i förhållande till respektive kommun och samord- ningsarbete i förhållande till varje arbetssökande. Som framgick i texten till tabell 14.4 hade Arbetsförmedlingen 2017 tillgång till 107 miljoner i specifika statsbidrag för främjande av lokala överenskommelser. Därutöver uppskattas att av en chefstjänst per kontor används till att hantera de samverkansavtal som behövs med respektive kommun. Enligt uppgifter i SKL 2018 samordnar av kommu- nerna redan verksamheten för individer som behöver stöd tillsam- mans med Arbetsförmedlingen. I nyläget innebär ny författning att samordning ska ske för samtliga individer som behöver det (se kapitel 10). Givet att de kommuner som gör samordning är jämt fördelat mellan kommuner av olika storlek innebär det att sam- ordning behöver ske för fler sökande än . Förslagens kostnader och finansiella konsekvenser