sou · H7B327 · 2019-05-29 00:00:00 — SOU 2019:27Praxis avseende hets mot folkgrupp Bilder på har förekommit i flera domar. I ett tingsrättsavgörande 2003, fastställt av hovrätten, bedömdes bl.a. ett porträtt av ge en klar kopp- ling till nazismen och de med nazismen förenade idéerna om rashat och förakt för vissa grupper. I en tingsrättsdom 2000 ansågs en sådan koppling föreligga beträffande en bild på iförd uniform med bl.a. hakkors. i ett avgörande 2011 ansåg tingsrätten en bild på ha ett starkt sym- bolvärde samt att bilden tillsammans med viss text kunde anses uttrycka I ett hovrättsavgörande 2018 uttalades det dock att enbart en bild på i sig normalt inte bör innebära att missaktning uttrycks. tingsrättsdom 2018 ogillades åtalet avseende en bild på med hakkors- bindel och viss text (citat bl.a. om att nationalsocialisterna avser att förstöra det kapitalistiska systemet), där dock texten kan ha haft avgörande betydelse Bilder på andra nationalsocialister än har prövats i några domar. I en tingsrättsdom 1999 prövades en bild på , men åtalet ogillades redan på grund av att det inte var visat att bilden burits synligt. I en dom 2000 bedömdes en tröja med en bild på samt texten ”” och ”Martyr” utgöra missaktning. En bild på , tillsammans med bl.a. SS-symbol och järnkors, bedömdes i en hovrättsdom 2018 uttrycka I en hovrättsdom 2019 ansågs en bild på och text om judar uttrycka hot och missaktning, men här kan nog texten ha varit av avgörande betydelse för bedömningen. I en tingsrättsdom 2019 ansågs en bild av en överkryssad davidsstjärna och viss text uttrycka missaktning för bl.a. judar. i många andra domar men då tillsammans med andra symboler och/eller texter och det är svårt att avgöra vilken betydelse symbolen då har haft för I ett tingsrättsavgörande 2014 ansågs en nidbild av en judisk man anknyta till nazistiska idéer om förakt och hat mot judar samt uppmuntra till hotfullhet mot den judiska gruppen (den tilltalade frikändes i hovrätten p.g.a. att det inte var bevisat att det var han som hade publicerat bilden). avgörande 2014 prövades ett stort antal bilder; bl.a. bedömdes en bild av tre mörkhyade personer i snaror och viss text som hets mot folkgrupp. Praxis avseende hets mot folkgrupp 4.4Praxis avseende tryck- och yttrandefrihetsbrottet hets mot folkgrupp 4.4.1Domstolspraxis (tryck- och yttrandefrihetsbrott) I detta avsnitt redogör vi för vår genomgång av domstolspraxis av- seende tryck- och yttrandefrihetsbrottet hets mot folkgrupp. De domar som vi har gått igenom finns redovisade i bilaga 3. På samma sätt som i bilaga 2, redovisar vi i bilaga 3 vilken typ av symbol re- spektive dom omfattar, hur domstolen resonerat vid bedömningen av om användandet av en viss symbol kan utgöra hets mot folkgrupp och om andra omständigheter har vägts in i den bedömningen. I likhet med de domar som avser brott enligt är det även på det grundlagsskyddade området framför allt spridande av hak- kors som åtalas. Hakkorset, ensamt eller tillsammans med andra sym- boler, förekommer i drygt hälften av domarna. Spridande av hakkors har regelmässigt bedömts utgöra hets mot folkgrupp. Förutom publi- ceringar där det inte tydligt har framgått att det är fråga om hakkors har åtalet endast ogillats i ett fall och då av juryn. Domstolspraxis på det tryck- och yttrandefrihetsrättsliga området är mycket begränsad. Det innebär att få symboler utöver hakkorset har prövats av domstol och när sådana symboler har prövats har de i flera fall förekommit tillsammans med hakkors. Det är inte heller all- tid som domstolarna tydligt har redovisat om respektive symbol ensam skulle kunna utgöra hets mot folkgrupp. Dessa symboler har vidare endast prövats i något enstaka domstolsavgörande och i de flesta fall endast av tingsrätt. I vissa fall har vidare åtalet i den delen som avser en viss symbol ogillats redan av juryn. En jury avger inte någon motivering för sitt ställningstagande. Det kan noteras att tyrrunan – i likhet med flera andra symboler – ännu inte har prövats av domstol i något tryck- eller yttrandefrihetsrättsligt mål. Med undantag för bildspråk och sydstatsflaggan har samtliga sym- boler som har prövats varit sådana som haft en koppling till national- socialismen. De flesta domarna avser publiceringar på olika webb- platser. Några domar avser bärande eller annan spridning av tröja med bild på eller hakkors. Nedan redovisar vi de symboler, utöver hakkorset, som har prövats av domstol i tryck- eller yttrandefrihetsmål. För en utförligare redo- görelse av respektive dom hänvisas till bilaga 3. SOU 2019:27Praxis avseende hets mot folkgrupp Symboler som har prövats av domstol Tryck- och yttrandefrihetsbrottet hets mot folkgrupp Örnar har endast förekommit i ett tingsrättsavgörande (2018) och då tillsam- mans med andra symboler (en örn, i ett järnkors, hållandes en lagerkrans). Tingsrätten ansåg att en örn med lagerkrans har tydliga kopplingar till sym- boler frekvent använda i och att dessa symboler har tydliga kopplingar till Tredje riket. ”88” har prövats i två tingsrättsdomar (2015 och 2018) och i båda förekom (”88”) det i anslutning till text eller andra symboler. I båda domarna fälldes den till- I den ena domen ansågs ”88” på samma sätt som hakkorset och ”sieg heil” vara förknippat med Tredje riket och nationalsocialismens idéer om rasöverlägsenhet och rashat. Även i den andra domen ansågs ”88” vara starkt förknippat med nationalsocialistiska rörelser under 1930- och 1940- talen samt att det förstärkte andra i målet förekommande symbolers kopp- Totenkopf har prövats en gång (2018) och då ogillade juryn åtalet. Symbolen har prövats en gång (2015) och då ogillade juryn åtalet. Järnkorset har endast förekommit tillsammans med örnar i tingsrättsdomen Rätten angav att järnkorset förstärkte örnens koppling till Tredje Det är svårt att avgöra hur enbart ett järnkors hade bedömts. Flaggan har prövats av tingsrätt 2018. Juryn frikände den tilltalade för en av flaggorna som åtalet avsåg. Beträffande en annan flagga fälldes den Tingsrätten uttalade att flaggan sedd för sig inte utgör ett uttryck för missaktning av annan folkgrupp, men i fallet stärktes flaggans associa- tioner till den förföljelse och lynchning av mörkhyade människor genom en hängsnara och vissa texter. Flaggan har även före- kommit i ett tingsrättsavgörande 2015, se under ”Bildspråk” nedan. Bilder eller motiv av har prövats i tre avgöranden (2016, 2017 och 2018), varav ett hovrättsavgörande, och har i samtliga fall lett till fällande En sådan bild har i huvudsak kunnat anses som en hyllning till och därmed det rashat och utrotning av judar som förknippas med den nationalsocialistiska rörelse som han representerade. I två tingsrättsdomar (2010 och 2015) har en streckgubbe som slänger en davidsstjärna bedömts uttrycka missaktning för judar. I en tingsrättsdom 2015 bedömdes en Ku Klux Klan-medlem hållandes ett rep, tillsammans med en sydstatsflagga, uttrycka hot/missaktning mot människor med afrikanskt ur- I samma dom ansågs en SS-soldat i anslutning till hakkors och text förstärka associationen till förföljelsen av judar. I en tingsrättsdom 2010, som fastställdes av hovrätten, bedömdes en karikatyrbild av en man av utländsk härkomst med sitt huvud i en repögla uttrycka missaktning för invandrare. Praxis avseende hets mot folkgrupp 4.4.2JK:s praxis (tryck- och yttrandefrihetsbrott) JK:s roll och vägen till åtal JK har till uppgift att vaka över att gränserna för tryck- och yttrande- friheten inte överskrids. JK är ensam åklagare i tryck- och yttrande- frihetsmål, däribland i mål avseende tryck- och yttrandefrihetsbrottet hets mot folkgrupp (se 9 kap. 1 och 2 §§ TF och 7 kap. 1 § YGL). Eftersom JK är ensam åklagare på det tryck- och yttrandefrihets- rättsliga området så belyser ovan redovisade domstolsavgöranden på det området även JK:s praxis. De avgörandena visar nämligen sådana fall där JK beslutat att inleda förundersökning och väcka åtal. Vi anser att det även är av intresse att redogöra för fall där JK beslutat att inte inleda förundersökning eller att inte väcka åtal. Vi redogör för detta nedan. Först nämner vi dock något om bakgrunden till den begränsade domstolspraxisen på det grundlagsskyddade området. Av JK:s årsredovisningar för åren 2005–2017 framgår att det till JK inkommer runt ett hundratal anmälningar om hets mot folkgrupp (avser åren 2005–2015, under vilka år det som minst inkom 90 anmälningar, , och som mest inkom 224 anmälningar, ). Mycket få av de anmälningar om hets mot folkgrupp som kommer in till JK leder till åtal och under vissa år har JK inte väckt något åtal för hets mot folkgrupp (t.ex. ). Detta kan ha flera förklaringar. Få anmälningar leder ens till att JK inleder förundersökning. Under t.ex. inleddes förundersökningar avseende hets mot folkgrupp i 4 ärenden, 5 ärenden respektive 22 ärenden (en majoritet av de 22 ärendena avsåg anmälningar mot samma aktör). Av JK:s årsredovisningar och de beslut som vi har tagit del av framkommer främst två skäl till att förundersökning inte inleds. Det ena skälet är att JK inte har ansett sig vara behörig åklagare där- för att yttrandena har framförts i något medium som inte omfattas av TF:s eller . Det andra skälet är att de anmälda yttrandena inte har bedömts vara brottsliga. En ytterligare orsak till att få anmälningar leder till åtal är att JK inte väcker åtal i alla ärenden i vilka förundersökning har inletts, utan vissa förundersökningar läggs ner. Ett skäl till detta är att någon miss- tänkt gärningsperson inte kunnat spåras och ett annat är att preskrip- tion kan antas ha inträtt. Praxis avseende hets mot folkgrupp Sammanfattningsvis är det mycket få anmälningar som leder till åtal. Detta innebär att antalet domar avseende hets mot folkgrupp som tryck- eller yttrandefrihetsbrott är begränsat. Det är vidare endast en del av dessa domar som avser symboler. Det kan även noteras att de nya bestämmelserna i 6 kap. 6–7 §§ YGL om utgivares ansvarsfrihet i vissa fall (som vi kortfattat har berört i kapitel 3) kan komma att än mer begränsa domstolspraxisen på det yttrandefrihets- rättsliga området. Redovisning av JK:s praxis De beslut som vi har gått igenom finns redovisade i bilaga 4. Det är i första hand ärenden där JK beslutat att inte inleda förundersökning. I några av de redovisade ärendena har JK inlett förundersökning men därefter lagt ned den. JK har meddelat ett stort antal beslut som gäller hets mot folkgrupp avseende symboler. Många beslut avser samma symbol och JK:s egent- liga beslutsskäl är generellt sett mycket korta och är ofta begränsade till att JK anger att symbolen inte anses innefatta hets mot folkgrupp. Med hänsyn till det nämnda har vi i sammanställningen i bilaga 4 inte redovisat samtliga de runt 120 beslut som vi har gått igenom. De beslut som inte redovisas är sådana som avser samma symbol som prövats i ett redan redovisat beslut och där motivering och utgång är densamma. Av de beslut som vi har gått igenom avser närmare en tredjedel tyr- runan, ofta tillsammans med andra symboler och/eller texter. Utöver redovisningen i bilaga 4 har vi nedan kortfattat beskrivit JK:s bedömning avseende olika symboler. Vi har delat upp denna sammanfattning i fem delar. I den första delen tar vi upp några gene- rella noteringar avseende besluten. Därefter gör vi en tillbakablick till avsnittet om domstolspraxis ovan och går kortfattat igenom sådana symboler beträffande vilka åtal har väckts av JK. I den tredje delen redogör vi för symboler som inte har prövats av domstol men där JK har bedömt att de kan utgöra hets mot folkgrupp. Därefter går vi igenom sådana symboler som JK har bedömt inte utgör hets mot folkgrupp. I anslutning till den delen redogör vi även för några beslut avseende tyrrunan. Praxis avseende hets mot folkgrupp Övergripande om JK:s praxis Vi redovisar cirka 25 olika symboler som har prövats av JK. I de flesta fall har det rört sig om symboler på klistermärken eller som har publicerats på webbplatser. Som ovan har nämnts är JK:s beslutsskäl ofta mycket kortfattade. När JK har beslutat att inte inleda förundersökning hänvisar JK ofta till den s.k. instruktionen (1 kap. 10 § TF och 1 kap. 15 § YGL), som bl.a. innebär att JK bör beakta att tryck- och yttrandefriheten är en grundval för ett fritt demokratiskt samhällsskick och att syftet mera än framställningssättet bör uppmärksammas. Härutöver har JK tydlig- gjort att i tryck- och yttrandefrihetsmål kan inte omständigheter som ligger utanför själva yttrandet som är föremål för prövning beaktas. I beslut från senare år tycker vi oss kunna se en viss ändrad praxis hos JK jämfört med beslut . Således bedömde JK tidigare att bl.a. varghaken och triskelonen inte utgjorde hets mot folkgrupp, medan dessa symboler i beslut har bedömts kunna utgöra detta brott. Mot bakgrund av JK:s ofta korta beslutsskäl och att sammanhangen kan skilja sig åt, är denna iakttagelse dock förenad med viss osäkerhet. Det kan även noteras att JK t.ex. i beslut bedömt att varghaken kan utgöra hets mot folkgrupp, men i ett beslut , utifrån om- ständigheterna i ärendet, inte tyckt att den symbolen kunde motivera ett åtal samt att JK i ett beslut bedömt att en överkorsad davidsstjärna kunde utgöra hets mot folkgrupp, men att motsatt uppfattning uttrycktes i ett beslut . Symboler beträffande vilka åtal har väckts Av vår redovisning av domstolspraxis på det tryck- och yttrandefri- hetsrättsliga området ovan framgår att det är få symboler som JK har beslutat att väcka åtal för. Utöver bildspråk rör det sig om hakkors, örn, siffor, dödskalle, triskelon, järnkors, sydstatsflagga och bilder på . Flera av dessa symboler har prövats av domstol vid endast ett tillfälle och då ofta tillsammans med andra symboler. Vad gäller några av dessa symboler finns det även beslut av JK som är av intresse. Dessa symboler och beslut redovisas nedan. Praxis avseende hets mot folkgrupp •Hakkors har prövats i flera domar och har i princip alltid bedömts som hets mot folkgrupp. Det har dock förekommit att JK inte har väckt åtal för hakkors bl.a. när hakkors sett till sammanhanget inte bedömts utgöra hets mot folkgrupp. •Örnar har prövats i en tingsrättsdom och då bedömdes örnen ut- göra hets mot folkgrupp. Även i ett beslut bedömde JK att örnar med lagerkrans och hjulkors respektive med bokstäverna ”SS” fick antas utgöra hets mot folkgrupp. I beslut bedömde JK dock att en örn med kelterkors respektive med bokstäverna ”SS” inte var brottsliga. Även i ett avgörande ansåg JK – möjligen på grund av övriga omständigheter – att en örn som liknade den nazityska örnen inte var att bedöma som hets mot folkgrupp. Härutöver har JK i två beslut bedömt att en örn respektive en örn tillsammans med en torshammare inte utgjorde hets mot folkgrupp. •En dödskalle (s.k. Totenkopf) har prövats en gång av domstol och i det avgörandet, som meddelades av 2018, ogillade juryn åtalet. I ett beslut bedömde JK att det inte kunde förväntas bifall till ett åtal beträffande ett skivomslag, publicerat på en webbplats, med titeln ”Aggressive force” och motiv i form av en dödskalle (Totenkopf) ovanpå ett kelterkors. Motsvarande bedömning gjordes även i ett beslut beträf- fande en dekal föreställande en dödskalle. I ett beslut inledde JK dock förundersökning beträffande en tröja på vilken fanns texten ”Support your local einsatzkommando” under en dödskalle och JK angav att det budskap som förmedlades kunde förknippas med den nazistiska ideologin. •En triskelon har prövats en gång av domstol och i det avgörandet, som meddelades av 2015, ogillade juryn åtalet. beslutade JK att inleda förundersökning avseende triske- loner som hade publicerats på en annan webbplats (Sniper-records). Förundersökningen kom att läggas ned men det angavs att det fort- farande fanns grund för antagandet att hets mot folkgrupp hade begåtts. Även i ett beslut har JK uttalat att triskelonen är en symbol som har en koppling till Tredje riket och dess idéer om rasöverlägsenhet och rashat. I det aktuella fallet ansåg JK dock att det med hänsyn till sammanhanget (bilderna av triskelonen Praxis avseende hets mot folkgrupp ingick i artiklar med andra frågor än rasideologi) inte kunde för- väntas en fällande dom. Nämnda beslut kan jämföras med ett beslut . I det beslutet angav JK att triskelonen visserligen på- minner om det fyrgrenade hakkorset, men att symbolen på den aktuella bilden hos en bredare allmänhet knappast ensam kan anses ge uttryck för missaktning för en bestämd grupp av personer. •Bilder och motiv av har prövats av domstol och i samt- liga fall lett till fällande dom. JK har även i andra beslut bedömt sådana bilder som brottsliga. Andra symboler som kan innefatta hets mot folkgrupp Utöver ovan angivna symboler, som alltså även har prövats av dom- stol, har JK bedömt att följande symboler kan utgöra tryck- eller yttrandefrihetsbrottet hets mot folkgrupp. Symboler som bedömts kunna innefatta hets mot folkgrupp I ett beslut uttalade JK att hakkorset/svastikan, hjulkorset, varghaken och triskelonen är symboler som alla har en tydlig koppling till Tredje riket och dess idéer om rasöverlägsenhet och rashat. JK har vidare i beslut och 2015 bedömt att varghaken kan innefatta hets mot folkgrupp eftersom den har en tydlig koppling till Tredje riket och dess idéer om rasöverlägsenhet Det kan jämföras med ett beslut där JK bedömde att en varghake inte utgjorde hets mot folkgrupp och ett beslut där en varg- hake, med en undanskymd plats på ett fotografi, inte kunde motivera åtal. Hjulkors/solkors I ett beslut uttalade JK att hjulkorset har en tydlig koppling till Tredje och kelterkors riket, dess idéer om rasöverlägsenhet och rashat samt att det fanns grund för att fråga var om hets mot folkgrupp. I beslut och 2005 har JK dock bedömt att brinnande solkors respektive kelterkors inte utgjort hets mot folk- grupp. Inte heller ett kelterkors på vilket fanns en dödskalle, en s.k. Totenkopf, bedömdes i ett beslut kunna föranleda en fällande dom. I ett beslut uttalades att solkorset i vissa sammanhang och under vissa omständigheter kan utgöra hets mot folkgrupp. I ett annat beslut bedömde JK att örnar med lagerkrans och hjulkors fick antas utgöra hets mot folkgrupp. JK har i ett beslut bedömt att symbolen för stormtrupper, SA, har en tydlig koppling till Tredje riket samt i hög grad får anses förknippad med idéerna om rasöverlägsenhet och rashat. Med hänsyn till det samman- hang i vilket symbolen hade publicerats kunde dock en fällande dom inte I ett annat beslut har JK inlett förundersökning beträffande en tröja med SA-symbolen, motiv av och viss text. SOU 2019:27Praxis avseende hets mot folkgrupp I ett beslut bedömde JK att en bild av två segerrunor mot svart botten utgjorde en symbol för de nazistiska SS-styrkorna och kunde antas inne- fatta hets mot folkgrupp. I ett beslut ansågs dock en t-shirt med bok- stäverna ”SS” och en örn bärandes två svärd inte ha ett så tydligt budskap att det utgjorde hets mot folkgrupp och samma bedömning gjordes i ett beslut 1999 beträffande segerrunan i visst sammanhang (symbolen fanns på tavlor i en mc-klubbs lokaler). I ett beslut bedömde JK att det fanns anledning att anta att hets mot folkgrupp hade begåtts beträffande två affischer med text och en davids- m.m.stjärna som slängs i en papperskorg respektive en överkorsad davidsstjärna. I senare beslut, 2017 och 2019, ansågs dock en överkorsad davidsstjärna på en webbplats uttrycka ogillande, men inte innefatta hets mot folkgrupp. Symboler som inte bedömts innefatta hets mot folkgrupp JK har bedömt att symbolerna angivna i tabellen nedan inte inne- fattar tryck- eller yttrandefrihetsbrottet hets mot folkgrupp. Eftersom JK är ensam åklagare på det grundlagsskyddade området har dessa symboler inte prövats av domstol i mål avseende tryck- eller yttrandefrihetsbrott. Det bör noteras att beträffande några av dessa symboler före- kommer det även beslut där JK funnit att symbolerna, i visst samman- hang, kan utgöra hets mot folkgrupp. Det kan inte heller uteslutas att JK, t.ex. i ett annat sammanhang eller , kan bedöma att de symboler som anges nedan utgör hets mot folkgrupp (jfr rättsfallet RH 2002:40 om att bedömningen av om ett uttalande uttrycker hot eller missaktning mot en folkgrupp måste göras uti- från de värderingar som gäller för yttrandet). Symboler som inte bedömts innefatta hets mot folkgrupp JK har i ett stort antal beslut bedömt att symbolen inte utgör tryck- eller yttrandefrihetsbrottet hets mot folkgrupp. JK:s bedömningar avseende denna symbol behandlas närmare nedan. JK har i flera beslut bedömt att symbolen, som användes av bl.a. socialistisk front, inte utgör hets mot folkgrupp. Praxis avseende hets mot folkgrupp JK bedömde i ett beslut att en publicering av ett skivomslag med en odalruna och segerruna inte utgjorde hets mot folkgrupp. bedömde JK att en bild på odalrunan i ett annat utförande och tillsammans med text gav anledning att anta att hets mot folkgrupp hade begåtts. Symbolen har varit föremål för JK:s bedömning och JK har då bedömt att symbolen inte innefattar hets mot folkgrupp. I ett beslut bedömde JK att en bild på en hammare och ett svärd med viss text inte utgjorde hets mot folkgrupp. JK har i flera beslut bedömt att en knuten näve (ensam eller tillsammans bl.a. tyrrunan, taggtråd eller i bojor och även tillsammans med text såsom ”” och ”Till kamp”) inte utgör hets mot folkgrupp. I ett beslut bedömde JK att en bild av en t-shirt med motiv av en örn och en torshammare, som publicerats på en webbplats, inte gav anledning att anta att hets mot folkgrupp hade begåtts. Torshammaren förekom, tillsammans med en tröja med texter och bilder, i ett beslut . Det är oklart vilken betydelse som JK lade vid torshammaren. JK uttalade att den som är insatt i användningen av symbolerna kan förknippa klädseln med antisemitism och rasism, men ifrågasatte om en bredare allmänhet skulle uppfatta klädseln som uttryck för hot mot eller missaktning för en bestämd grupp av personer. Ett porträtt av tillsammans med text, publicerad på en webbplats, bedömdes i ett beslut inte innefatta hets mot folkgrupp. bedömning gjordes, beträffande ett klistermärke, i ett beslut . JK har i flera beslut bedömt att symbolen, som användes av Svenskarnas parti, inte utgör hets mot folkgrupp. I ett beslut bedömde JK att en valknut publicerad på en webbplats inte utgjorde hets mot folkgrupp. JK bedömde i ett beslut att den flagga som ofta används av IS, publi- cerad i en annons på ”Båtbörsen”, inte utgjorde brott. JK bedömde i ett beslut att en bild av korslagda skafthandgranater och en dödskalle, som publicerats på en webbplats, inte utgjorde hets mot JK bedömde i ett beslut att tre bilder av det grekiska partiet Gyllene grynings symbol, som hade publicerats på en webbplats, inte utgjorde hets JK bedömde i ett beslut att ett klistermärke med en bild föreställande den romerske kejsaren inte utgjorde hets mot folkgrupp. Praxis avseende hets mot folkgrupp JK har i ett stort antal ärenden sedan i vart fall 2007 haft att pröva om förundersökning ska inledas avseende anmält användande av tyr- runan i skrifter (klistermärken, affischer, banderoller, fanor, flyg- blad, kläder och avspärrningsband m.m.) och på webbplatser. I vissa fall har tyrrunan funnits i en, ofta grön, kvadrat och i andra fall har den funnits i ett kugghjul. Det har även rört sig om ärenden där tyr- runan förekommit tillsammans med andra symboler eller texter. I samtliga ärenden har JK beslutat att inte inleda förundersökning. JK har således bedömt att symbolen inte utgör tryck- eller yttrande- frihetsbrottet hets mot folkgrupp. JK:s skäl har ofta varit mycket kortfattade och hänvisat till tidigare bedömningar. I ett beslut utvecklade JK skälen enligt följande (se JK:s beslut , dnr 9840-17-3.1).