sou · H7B340 · 2019-08-30 00:00:00 — Analysen av ungdomsarbetslösheten försvåras av de stora konjunk- tursvängningarna, vilka kan dölja skillnader i underliggande trender mellan grupperna. Därför har vi också tagit fram ett relativt mått på arbetslöshet. Det gör vi genom att rangordna arbetslöshetstiderna för varje födelsekohort – från lägst till högst arbetslöshet – och sedan skapa ett mått som anger var i fördelningen av arbetslöshet som Bilaga 7 till LU2019 Resultat och likvärdighet i gymnasieskolan personerna befinner sig (mellan 0 och100). Figur 8.21 beskriver rela- tiv arbetslöshet för elever med olika grundskolebetyg, vilket bekräf- tar bilden av förvånansvärt stabila skillnader mellan grupperna. Arbetslösheten bland elever med låga betyg är betydligt högre än för elever med högre betyg, men det finns inga tydliga tecken på att deras situation relativt sett har förvärrats över tiden.9 Not: Figuren visar relativ andel av tiden som 20–22-åringar har varit inskrivna som arbetssökande på Arbetsförmedlingen, för den tredjedelen av eleverna med de sämsta grundskolebetygen, tredjedelen med medelbetyg, samt tredjedelen med de bästa betygen. Den relativa arbetslösheten erhålls genom att rangordna arbetslöshetstiderna för varje födelsekohort – från lägst till högst arbetslöshet – och sedan skapa ett mått som anger var i fördelningen av arbetslöshetstider som personerna befinner sig (mellan 0 och 100). Den lodräta linjen anger införandet av det mål - och kunskapsrelaterade betygssystemet på gymnasiet, medan den streckade linjen visar införandet av behörighetskrav till nationella program. 9 Den ökande andelen utan slutbetyg från gymnasiet bland studiesvaga elever får dock konsekvenser för de arbetslösas formella meriter. Bland de ungdomar som var arbetslösa saknade en gymnasieutbildning. Motsvarande siffra för arbetslösa ungdomar var . Det är därmed lätt att få intrycket att konse- kvenserna av ofullständiga gymnasiestudier har förvärrats. Mycket tyder dock på att gruppen studiesvaga elever alltid har haft svårt att etablera sig på arbetsmarknaden, men att sanno- likheten att de också saknar slutbetyg från gymnasiet ökade i samband 1990-talets gymnasie- reformer. Resultat och likvärdighet i gymnasieskolan Bilaga 7 till LU2019 Sammanfattningsvis tycks den ökande andelen elever utan gym- nasiebetyg inte märkbart ha påverkat arbetsmarknadsetableringen. Vi har visat att det faktiska studiedeltagandet för dessa elever inte förändrats nämnvärt i samband med gymnasiereformerna. Det ver- kar därför som om många av de som framstår som gymnasieav- hoppare i statistiken har fullföljt större delen av sina gymnasie- studier. Elever utan slutbetyg kan dessutom verifiera sina studie- resultat i form av ett samlat betygsdokument, och resultaten tyder på att arbetsgivare möjligen är mer förlåtande mot tider av frånvaro än vad betygssystemet är. En annan förklaring till de relativt små förändringarna av sysselsättningen och arbetslösheten bland studie- svaga elever, kan vara att de oftare har okvalificerade arbeten där behoven av gymnasieutbildning är mindre. Att ge alla elever goda förutsättningar för framtida yrkesliv eller fortsatta studier är centralt för en likvärdig gymnasieskola. Hur måluppfyllelse i dessa avseenden ska jämföras mellan elever är dock svårt i och med att de gör olika gymnasieval. I detta avsnitt har vi därför analyserat dels vilken möjlighet elever med olika förutsätt- ningar har att komma in på gymnasiets nationella program, och i vilken utsträckning de avslutar sina gymnasiestudier och med vilka resultat. Vi har också undersökt hur det går som ung vuxen. Några centrala resultat från analysen är: •Ökande studiedeltagande på gymnasiet bland alla grupper. I stort sett alla elever går på gymnasiet . •Allt fler lågpresterande elever går på det individuella (introduk- tions-) programmet. Ökningen har skett dels i samband med införandet av programmet, dels när behörighetskraven till natio- nella program skärptes. •Gymnasieskolan delar upp elever efter studieresultat. Lågpreste- rande elever går oftast på yrkesprogram (eller individuella pro- gram) medan högpresterande elever vanligen går på studieför- beredande program. Bilaga 7 till LU2019 Resultat och likvärdighet i gymnasieskolan •Kraftig ökning av ofullständiga gymnasiestudier bland lågpreste- rande elever i samband med införandet av ökade krav för slut- betyg. har dock andelen lågpresterande elever som får slutbetyg från gymnasiet ökat något. •Lågpresterande elever tar på sig att avsluta sina gym- nasiestudier. •Andelen elever som går klart åtminstone på gymnasiet har inte förändrats nämnvärt , däremot har andelen elever med en treårig utbildning ökat bland elever med låga grundskolebetyg. •Gymnasieskolan har inte ökat i betydelse för elevernas betyg . Skolan förklarar omkring 1,0–1,av skillnaderna i betyg mellan elever. I genomsnitt är skillnaden mel- lan kommunala och fristående gymnasieskolor obetydlig. Där- emot är det större skillnader mellan fristående än mellan kom- munala gymnasieskolor. •Familjen har ökat något i betydelse för elevernas gymnasiebetyg. Det beror dock en förändrad elevsammansättning med en ökad andel elever födda utomlands. För svenskfödda elever har famil- jens betydelse inte förändrats. •Könsskillnaderna är relativt stabila . •Elever födda utomlands klarar sig sämre i gymnasieskolan. De som anlänt före skolstart klarar sig betydligt bättre än elever som anlänt . De finns inga tecken på att resultaten för elever som anlänt före skolstart skulle ha försämrats . Gymnasiebetygen har dock försämrats för elever som anlänt efter skolstart, vilket delvis kan förklaras av förändrad elevsamman- sättning. •Lågpresterande elever klarar sig betydligt sämre på arbetsmark- naden än andra grupper. Deras situation försämrades under 2000- talet, vilket antagligen beror på en allmänt svagare konjunktur. Det är svårt att se några tydliga tecken på att den försämrade genomströmningen på gymnasieskolan skulle ha försämrat över- gången mellan skola och arbetslivet för svagpresterande elever. Resultat och likvärdighet i gymnasieskolan Bilaga 7 till LU2019 Sammanfattningsvis kan vi konstatera att höjda behörighetskrav och betygskrav begränsat tillgången till gymnasieskolans nationella pro- gram och möjligheterna att bli klar med gymnasiestudierna framför allt för elever med svaga förutsättningar. Detta har gjort gymnasie- skolan mindre likvärdig. förklarar elevens gymnasieskola fortsatt ytterst lite av elevens gymnasiebetyg och familjebakgrunden tycks inte ha ökat i betydelse. 9Syntes – Implikationer för jämlika livschanser och strategier för ökad likvärdighet Syftet med denna rapport har varit att ur ett jämlikhetsperspektiv belysa utvecklingen i den svenska skolan under de senaste decenni- erna och situationen i dagens skola. I detta kapitel sammanfattar vi våra utgångspunkter, rapportens viktigaste resultat, och diskuterar resultatens implikationer för likvärdigheten i skolan. Vi har tagit vår utgångspunkt i skollagens skrivningar om skolans roll i att utjämna och kompensera för elevers olika förutsättningar. Enligt skollagen ska alla elever ha samma tillgång till utbildning och samma möjligheter att utvecklas så långt som möjligt som skolan ska sträva efter att uppväga skillnader i elevernas förutsätt- ningar att tillgodogöra sig utbildningen. Vi har fokuserat på likvär- digheten vad gäller skolans kunskapsuppdrag, men det går inte att helt bortse från att skolan också har ett demokratiuppdrag. I rapporten utgår vi från att skillnader i resultat mellan elever och skolor, och eventuella förändringar , kan bero dels på elevernas egenskaper och förutsättningar som t.ex. föräldrars utbild- ningsnivå, födelseland och invandringsålder, dels på skolors resurser och kvalitet liksom fördelningen av elever till skolor. Vi har studerat likvärdigheten i skolans insatsfaktorer med fokus på elevers förut- sättningar och skolans personalresurser. Rapporten belyser hur elev- populationen som helhet har förändrats bland annat som följd av asylinvandring, men också hur elevsammansättningen på skolor har förändrats och hur graden av social segregering i skolan i allt större utsträckning gör att elever med olika social bakgrund och ursprung har olika skolkamrater. Vi analyserar också i vilken utsträckning och på vilket sätt lärarresurser fördelas kompensatoriskt, vilka elever som får särskilt stöd och hur stora skillnader det är mellan olika huvudmän. Syntes – Implikationer för jämlika livschanser och strategier för ökad likvärdighet Bilaga 7 till LU2019 Vi studerar sedan likvärdigheten i hur det går för eleverna i skolan genom att analysera den roll som skolan och familjebakgrunden spelar för elevernas resultat. För att ge en bild som dels belyser olika typer av färdigheter, dels problematiserar kvaliteten i de utfallsmått vihar tillgång till, studerar vi så väl betygsresultat som nationella provresultat, men också i viss utsträckning hur det går som ung vuxen. Det bör dock sägas att tillgången på tillförlitliga resultatmått för den svenska skolan är begränsad och problematisk för den typ av analys som genomförs i denna rapport. Så väl betygssättning som rättning av nationella prov är behäftade med systematiska fel till följd av starka incitament på elev-, lärar-, skol- och huvudmannanivå. I analysen av utvecklingen av likvärdigheten när det gäller utfall försöker vi på olika sätt undersöka i vilken utsträckning växande skillnader i resultat mellan olika skolor och familjer beror på för- ändringar i elevpopulationens sammansättning. Vi gör också en närmare analys av skillnaderna i skolornas mervärde, eller kvalitet, och vi undersöker kopplingen mellan elevegenskaper, lärarresurser och kvalitet samt betydelsen av skolors huvudmannaskap. 9.1Likvärdigheten i skolan – resultat och slutsatser 9.1.1Elevers förutsättningar och elevsortering i Det är otvetydigt att skillnaderna i elevresultat mellan olika skolor har ökat trendmässigt . Det är också uppenbart att skolor har blivit betydligt mer socialt segregerade . Det är alltså större skillnad mellan olika skolmiljöer än det var och en elevs sociala bakgrund har större betydelse för klasskamraternas sociala bakgrund . I detta avseende har skolan blivit mindre jämlik och elever kommer via skolan kontakt med en socialt mer begränsad kamratgrupp . Skolvalet och den växande andelen elever i fristående skolor bidrar till den ökade segregeringen av skolan även om huvuddelen av den ökade skolssegregationen bör- jan kan hänföras till det segregerade boendet. Omkring en fjärdedel av ökningen av skolsegregationen beror på skolval och fristående skolor medan tre fjärdedelar beror på boendesegregation. Det går dock inte att utesluta att skolvalet och ökade skillnader mellan skolor i sig kan ha påverkat boendesegregationen. Bilaga 7 till LU2019 Syntes – Implikationer för jämlika livschanser och strategier för ökad likvärdighet Trenden mot ökad skolsegregation har dock brutits i ett av- seende: det ökade invandring har medfört att en större andel skolor har elever med utrikes bakgrund än , och att ökningen i skolsegregationen med avseende på migra- tionsbakgrund därmed har stannat av. När vi studerar fördelningen av skolans personalresurser kan vi konstatera att fördelningen av lärartäthet är kompensatorisk, med högre lärartäthet i skolor med svaga elevförutsättningar jämfört med starkare skolor. Det kompensatoriska inslaget ser ut att ha ökat något vilket är positivt ur ett likvärdighetsperspektiv. I motsats till detta ser vi en fördelning av lärares kompetens som snarare förstärker initiala skillnader i förutsättningar: skolor med svaga förutsättningar har lärare med lägre kompetens än skolor med starka förutsättningar. Vi kan också konstatera att omsättningen av lärare är högre på skolor med svaga elevförutsättningar. En intressant fråga är om huvudmän genom att erbjuda högre löner försöker locka kompetens till utsatta skolor eller behålla kompetent personal. Resultaten visar att lärarlöneskillnaderna mel- lan skolor med olika elevförutsättningar är obefintliga, vilket tyder på att lönesättning inte tycks användas för att styra kompetens till skolor efter elevers behov. Den fristående sektorn bidrar överlag till den kompensatoriska resursfördelningen mellan skolor, eftersom fristående skolor i genomsnitt har lägre lärartäthet och lärarkompe- tens än kommunala skolor, som de har en socioeko- nomiskt mer fördelaktig elevsammansättning. 9.1.3Resultatskillnader mellan elever och skolor i Frågan om skolan blivit bättre eller sämre på sitt kompensatoriska uppdrag när det gäller skolresultat är komplex att besvara. Resultat- skillnaderna mellan olika skolor har ökat drastiskt, från att förklara cirka 4–av variationen i resultat mellan elever ligger nivån , oavsett vilket resul- tatmått vi studerar. Men, mot bakgrund av 1) ökad invandring och Syntes – Implikationer för jämlika livschanser och strategier för ökad likvärdighet Bilaga 7 till LU2019 2)ökad skolsegregationen, är det uppenbart att en stor del av dessa ökade skillnader beror på att skolors elevförutsättningar skiljer sig mer . För att besvara frågan om skolan blivit bättre eller sämre på att hantera sitt kompensatoriska uppdrag skulle vi behöva göra ett experiment där vi låter dagens skola möta den grupp elever som gick i skolan , och därefter se om resultat- skillnaderna mellan skolor då skulle vara större eller mindre än , eller motsatt att låta dagens elever gå i dåtidens skola. För att uttala sig om skolan blivit bättre eller sämre på att hantera sitt kompen- satoriska uppdrag måste vi alltså ta hänsyn till att förutsättningarna för uppdraget förändrats. Vi har närmat oss frågan genom att studera dels skolans betydelse för elevers resultat sedan vi har tagit hänsyn till elevernas förutsätt- ningar, dels genom att undersöka familjens betydelse för elevers resultat genom att studera syskonkorrelationer. Analyserna visar att enskilda grundskolors betydelse för elevers resultat, sedan hänsyn tagits till elevernas förutsättningar, möjligen har ökat något , men att den är fortsatt begränsad. Runt 2 pro- cent av variationen av elevresultaten kan förklaras av . Den ökning som trots allt kan skönjas tycks hänga samman med en ökad andel elever i fristående skolor och att dessa skolor har något större betydelse för elevresultaten. Det kan dock inte uteslutas att den svaga ökningen också beror på dold elevselektion som vi inte har kunnat beakta. När vi i stället studerar betydelsen av familjebakgrund för elevers grundskoleresultat med hjälp av syskonkorrelationer finner vi att familjens betydelse fortsatt är stor, , men på- fallande när vi begränsar analysen till svenskfödda elever. Studerar vi hela elevpopulationen ser familjens betydelse däremot ut att ha ökat. Denna ökning hänger samman med en växande andel utrikesfödda, men också med att andelen elever som invandrat i skolåldern och i tonåren ökat. Sammantaget tyder dessa analyser inte på att likvärdigheten i den svenska när det gäller ele- vernas skolresultat har försämrats i någon större utsträckning. Det är uppenbart att skolans kompensatoriska uppdrag har blivit mer komplext i och med stora elevgrupper som kommer till sent i skolåldern. Bilaga 7 till LU2019 Syntes – Implikationer för jämlika livschanser och strategier för ökad likvärdighet 9.1.4Skillnader i skolkvalitet mellan grundskolor Även om likvärdigheten inte har försämrats nämnvärt visar vår analys att det finns kvalitetsskillnader mellan svenska skolor. Att förflytta en elev från den lägsta tiondelen av skolfördelningen till en genomsnittlig skola skulle förbättra elevens resultat på nationella proven med ungefär 0,4 standardavvikelser. Det kan jämföras med att resultatgapet mellan elever i den lägsta tiondelen i fördelningen av elevförutsättningar och en genomsnittlig elev är cirka 2 standard- avvikelser. Dessa kvalitetsskillnader tyder på att det finns bättre och sämre sätt att bedriva skola och att det borde gå att förbättra kvaliteten på skolor med lågt mervärde även om det inte är uppenbart hur detta bäst görs.1 Vår analys visar att kopplingen mellan elevers förutsättningar och skolans kvalitet är svag överlag. Men det finns ändå en viss sortering som innebär att elever med svaga studieförutsättningar går i skolor med lägre mervärde. Sorteringen tycks också ha tilltagit över tiden. Elever som invandrat i mellan- och högstadiet går också i skolor med sämre kvalitet, i synnerhet i storstadsområdena. Sambandet mellan skolresurser och kvalitetsskillnader mellan skolor är svårtolkat även om vi finner tecken på att såväl lärartäthet som läraromsättning samvarierar med skolans mervärde i förväntad riktning, åtminstone på kommunala skolor. Kvalitetsskillnaderna mellan kommuner är däremot betydande. Storstadskommunernas skolor har betydligt högre mervärde än landsbygdens skolor. Detta kan i sig kan ses som ett likvärdighets- problem i strid med skollagens skrivningar att skolan ska vara likvärdig oavsett geografisk hemvist. En närmare förståelse för vad dessa skillnader beror på kräver dock en djupare analys. Kommun- skillnader pekar dock på att skolors huvudmannaskap är av betydelse för skolkvalitet. Huvudmannaskapets betydelse för skolans kvalitet framkommer också när vi analyserar skillnader mellan fristående och kommunala skolor och finner att fristående skolor har högre mervärde. Våra och tidigare analyser pekar också på att incitament på huvudmannanivå är av betydelse för såväl provrättning som 1Samverkan för bästa skola arbetar efter en modell för skolförbättring, men tyvärr har urvalet av skolor/huvudmän skett på ett sätt som inte möjliggör rigorös utvärdering. Det tar dessvärre också tid att generera kunskap om vad som fungerar. I flera amerikanska delstater har det med blandad framgång gjorts försök med att låta välfungerande fristående skolorganisationer ta över illa fungerande kommunala skolor. En lärdom är att det är svårt att veta vad det är som kommer att fungera eller inte. Se t.ex. Glazer m.fl. (2019) och Fryer (2014). Syntes – Implikationer för jämlika livschanser och strategier för ökad likvärdighet Bilaga 7 till LU2019 betygssättning, vilket försvårar en analys av huvudmannaskapets betydelse för faktiska kunskapsskillnader. Trots förhållandevis stora kvalitetsskillnader mellan skolor, bi- drar dessa skillnader till att förklara ungefär en fjärdedel av den totala mellanskolvariationen i skolresultat som kan observeras i grund- skolan , medan sorteringen av elever till skolor kan förklara cirka tre fjärdedelar. Likvärdigheten i gymnasieskolan måste analyseras mot bakgrund av att det inte är en sammanhållen skolform. Elever väljer program och skola och segregeringen av elever efter grundskolebetyg är stor. En rad reformer har dock försämrat tillträdet till och genomström- ningen i gymnasieskolan för studiesvaga elever. Ökade behörighets- krav till nationella gymnasieprogram – i kombination med fler elever som invandrat sent i skolan – har medfört att allt fler elever med svaga förutsättningar går på introduktionsprogram. Andelen som inte avslutar sina gymnasiestudier har ökat kraftigt bland låg- presterande elever i samband med skärpta krav för slutbetyg. Det finns inte något som tyder på att dessa höjda inträdes- och betygs- krav har haft några positiva effekter på elevernas arbetsmarknads- inträde. Intressant nog har dock andelen lågpresterande elever som får slutbetyg från gymnasiet ökat trendmässigt det och därmed återhämtat sig något. Det är viktigt att utröna i vilken utsträckning denna utveckling beror på förbättrad undervisning och ökat lärande och vad som kan förklaras av mer generös betygs- sättning. Utrymmet för att vara generös i betygsättningen på gymnasiet är stort. På gymnasieskolan är det endast en liten del av betygssättningen som kan ske med stöd av nationella prov. Möjligheterna för lärare att informera sig om elevernas resultat i förhållande till andra elever i landet har minskat i och med att nationella prov endast är obliga- toriskt i programmets högsta obligatoriska kurs i ämnena svenska, engelska och matematik (SFS 2017:1108). Även om det är oklart vilka konsekvenser slopandet av nationella prov på gymnasiet får för lik- värdigheten i bedömningen av elevernas kunskaper, finns en uppenbar risk att skillnaderna i betygssättning ökar mellan skolor. Bilaga 7 till LU2019 Syntes – Implikationer för jämlika livschanser och strategier för ökad likvärdighet Trots försämrad genomströmning på gymnasiet har skolornas betydelse för gymnasiebetygen varit mycket stabil och fortsatt mycket låg. Familjebakgrundens betydelse för gymnasiebetygen har visserligen ökat, men detta hänger, liksom i , samman med att det finns allt fler elever med i . Bland svensk- födda elever har betydelsen av familjebakgrunden för gymnasie- betygen varit oförändrad, även om viss försiktighet i tolkningarna av dessa trender är på sin plats mot bakgrund av de brister i likvär- digheten i betygssättningen som lyfts fram av Hinnerich och Vlachos (2017) och (2018b). Sammantaget har tillträdet till gymnasieskolans nationella program och möjligheten att slutföra gymnasiestudierna blivit mindre likvärdig på grund av höjda behörighetskrav och betygskrav. Däremot tyckslikvärdigheten i gymnasieskolan, när det gäller elevers gymnasiebetyg, i övrigt ha varit oförändrad . Detta betyder dock inte att likvär- digheten i kunskapsförmedling varit oförändrad, men en eventuell trend mot ökande brister i likvärdighet i gymnasieskolans kunskaps- förmedling vägs i så fall upp av bristande likvärdighet i betygs- sättningen.2 9.3Skolans roll för att utjämna livschanser Även om skillnader i elevers skolresultat till stor del förklaras av faktorer utom skolans kontroll, såsom elevens familjebakgrund och tidigare skolprestationer, visar skillnaderna i skolkvalitet att skolan har betydelse för elevernas resultat. Likaså är utformning av betygs- system och antagningssystem i det fortsatta utbildningssystemet av betydelse för vilka konsekvenserna blir av skillnader i tidigare skol- prestationer. Men en hög och jämn skolkvalitet och mindre inträdes- barriärer på gymnasiet kommer sannolikt inte att eliminera familje- bakgrundens betydelse för elevresultat eller utbildningsutfall. En politik som främjar likvärdig tillgång till skolor av hög kvalitet och som utjämnar kvalitetsskillnader mellan skolor skulle innebära att skolan, i sig, blev mer jämlik. Likaså skulle det sannolikt främja likvärdigheten i utbildningssystemet som helhet att ge svagpreste- rande elever bättre tillgång till gymnasieskolans yrkesprogram. 2Skolverket (2018b) visar t.ex. att studenter på högskolan med gymnasiebetyg från en enskild huvudman presterar sämre jämfört med studenter från kommunala gymnasieskolor. Syntes – Implikationer för jämlika livschanser och strategier för ökad likvärdighet Bilaga 7 till LU2019 är dock inte troligt att en sådan politik skulle förmå göra stora avtryck i syskonkorrelationer eller eliminera skolans förklaringsgrad för elevresultaten. För att ytterligare främja likvärdiga livschanser behöver politiken dessutom rikta in sig på vad som händer innan barnen börjar skolan. 9.4En politik för jämlika livschanser Hur kan en politik för mer jämlika livschanser se ut? En välfungerande mödravård, barnhälsovård, förskola och socialtjänst tillhör grunden för en sådan politik och sannolikt finns anledning att mer än rikta särskilt uppmärksamhet på familjer och barn i utsatta bostadsom- råden. En fullödig genomgång av vilka möjligheter som finns att utjämna skillnader i elevers förutsättningar att klara skolan, redan innan de börjar skolan, ligger dock utanför denna rapports syfte. När det gäller kan vi peka på två (eller tre) möjliga strategier för att öka likvärdigheten. Den ena handlar om att förbättra och utjämna skillnader i skolkvalitet och kanske främst rikta in dessa satsningar på skolor med svaga elevförutsättningar. Den andra stra- tegin handlar om att ge alla elever verkliga möjligheter att välja och få tillgång till bra skolor.