sou · H7B35 · 2019-02-01 00:00:00 — •Den vanligaste näringsgrenen är vård och omsorg. Omkring en fjärdedel arbetar där. Näst vanligast är finansiell verksamhet och företagstjänster följt av handeln. av de tidsbegränsat anställda som saknar överens- kommen arbetstid arbetar i yrken inom service-, omsorgs- och försäljningsarbete. Bland kvinnor inom vård och omsorg på Kom- munals område utgör gruppen av alla tidsbegränsat anställda och inom detaljhandeln är motsvarande andel . 36Skolverket (2016). Intermittenta anställningar – Omfattning föredrar tidsbegränsad anställning och före- drar fast anställning. Andelarna skiljer sig bara marginellt mellan kvinnor och män. I sektor är det ungefär hälften som föredrar tidsbegränsad anställning. I privat sektor är det en maj- oritet som föredrar tidsbegränsad anställning, , jämfört som föredrar fast anställning. •Bland samtliga som inte studerar bland tidsbegränsat anställda utan överenskommen arbetstid är det som föredrar fast anställning. Bland studerande är det som föredrar fast anställning medan hellre har en tidsbegränsad. svarar att de arbetar heltid. I antal innebär det att det är 35 000 personer som har tidsbegränsad anställning utan överens- kommen arbetstid som arbetar heltid. •46 000 i gruppen svarar att de är undersysselsatta. bland dem utan överenskommen arbetstid i åldrarna 25–upp- ger att de är undersysselsatta. I sektor är det bland samtliga som uppger att de är undersysselsatta. Det kan ses som något förvånande med tanke på den arbetskraftsbrist som finns inom sektorn. Det verkar alltså finnas en arbetskraftsreserv att tillvarata bland personer med intermittenta anställningar. En väg in på arbetsmarknaden •Studier av anställningsformernas betydelse för inträdet på arbets- marknaden visar att tidsbegränsade anställningar är en vanlig väg in på arbetsmarknaden. •Tidsbegränsade anställningar som en väg in på arbetsmarknaden verkar fungera betydligt bättre för de som i svarar att de har provanställningar och vikariat i jämförelse med dem som svarar att de är tim- eller behovsanställda. 10Intermittenta anställningar – Omfattning och skäl enligt arbetsmarknadens parter I uppdraget har ingått att i dialog med arbetsmarknadens parter undersöka hur skyddet för personer med intermittenta anställningar regleras i kollektivavtal i olika branscher. 10.2Kartläggning av omfattning och orsaker För att kunna genomföra denna del av uppdraget och för att få en fördjupad bild av frågan om intermittenta anställningar har vi genom de arbetsmarknadens parters centralorganisationer som är med i utred- ningens referensgrupp fått information om vilka organisationer som främst är berörda av frågan. De organisationer som valdes ut som särskilt relevanta var: •Arbetsgivaralliansen och (ingår i referensgruppen). •Fastighetsanställdas Förbund (Fastighets). •Handelsanställdas förbund (Handels). •Hotell- och restaurangfacket (HRF). •Svenska (). Intermittenta anställningar – Omfattning och skäl enligt … •Sveriges kommuner och Landsting (SKL) (ingår i referens- gruppen). Utredningens bedömning är att de områden som dessa organisa- tioner täcker är de områden där intermittenta anställningar är vanligast, även om det förekommer på andra delar av arbetsmarknaden också. Utredningen träffade samtliga tillfrågade organisationer . Representanter för organisationerna var förhandlingsansvariga eller motsvarande på central nivå. En likalydande enkät med ett antal frågor skickades i förväg till respektive organisation och vid mötena användes semistrukturerad intervjuteknik utifrån enkäten. Nedan redovisas en sammanställning av resultatet av intervjuerna. Utredningen har utöver detta varit i kontakt med ett urval av organisationer på arbetstagar- och arbetsgivarsidan för att inhämta information om tjänstemannasidan. Utredningen har träffat följande arbetstagarorganisationer inom (): , , , Unionen och Vision. Utredningen har haft uppföljande möten i de fall arbetsgivarorganisationerna önskat. En kompletterande intervju har genomförts med SKL. Samma enkät med likalydande frågor har skickats i förväg. Utöver detta har vi fått skriftig information från ett av , Facket för kultur, reklam och kom- munikation (DIK). En sammanställning av resultatet redovisas nedan även för tjänstemannabranscherna. 10.2.1Vad är intermittenta anställningar? Alla de organisationer som har ingått i utredningens kartläggning känner igen vad intermittenta anställningar är utifrån den definition vianvänder oss av, se avsnitt 8.2. Däremot verkar inte begreppet intermittenta anställningar användas för den typ av anställningar som avses. Inom vissa avtalsområden avser intermittent anställning snarare en ojämn arbetstidsförläggning eller ett sätt att schemalägga oavsett anställningsform. Flera organisationer menar att det blir begreppsförvirring när utredningen använder begreppet intermittenta anställningar med en annan betydelse än den etablerade. Intermittenta anställningar – Omfattning och skäl enligt … Flera organisationer lyfter också att en person som är deltids- anställd med tillsvidareanställning och därutöver arbetar mertid i reali- teten har intermittenta anställningar, utöver tillsvidareanställningen. Anställningar enligt den definition av intermittenta anställningar som vi använder kan i vanligt tal enligt parterna på arbetsmarknaden i stället kallas för timanställning, behovsanställning, extraanställning eller tillfälligt arbete extra. Därutöver kan benämningen vara de olika kollektivavtalade anställningsformer som medger intermittenta anställ- ningar, exempelvis anställningsformen enstaka dagar inom besöks- näringen. När utredningen i det följande använder begreppet intermittent anställning avses anställning enligt definitionen i avsnitt 8.2, såvida inte något annat uttryckligen anges. 10.2.2Hur vanligt förekommande är intermittenta anställningar? Samtliga organisationer berättar att det inte finns någon statistik som motsvarar intermittenta anställningar. Det går därför inte att exakt svara på hur vanligt det är med intermittenta anställningar. Andelen tillsvidareanställda i branschen var kvartal 4 2017. Andelen har enligt varit densamma , även jämfört innan det att allmän visstid in- fördes. menar att stabiliteten i andelen med tillsvidare- anställning indikerar att intermittenta anställningar sannolikt inte har förändrats särskilt mycket . Handels har med hjälp av SCB-statistik och medlemsenkäter stu- derat omfattningen på olika typer av tidsbegränsade anställningar. Även om det inte finns statistik som exakt motsvarar intermittenta anställningar menar att det går att ange en ungefärlig omfatt- ning. De menar också att det har blivit allt vanligare med intermittenta anställningar. Antalet fast anställda i detaljhandeln är ungefär lika många som 1990. Hela det ökade antalet anställda i branschen består enligt Handels av fler tidsbegränsat anställda. I antal handlar det om en ökning från knappt 19 000 tidsbegränsat anställda 1990 Intermittenta anställningar – Omfattning och skäl enligt … till knappt 47 000 personer 2015. Åtta av tio av dessa anställningar återfinns 2015 enligt SCB:s statistik i kategorin kallas vid behov, timanställning samt övriga.1 var det strax över sex av tio tidsbegränsat anställda i detaljhandeln som fanns i kate- gorin kallas vid behov, timanställning och övriga.2 1990 var det fem av tio tidsbegränsade anställningar som var i kategorin kallas vid behov, timanställning och övriga medan det var lika vanligt med vikariat eller provanställning.3 Handels uppskattning är att fyra av tio sysselsatta inom detalj- handeln arbetar i intermittenta anställningar. Allra vanligaste är det bland butikssäljare inom livsmedelshandeln, medan det förekommer mer sällan inom teknologi- eller bygghandel. Bland dem med inter- mittenta anställningar bedömer Handels att har en låg sysselsättningsgrad i en anställning i botten och att denna sedan fylls på med ytterligare intermittenta deltidsanställningar. Eftersom det saknas statistik går det inte enligt Visita att svara på hur vanligt det är med intermittenta anställningar. Det finns dock ett behov av intermittenta anställningar och sådana förekommer. Den kollektivavtalade anställningsformen enstaka dagar finns för både arbetare och tjänstemän, men är vanligare på arbetarsidan. Visita ser i stort ingen skillnad mellan branschens olika grenar eller mellan små och stora arbetsplatser. Hela besöksnäringen präglas av att händelser inträffar med kort varsel och att det finns ett behov av tillfälliga anställningar om än i olika omfattning. Enligt HRF arbetar i branschen i tidsbe- gränsade anställningar. av dessa arbetar enligt HRF i intermittenta anställningar, uppskattningsvis handlar det om av alla som är verksamma inom branschen. Personal- omsättningen i branschen är hög, . 1Handels (2016), s. 18 f. 2Handels (2014), s. 8. 3Handels (2016), s. 18 f. Intermittenta anställningar – Omfattning och skäl enligt … Enligt Serviceföretagen förekommer intermittenta anställningar inom servicetjänster som exempelvis städ och rut-tjänster. Det går dock inte att säga hur vanligt det är med sådana anställningar. Fastighets beskriver att intermittenta anställningar förekommer men att det inte är särskilt vanligt inom kontorsstäd. Inom sanerings- branschen förekommer det också men utan att vara ett dominerande inslag. Däremot är det mycket vanligt inom båtstädning (kryssnings- färjor). Även på flygplatser förekommer intermittenta anställningar. I båda dessa fall handlar det om verksamhet som kräver mycket folk , ofta någon enstaka timme, då flygplan eller båtar ska städas. SKL beskriver att många av verksamheterna i kommun- och lands- tingssektorn, till exempel vård, omsorg och räddningstjänst behöver bemannas dygnet runt, årets . När de anställda blir sjuka, behöver semester eller tar ut föräldraledighet måste vikarier sättas in för att vårda de sjuka, för att eleverna ska få sin undervisning och för att äldre i omsorgen ska få den omvårdnad de behöver. Behovet av vikarier kan mot bakgrund av detta antas vara större i kommun- och landstingssektorn än i övriga sektorer. av de anställda i välfärden är kvinnor. Sjuk- frånvaron hos kvinnor är generellt högre än bland män. Ytterligare en faktor som har betydelse är att kvinnor, generellt på arbetsmark- naden, har ett högre uttag av föräldraledighet, vilket också får bety- delse när det gäller behov av vikarier. SKL har tagit fram statistik över visstidsanställda uppdelat på om arbetstagaren är månadsavlönad eller timavlönad. Timlön gäller inom och landstingskommunal sektor för arbetstagare som har en sysselsättningsgrad eller en anställning som är eller kortare. Timavlönade omfattar därmed både personer som arbetar heltid och därför är av- lönade och personer som jobbar enstaka pass. utgjorde timavlönade av alla anställda i sektorn och av de anställda inom yrkesgrupper. Omräknat till andelen av den arbetade tiden i sektorn motsvarade Intermittenta anställningar – Omfattning och skäl enligt … timavlönade i sektorn totalt och strax under 13 pro- cent inom yrkesgrupper. SKL bedömer att personer med intermittenta anställningar utgör en relativt stor del av gruppen tim- avlönade. Enligt Vårdföretagarna är det på stora delar av deras avtalsområde en liten andel i förhållande till det totala antalet anställda som arbetar i intermittenta anställningar, även om det förekommer. Exempel på verksamheter där intermittenta anställningar förekommer är HVB, Vård och behandling samt Äldreomsorg. har i ett antal rapporter beskrivit förekomsten av tids- begränsat anställda inom deras avtalsområden. använder officiell statistik från och egna medlemsundersökningar. I en rapport redovisar att hälften av de tidsbegränsat anställda inom vård och omsorg kallas in vid behov eller arbetar . Majoriteten av dessa har anställningsformen allmän visstid.4 För undersköterskor, personliga assistenter och vårdbiträden var totalt tidsbegränsat anställda år 2015.5 Uppskattningen är att hälften av dessa är timanställda eller kallas vid behov, vilket innebär att av samtliga sysselsatta inom dessa branscher är timanställda eller kallas vid behov. Omfattningen är dock större än så. De som har en deltidsanställning men utöver detta arbetar mertid vid behov eller som timanställda ingår nämligen inte i den officiella statistiken över personer som kallas vid behov efter- som de inte räknas som tidsbegränsat anställda. beskriver att intermittenta anställningar är vanligare i kvinnodominerade arbetaryrken, medan det är ovanligt inom de mans- dominerade arbetaryrkena.6 Det gäller även avtals- områden. är det den anställdas enda sysselsättning och ibland är arbetet extraarbete för någon som studerar. bedöm- ning är att det är vanligare att personer med intermittenta anställ- ningar försöker ta sig in på arbetsmarknaden än att de är studerande. I en rapport redovisas resultatet av en medlemsundersök- ning. Där är det av dem under som svarar att skälet till att de har en visstidsanställning är att de studerar, medan 50 pro- cent svarar att skälet är att de söker men inte hittar en tillsvidare- anställning.7 Det kan dock variera. Det är exempelvis en större andel 4Kommunal (2016), s. 23. 5Kommunal (2016), s. 8. 6Kommunal (2017), s. 16. 7Kommunal (2017), s. 25. Intermittenta anställningar – Omfattning och skäl enligt … av de som har en intermittent anställning som är studerande i uni- versitetsstäder. har studerat omsättningen på timavlönade och mellan försvinner från gruppen. Av de som finns kvar i gruppen med intermittenta anställningar finns enligt Kom- munal bland annat studenter men också de som inte kommer ifråga för en tillsvidareanställning. För dessa kan det enligt ta upp till fyra–att få företrädesrätt till en annan anställning efter- som bara arbetade dagar räknas. Även individuella kvalifikationer kan stoppa möjligheterna till längre anställningar om det finns krav på en viss utbildning för att få tillgång till tillsvidaretjänster, exempelvis krav på gymnasieutbildning inom vård och omsorg. Genom att fråga ansvariga rådgivare vid Arbetsgivaralliansen och för olika kollektivavtalsområden fram- kom följande uppgifter. Inom arbetsintegrerade sociala företag före- kommer intermittenta anställningar enligt uppgifterna inte alls. Det- samma gäller för teologiska och ekumeniska organisationer. Inom handeln beskrivs intermittenta anställningar som relativt vanligt. Inom förskola, skola och fritidshem förekommer intermittenta anställningar vid behov av extra personal eller vikarie. Inom personlig assistans förkommer det också, liksom inom hälsa, vård och övrig omsorg och hemtjänst. Även inom TRIA (social integrering i arbetslivet) vård och omsorg förekommer intermittenta anställningar. I matservering används också intermittenta anställningar. Här följer man avtalet Gröna Riks, det vill säga samma avtal som tecknats mellan HRF och Visita, där anställningsformen enstaka dagar finns. Inom upplevelse och kultur beskrivs förekomsten av intermit- tenta anställningar som säsongsbetonat. Inom Folkrörelseavtalen förekommer det bara i specifika fall, det kan handla om en timanställd fritidsledare som har en speciallösning. Inom idrotten kan intermit- tenta anställningar användas i situationer med plötslig korttidsfrån- varo, exempelvis om en receptionist blir sjuk och inte kan ta ett pass. Intermittenta anställningar – Omfattning och skäl enligt … Upprepade korta tidsbegränsade anställningar förekommer enligt Vision i en relativt stor omfattning inom vård och omsorg, både i privat sektor och i kommuner och landsting. Det förekommer enligt och Unionen även intermittenta anställningar bland annat inom callcenter, telefonbank och bemanning, men det är oklart i vilken utsträckning eftersom det saknas statistik. Intermittenta anställningar finns enligt också i mediebranschen och enligt inom teater- och scenkonst. Det är möj- ligt att intermittenta anställningar förekommer där arbetsgivaren inte är bunden av kollektivavtal. Enligt Facket för kultur, reklam och kommunikation (DIK) är intermittenta anställningar ganska vanligt inom vissa av förbundets yrkesgrupper. Det gäller framför allt på museum där guider, värdar, receptionister etcetera ofta blir inringda men också på kulturhus och i viss mån även bibliotek. DIK beskriver att det inte är en ”ungdoms- fråga” hos dem utan att det är vanligt förekommande även bland äldre personer. 10.2.3I vilka situationer används intermittenta anställningar? beskriver att intermittenta anställningar oftast handlar om att ersätta ordinarie anställdas frånvaro och att det i realiteten oftast handlar situationer som är ett kortare vikariat, även om det inte alltid ser ut som vikariat vare sig i statistik eller i anställningsavtal. Detaljhandeln kännetecknas av att det är ett ”kontaktyrke” (i be- märkelsen att man kommer i kontakt med många människor) och av att många anställda ha små barn vilket medför behov av sjukfrånvaro och ”vab”. Det medför mycket korttidsfrånvaro och ett stort vikariats- behov i branschen. Även om det inte är lika vanligt förekommer det också vid tillfällig arbetsanhopning som inte går att schemalägga. Exempelvis vid större kampanjer i köpcentrum eller vid flyttar eller nyöppning av butiker. Branschen är enligt attraktiv för studerande efter- som det går att arbeta på tider som passar tillsammans med studier. OB-ersättningen gör det extra attraktivt. Alla studerande är inom Intermittenta anställningar – Omfattning och skäl enligt … handeln har inte intermittenta anställningar. Vissa har en tillsvidare- anställning med en låg sysselsättningsgrad där man ibland fyller på med fler pass. Andra har tidsbegränsade anställningar under exempel- vis en termin. Och så finns det en grupp som hoppar in när de har möjlighet. Intermittenta anställningar kan enligt vara på både arbetsgivarens och arbetstagarens initiativ. Enligt är det ofta någon som arbetsgivaren har kommit i kontakt med tidigare eller via kontakter som erbjuds en intermittent anställning. Det går inte att ta in vem som helst. Orsak- erna är flera. Det finns till exempel ett upplärningsbehov och det finns ofta stöldbegärliga varor i verksamheten. Arbetsgivaren ringer eller skickar sms till den eller dem som får erbjudande om arbete. Även enligt Handels är intermittenta anställningar vanligast inom butiksområdet, det vill säga där detaljhandelsavtalet är tillämpligt. Det är en verksamhet med stor variation i arbetstider. Avtalet tillåter enligt Handels stora variationer i arbetstid även för ordinarie per- sonal men intermittenta anställningar används ändå i betydande omfattning. Det vanligaste typfallet enligt Handels är en person som har en tillsvidareanställning eller en annan tidsbegränsad anställning med låg sysselsättningsgrad (ofta 3–/vecka) och som sedan erbjuds korta anställningar utöver den överenskomna arbetstiden. Vid en tillsvidareanställning med låg sysselsättningsgrad går det inte att pröva omvandling eftersom personen redan är anställd, men med ett lågt arbetstidsmått. Detta sätt att bemanna förekommer enligt Handels på både små och stora arbetsplatser. Det är enligt dem inte ovanligt med 55–75 procents planerad bemanning medan resten av bemanningen hanteras med intermittenta anställningar. Ett annat exempel är att längre vikariat ofta delas upp på flera personer med intermittenta anställningar snarare än ett längre vikariat till en och samma person. Handels beskriver att arbetsgivarna använder sig av de olika tids- gränserna för att undvika att personer får rätt till omvandling eller företrädesrätt. Erbjudandet om arbete går enligt Handels ofta ut visa sms men det förekommer även olika tekniska lösningar i form av appar. Att det är konkurrens om arbetspassen gör enligt Handels att anställda inte vill kritisera villkoren. Organisationsgraden är enligt Handels Intermittenta anställningar – Omfattning och skäl enligt … betydligt lägre bland personer med intermittenta anställningar jäm- fört med andra anställda. Enligt Handels riskerar det att skapas en tystnadskultur, där alla är medvetna om att arbetsgivaren kan plocka den de vill till de extra passen. Även om det finns de som föredrar att arbeta i intermittenta anställningar så vill huvuddelen inte ha det så. En aspekt på frågan om frivilligt och ofrivilligt som Handels lyfter är att schemalägg- ningen med långa öppettider kan ge arbetspass på obekväma arbets- tider eller som av annan anledning är svåra att kombinera med andra delar av livet, till exempel tider för att lämna eller hämta barn på för- skola. Att kunna ha möjligheten att tacka nej till arbetspass kan då vara nödvändigt för den som har familj. Visita beskriver att intermittenta anställningar används för att täcka upp plötslig frånvaro eller för att täcka ojämn beläggning eller då det finns hinder att ta in ordinarie personal utifrån bland annat arbets- tidsregler och schemaläggningsskäl. Återkommande arbetstoppar som julbord går i viss mån att förutse men det finns situationer som är omöjliga att förutse. Ett exempel på en sådan situation där inter- mittenta anställningar behövs är enligt Visita bokningar med kort varsel där det ska gå fort att ordna en kick off eller konferens. Även om branschen alltid har präglats av varierande behov av personal upplever Visita att behoven inte har minskat . HRF instämmer i beskrivningen att det inom branschen finns ett behov av att med kort varsel kunna kalla in extra personal. Det är bakgrunden till den kollektivavtalade anställningsformen om enstaka dagar. Problemet är att möjligheten används i allt för stor omfattning i jämförelse med de faktiska behoven. Arbetsgivarna hittar i regel de som arbetar i intermittenta anställ- ningar via kontakter. Enligt Visita är det vanligt att det är de anställda som föredrar intermittent anställning framför annan anställning. Det kan vara unga som vill kunna tacka nej till arbete för att plugga till en tenta eller för att resa med kort varsel. HRF instämmer i att det förekommer att unga vill ha möjligheten att arbeta på ett sätt som går att kombinera med studier eller fritidsintressen, men menar att det går att lösa på andra sätt. En snabbmatskedja har i stället valt Intermittenta anställningar – Omfattning och skäl enligt … att anställa tills vidare på exempelvis varannan lördag utifrån den anställdas önskemål. Enligt HRF är det vanligt med arbete på flera ställen. Det kan, enligt HRF, handla om från 3–4 till upp till 15 olika arbetsgivare som varvas för en och samma person. Visita beskriver att jobberbjudanden kan ges på olika sätt. Både telefonsamtal, sms till flera och system med appar förekommer. Det är viktigt att notera att de anställda väljer om de vill anta erbjudandet eller ej. Arbetsgivaren behöver ibland kunna välja vem som blir in- kallad beroende på kompetens. Visita menar att det ibland behövs upplärning. Det gäller även vid de mycket korta anställningarna och arbetsgivarna vill kunna kontakta personer som har jobbat i verksamheten. Enligt Serviceföretagen är det i situationer där det finns ett verksam- hetsbehov av varierande bemanning som intermittenta anställningar används. En intermittent anställning kan enligt Serviceföretagen vara ett sätt att få in en fot på arbetsmarknaden och i realiteten fungera som ett slags provanställning. Serviceföretagen menar att arbetsgivarna inte använder intermit- tenta anställningar i onödan. Eftersom det finns upplärningskostnader vill arbetsgivarna i regel erbjuda full sysselsättning om det går. Det finns också en risk att personer med intermittent anställning går till konkurrenten om de inte knyts fastare till verksamheten. En annan poäng för arbetsgivarna med en anställning tillsvidare eller en tids- begränsad anställning på en längre tids kontrakt är att de anställda då omfattas av arbetsskyldighet. Det går exempelvis inte att kräva att de med intermittenta anställningar ska arbeta under storhelger. kan det enligt Serviceföretagen uppstå en situation där många behöver kallas in med kort varsel, exempelvis i sanerings- branschen vid en brand.