sou · H7B35 · 2019-02-01 00:00:00 — Högst andel tidsbegränsat anställda som saknar överenskommen arbetstid återfinns inom vård och omsorg i avtalsområde där av de tidsbegränsat anställda som har deltagit i har uppgett att de saknar överenskommen arbetstid. Kvinnor har en högre andel tidsbegränsat anställda än män i samtliga yrkeskategorier utom i yrken med krav på högskolekompetens eller motsvarande och yrken inom administration och kundtjänst där andelarna är ungefär samma. Inom byggverksamhet och tillverkning är antalet kvinnor för få för att kunna redovisa. Intermittenta anställningar – Omfattning Figur 9.10 visar antalet personer som i har svarat att de arbetar inom dessa yrken . Många utan överens- kommen arbetstid arbetar betydligt mindre än heltid, se nedan. Det går därför inte att säga något om hur arbetade timmar inom yrkena fördelar sig mellan olika former av tidsbegränsade anställningar. 9.3.8Önskemål om fast/tidsbegränsad anställning Totalt sett är det fler bland tidsbegränsat anställda som inte har någon överenskommen arbetstid som föredrar tidsbegränsad anställning framför fast anställning. föredrar tidsbegränsad anställ- ning och föredrar fast anställning. Andelarna skiljer sig bara marginellt mellan kvinnor och män. Bland tidsbegränsat anställda med överenskommen arbetstid är det som före- drar fast anställning framför tidsbegränsad. Inte heller här finns det någon nämnvärd skillnad mellan kvinnor och män. I antal handlar det om 110 000 tidsbegränsat anställda utan överens- kommen arbetstid som föredrar tidsbegränsad anställning och omkring 90 000 som föredrar fast anställning. Det finns betydande skillnader mellan olika delgrupper när det gäller preferenser om typ av anställning. Figur 9.11 visar skillnaderna mellan olika åldersgrupper och mellan tidsbegränsat anställda med respektive utan överenskommen arbetstid 2017. Nio av tio som är eller äldre föredrar tidsbegränsad anställning. Bland 15–24- åringar är det fyra av tio utan överenskommen arbetstid som föredrar fast anställning. Sex av tio föredrar tidsbegränsad anställning. Bland 25–64-åringar utan överenskommen arbetstid föredrar sex av tio fast anställning medan fyra av tio föredrar tidsbegränsad anställning. Intermittenta anställningar – Omfattning Not: Antalet svarande i åldersgruppen 65–utan överenskommen arbetstid som föredrar fast anställning är för litet för att det ska gå att redovisa. Källa: SCB; . Bland arbetare utan överenskommen arbetstid är det ungefär lika stor andel som föredrar fast som tidsbegränsad anställning bland dem utan överenskommen arbetstid (). Bland motsvarande tjänstemän är det en större andel som föredrar tidsbegränsad framför fast anställning (). Bland samtliga som inte studerar bland tidsbegränsat anställda utan överenskommen arbetstid är det 2017 som föredrar fast anställning. Bland studerande är det som föredrar fast anställning medan hellre har en tidsbegränsad. I sektor är det ungefär hälften utan överenskommen arbetstid som föredrar tidsbegränsad anställning och en lika stor andel som föredrar fast anställning. I privat sektor är det en majoritet som föredrar tidsbegränsad anställning, , jämfört som föredrar fast anställning. Intermittenta anställningar – Omfattning Genomgående sker en nedgång i an- delen som föredrar en fast anställning i gruppen som saknar överens- kommen arbetstid. Det är enbart studerande som har en stigande andel som föredrar fast anställning. Nedgången i andelen som vill ha fast anställning och är statistiskt signifikant. Det gäller även motsvarande uppgång i andelen som föredrar tidsbegränsad anställning. Mönstret att fler föredrar tidsbegränsad anställning och färre föredrar fast anställning gäller för samtliga undersökta delgrupper16 utom för studerande. Bland dem finns tvärtom en statistiskt signifikant minskning av andelen som föredrar tidsbegränsad anställning . Ökningen av andelen studerande som föredrar fast anställning är dock för liten för att vara statistiskt signifikant. En möjlig förklaring till att fler föredrar tidsbegränsad anställning skulle kunna vara att andelen studerande har blivit allt större och att de i betydligt lägre utsträckning än andra föredrar fast anställning. Andelen studerande i gruppen har ökat från . Majoriteten av tidsbegränsat anställda utan överenskommen arbets- tid arbetar deltid. bland samtliga i gruppen uppger 2017 att de arbetar deltid, medan svarar att de arbetar heltid. I antal innebär det att det är 35 000 personer som har tidsbegränsad anställning utan överenskommen arbetstid som arbetar heltid. I antal är det ungefär lika många kvinnor (18 500) som män (16 500). Det är dock en större andel män än kvinnor som arbetar heltid, bland män och bland kvinnor. I jämförelse med 2006 och 2012 har andelen i gruppen som arbetar heltid gått ner, både bland kvinnor och bland män. 2006 var det bland männen och strax av kvinnorna med tidsbegränsad anställning utan överenskommen arbetstid som svarade att de arbetade heltid. 16Kön, ålder, arbetare/tjänstemän, ej i studier, privat/sektor. Intermittenta anställningar – Omfattning Figur 9.12 visar andelen tidsbegränsat anställda som uppger att de är undersysselsatta fördelat på överenskommelse om arbetstid och ett antal bakgrundsvariabler. Saknar överenskommelse om arbetstid Har övrenskommelse om arbetstid Källa: SCB, . Genomgående är det en större andel undersysselsatta bland dem som saknar överenskommen arbetstid i jämförelse med den som har en överenskommen arbetstid, Det är i princip inga skillnader mellan kvinnor och män. Däremot är det relativt stora skillnader mellan olika åldersgrupper och beroende på överenskommelse om arbetstid. Iåldersgruppen 25–är det bland dem utan över- enskommen arbetstid som uppger att de är undersysselsatta 2017. Det är nästan så stor andel som bland tidsbegränsat anställda som har överenskommen arbetstid i samma åldersgrupp. I den äldsta åldersgruppen är det en så liten andel som är under- sysselsatta att det inte går att redovisa, vare sig för dem som har överenskommen arbetstid eller för dem som inte har det. Det är vanligare att arbetare är undersysselsatta än att tjänstemän är det. av arbetare respektive av tjänstemän Intermittenta anställningar – Omfattning uppger att de är undersysselsatta. Bland alla i gruppen som inte stu- derar är det som uppger att de är undersysselsatta, medan studerande mer sällan uppger att de är undersysselsatta (). Det är även bland studerande som skillnaden mellan tidsbegränsat anställda som saknar överenskommelse om arbetstid och de som har överenskommelse om arbetstid är minst. I sektor är det bland dem som saknar över- enskommen arbetstid som uppger att de är undersysselsatta. Totalt sett finns det enligt undersökningen strax över 100 000 tids- begränsat anställda som är undersysselsatta. 61 000 av dessa har en överenskommen arbetstid och 46 000 saknar överenskommen arbets- tid. 9.4En väg in på arbetsmarknaden 9.4.1Studier av tidsbegränsade anställningar som ett sätt att etablera sig på arbetsmarknaden Det finns ett antal studier, både av svenska förhållanden och inter- nationella, som undersöker hur tidsbegränsade anställningar på- verkar sannolikheten för en fastare arbetsmarknadsetablering i fram- tiden. De studier som gäller svenska förhållanden är i regel baserade på de indelningar i olika typer av visstidsanställningar som görs i Arbetskraftsundersökningarna (), se avsnitt 9.2.1. Samman- fattningsvis visar resultaten av dessa studier att provanställning och vikariat är bättre än behovs- och timanställningar när det gäller fram- tida etablering på arbetsmarknaden.17 I en studie presenteras resultaten av en studie där forskarna följt tidsbegränsat anställda för att jämföra skillnader i utfall mellan olika grupper av tidsbegränsade och tillsvidareanställda. Resul- taten visar att behovsanställda liksom säsongs- och ferieanställda i lägre utsträckning än övriga tidsbegränsat anställda (vikariat och objekts- och provanställningar) övergick till att bli fast anställda. Knappt en tredjedel av de behovsanställda övergick till en fast anställning under 17AER (2018), s. 42. Intermittenta anställningar – Omfattning en tvåårsperiod, att jämföra med av vikarierna. Studien visade att ungefär hälften av de tidsbegränsat anställda bara hade en arbetsgivare och därmed var arbetslösa mellan anställningarna. För kvinnor var det ungefär hälften så vanligt som för män att den tidsbegränsade anställningen ledde till ett fast jobb. Även arbetare, personer med kort utbildning, åldersgruppen 16–och personer med utländskt medborgarskap hade lägre sannolikhet för att den tidsbegränsade anställningen skulle övergå i en fast anställ- ning under en tvåårsperiod.18 SCB:s rapport om tidsbegränsat anställda I en temarapport från fjärde kvartalet 2014 redovisade SCB resultatet av en analys av flödesstatistik mellan olika arbetsmarknadstillstånd. Resultaten visade att tidsbegränsade anställningar är en vanlig ingång till arbete. av de arbetslösa och personer som står utanför arbetskraften som nästa kvartal blir sysselsatta går till en tidsbegränsad anställning. Av de tidsbegränsat anställda var det i sin tur i genomsnitt som 2014 övergick i en fast anställning mellan två kvartal. kvarstod som tidsbegränsat anställda även . Andelen som övergår till fast anställning varierar med arbetsmarknadsläget. Resultaten visade också att män har en högre sannolikhet än kvinnor att bli fast anställda om de har en tidsbegränsad anställning. En möjlig förklaring enligt SCB är att kvinnor och män delvis arbetar inom olika näringsgrenar och att de därför kan ha olika typer av tidsbegränsade anställningar.19 I den rapport från AER som nämns i avsnitt 9.2.2. undersöktes i vilken utsträckning lågkvalificerade (”enkla”) jobb fungerar som en väg in på arbetsmarknaden med särskilt fokus på utrikes födda. Bland annat jämfördes övergångssannolikheten för att visstidsanställningar ska övergå i en tillsvidareanställning för olika typer av tidsbegränsade 18IFAU 2001:1, s. 68–73. 19SCB (2015), s. 29 ff. Intermittenta anställningar – Omfattning anställningar i jämförelse med att vara arbetslös. Typ av anställning baserades på AKU:s indelning i olika typer av visstidsanställningar20. AER kom fram till att visstidsanställningar generellt fungerar som en språngbräda till en tillsvidareanställning i jämförelse med att vara arbetslös. När AER skilde på olika typer av anställningar visade det sig dock att det fanns stora skillnader. Inrikes födda provanställda har högre sannolikhet att få ett fast jobb på tre kvartals sikt i jämförelse med inrikes födda arbetslösa, medan mot- svarande siffra för både vikariat och allmän visstidsanställning var . Behovs- och timanställda hade endast 1,9 pro- centenheter högre sannolikhet än arbetslösa att få en fast anställning och för gruppen övriga fanns ingen statistiskt säkerställd skillnad.21 I studien var det inte möjligt att kontrollera för om de tidsbegränsat anställda var studerande. Eftersom det är vanligt att per- soner med tidsbegränsade anställningar även är studerande och kanske inte har som målsättning att få en tillsvidareanställning , se avsnitt 9.3.8, kan det göra att skillnaden mellan arbetslösa och tim- och behovsanställda respektive övriga under- skattas. I materialet kontrollerades dock för arbetsinkomsten, vilket borde jämna ut skillnaderna mellan arbetslösa och visstidsanställda.22 Resultaten visade också att visstidsanställningar är viktigare som språngbräda på arbetsmarknaden för utomeuropeiskt födda än för inrikes födda. Effekten var starkare för utrikes födda män än för utrikes födda kvinnor. Den starkare effekten för utrikes födda gällde även för behovsanställda och timanställda. AER menade att det talar för att arbetsmarknadserfarenhet i sig och inte enbart ”kvaliteten” på jobbet är viktig för utsatta grupper som försöker etablera sig på arbetsmarknaden. Att lagstiftningsvägen eller på andra sätt begränsa möjligheterna för arbetsgivare att använda sig av sådana ”enklare” former av viss- tidsanställningar kan därmed få särskilt negativa konsekvenser för utrikes födda, menade AER.23 20Vikariat, provanställning, allmän visstidsanställning, behovs- och timanställning och övriga. 21AER (2018), s. 45. 22Uppgifter från AER. 23AER (2018), s. 9 f. Intermittenta anställningar – Omfattning Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) är förvaltningsmyndighet för frågor som rör ungdomspolitiken och politiken för det civila samhället.24 Myndigheten har bland annat i uppdrag att följa upp och analysera ungdomars attityder och levnads- villkor. Inom ramen för detta uppdrag genomför MUCF ett antal olika enkäter, riktade till såväl ungdomar som äldre. hade MUCF i uppdrag av regeringen att specifikt kartlägga och analysera ungas etablering i arbets- och samhällslivet. Med unga avses personer mellan 15–. I en delrapport har MUCF sammanfattat hur vägen till etablering i arbetslivet har utveck- lats . Sammanställningen bygger på aktuella forsknings- och myndighetsrapporter. studerar allt fler unga . har sysselsättningsgraden och andelen som har deltids- arbete och tidsbegränsade anställningar ökat bland unga. Att etabler- ingsprocessen sker i genomsnitt senare som en följd av att fler studerar vidare efter gymnasiet behöver inte i sig innebära att det har blivit svårare att etablera sig på arbetsmarknaden. Men inom gruppen unga finns det delgrupper som har svårt att etablera sig. Dit hör enligt MUCF utrikes födda, unga med kort utbildning (utan fullständig gymnasieutbildning) och unga med funktionsnedsättning. De som inte lyckas etablera sig upplever större konsekvenser jämfört med tidigare och det finns en risk för långvarig utslagning om etabler- ingen misslyckas.25 Etableringsmönstren skiljer sig enligt MUCF:s sammanställning åt mellan olika grupper. Män som lyckas etablera sig har ofta en mer stabil arbetssituation än kvinnor, som oftare fastnar i deltidsarbete och i osäkra anställningar. är det vanligare att kvinnor studerar vidare i jämförelse med män. Utrikes födda unga ingår inte lika ofta som inrikes födda i arbetskraften. Skillnaden kan delvis förklaras av att utrikes födda studerar i större omfattning än inrikes födda. Bland de som ingår i arbetskraften är arbetslösheten högre bland utrikes födda än bland inrikes födda unga.26 Över fyra av tio 16-åringar har minst en anställning , ofta ett feriejobb. Inkomsterna och antalet anställningar ökar 25MUCF (2017a), s. 17. 26MUCF (2017a), s. 17 f. Intermittenta anställningar – Omfattning Därefter planar antalet anställningar ut som inkomsterna ökar. Det indikerar att unga som grupp vid den här åldern får en mer stabil arbetsmarknadsetablering. För de flesta unga är arbetslöshetsperioderna koncentrerade efter gymnasiet. är nio av tio unga etablerade i arbetslivet. Skill- naderna mellan olika grupper är dock betydande.27 Unga med funktionsnedsättning är en grupp som har svårare att etablera sig i arbetslivet i jämförelse med andra unga. Unga kvinnor och män med funktionsnedsättning läser betydligt oftare praktiska inriktningar på gymnasiet i jämförelse med unga utan funktions- variation, detta mönster gäller både tjejer och killar. Detta innebär dock inte att de etablerar sig snabbare i arbetslivet. I åldersgruppen 20–är det en av sex tjejer med funktions- nedsättning som arbetar heltid. I jämförelse är det en av tre tjejer utan funktionsnedsättning som arbetar heltid trots att en större andel bland dessa studerar. Bland killarna är det som arbetar heltid bland dem med funktionsnedsättning i jämförelse utan funktionsnedsättning.28 Den vanligaste branschen att arbeta i för unga i åldrarna 16–var 2015 handeln. För kvinnor var vård och omsorg lika vanligt som handel följt av hotell och restaurang. Bland män var byggverksamhet och företagstjänster (inklusive bemanningsbranschen) vanligt. Att andelen unga med tidsbegränsade anställningar har ökat hänger sam- man med en förskjutning av vilka branscher unga arbetar i. var arbete inom tillverkningsindustrin, som ofta erbjuder tillsvidare- anställningar, vanligt bland unga medan det är betydligt vanligare att unga arbetar inom branscher där det är vanligt med tidsbegränsade anställningar.29Bland förvärvsarbetande har ungefär hälften av tjejerna och sex av tio killar enligt MUCF:s ungdomsenkät tillsvidareanställ- ning. Här finns det också skillnader mellan olika grupper. Medan det är ungefär lika vanligt att tjejer med som utan funktionsnedsättning 27MUCF (2017a), s. 18. 28MUCF (2017a), s. 19 f. 29MUCF (2017b), s. 19. Intermittenta anställningar – Omfattning har tillsvidareanställning är det bara knappt tre av tio killar med funk- tionsnedsättning som har tillsvidareanställning, i jämförelse med sex av tio killar utan funktionsnedsättning.30 MUCF:s ungdomsenkät genomfördes återigen . Vi har fått ta del av uppgifter som rör sysselsättning och trygghet i anställningen bland unga. Figur 9.13 visar andelen i olika ålders- grupper som i enkäten har uppgivit att de har arbete som huvudsaklig sysselsättning samt hur stor andel av dem som har svarat att de har fast respektive tillfällig anställning. Källa: MUCF:s nationella ungdomsenkät . I de yngsta åldersgrupperna är det lika vanligt bland tjejer som bland killar att ha arbete som huvudsaklig sysselsättning. I den yngsta åldersgruppen är det , men bland 19–21-åringar är det omkring var tredje bland både tjejer och killar som har arbete som huvudsaklig sysselsättning. är det van- ligare att killar har arbete huvudsaklig sysselsättning än att tjejer har det. En förklaring är att det är vanligare med studier bland tjejer än bland killar. Totalt sett är det vanligare att tjejer som har arbete som huvudsaklig sysselsättning har tidsbegränsad anställning i jämförelse 30MUCF (2017b), s. 23 f. Intermittenta anställningar – Omfattning med motsvarande grupp bland killar. Mönstret skiljer sig dock för olika åldersgrupper. I enkäten ställs även frågor om erfarenhet av arbetslöshet. Om man tittar på hur de som har tillfällig respektive fast anställning svarar om sin erfarenhet av arbetslöshet visar det sig att fyra av tio ungdomar med fast anställning har erfarenhet av arbetslöshet, medan sex av tio ungdomar med tillfällig anställning har erfarenhet av arbets- löshet. När det gäller erfarenhet av en enstaka arbetslöshetsperiod finns inga skillnader mellan fast och tillfälligt anställda ungdomar i enkäten, men när det gäller flera återkommande arbetslöshetsepisoder är det fyra gånger så vanligt för unga med tillfälliga anställningar jäm- fört med unga med fast anställning. Det är dubbelt så vanligt i enkäten att unga med tillfälliga anställningar har varit långtidsarbetslösa jämfört med unga med fast anställning.31 I rapportserien Unga med attityd redovisar MUCF resultaten av en stor enkätundersökning som har genomförts fem gånger . Eftersom samma frågor ställs även till dem som är unga går det att jämföra om attityderna skiljer sig mellan unga och äldre. Den senaste redovisning av undersökningen som finns tillgänglig är men när detta betänkande skrivs pågår arbete med att ta fram nästa redovisning av den nationella ungdomsenkäten. Utred- ningen har fått möjlighet att lämna förslag på ytterligare frågor som rör sysselsättning bland unga. Bland annat kommer det att gå att säga mer om hur unga värderar att veta när nästa arbetstillfälle blir och värdet av att snabbt kunna byta jobb om något bättre dyker upp. En rapport som baseras på resultaten beräknas bli klar . Nedan redovisar vi resultat från enkäter och studier som MUCF har presenterat. Värdet av fast anställning En av frågorna i MUCF:s undersökning av ungas attityder handlar om att på en skala från ett till fem värdera hur viktig en egenskap är i arbetet för att de svarande ska vara intresserade av det. 31MUCF:s nationella ungdomsenkät . Intermittenta anställningar – Omfattning ”fast anställning” ingår som ett av alternativen. Medelvärdet för de svarande som är i åldrarna 16–är 4,3 av 5. Det är högre än såväl bra lön (4,1) som att arbetsuppgifterna är intressanta (4,2) och att arbetet fungerar med fritiden (3,9). Fria arbetstider värderas till 3,3. De yngsta i åldersgruppen 16–och även de mellan 20–värderar fast anställning något lägre. För dem finns inga skillnader i jämförelse med äldre svarande vad gäller värdet av fast anställning.32 Det är genomgående små skillnader mellan tjejer och killar och mellan kvinnor och män när det gäller värderingen av ett fast arbete, se tabell 9.5. Källa: MUCF (1997, 2002, 2013). I undersökningen framgår att det är vanligare att unga som arbetar värderar fast anställning högt (värde 4 eller 5 av 5) jämfört med unga som är arbetslösa. Unga som studerar placerar sig mellan de arbets- lösa och de arbetande när det gäller värderingen av fast anställning. Drygt sju av tio studerande anser att fast anställning har värdet 4 eller 5 jämfört med drygt åtta av tio bland dem som arbetar och mellan sex och sju av tio bland de arbetslösa. 32MUCF (2013), s. 182. Intermittenta anställningar – Omfattning Bland ungdomar är det små skillnader i hur en fast anställning värderas. Utrikes födda ungdomar värderar fast anställning högre än inrikes födda.33 Enkäten fångar även upp skillnader i oro och hälsa för dem som varit arbetslösa jämfört med dem som inte har någon erfarenhet av arbets- löshet. Störst oro och flest upplevda hälsoproblem har de som varit långtidsarbetslösa, men även unga som bara upplevt en enstaka och kortare arbetslöshetsperiod rapporterar mer problem med oro och hälsa än unga som aldrig har varit arbetslösa.34 Unga känner också betydligt oftare än äldre oro för att råka ut för arbetslöshet. Här finns även betydande skillnader mellan unga killar och tjejer. Bland tjejer i åldrarna 20–är det som oroar sig för arbetslöshet, i jämförelse av killarna i samma åldersgrupp.35 Arbetslivets perspektiv på unga I en enkät som ställts till arbetsledare inom byggverksamhet, handel, restaurang och vård och omsorg har undersökt bland annat hur väl arbetsledare anser att unga lever upp till de krav som ställs i arbetet. Urvalet baserades på att de svarande skulle ha minst en person i åldern 19–anställd i sin arbetsgrupp. I enkäten fick arbetsledarna värdera hur viktiga ett antal egen- skaper hos den unga är. I alla fyra branscherna uppger arbetsledarna att nästan alla förmågor är mycket viktiga för att klara arbetet. Exempelvis att arbeta säkerhetsmässigt, att passa tider, att hålla vad man lovat och följa regler. Även att kunna samarbeta med andra och att visa intresse för arbetet värderas högt. Arbetsledarna i enkäten verkar värdera motivation och skötsamhet högt. Sammanfattningsvis var arbetsledarna i stort sett nöjda med sina unga medarbetare. Särskilt nöjda var arbetsgivare inom vård och omsorg. 33MUCF (2013), s. 187. 34MUCF (2013), s. 205. 35MUCF (2013), s. 230. Intermittenta anställningar – Omfattning Den vanligaste typen av anställning bland de unga inom vård och omsorg var extra-/timanställning. av de svarande på enkäten uppgav detta. Även inom restaurang och inom handeln var det omkring sex av tio som svarade att extra-/timanställning är den vanligaste anställningsformen. Byggbranschen avvek kraftigt. av arbetsledaren svarade att extra-/timanställning var van- ligast. uppgav att tillsvidareanställning var vanligast.36 Vård och omsorg är en kvinnodominerad bransch och byggbranschen är mansdominerad. När det gäller handeln och hotell- och restaurang är könsfördelningen jämnare. Tidsbegränsat anställda utan överenskommen arbetstid av alla tidsbegränsat anställda saknade överenskom- men arbetstid 2017. Det motsvarar drygt 200 000 personer. Sex av tio är kvinnor och fyra av tio är män. Sex av tio i gruppen är eller . •Tidsbegränsat anställda utan överenskommen arbetstid har oftare enbart förgymnasial utbildning jämfört med andra tidsbegränsat anställda, men lika ofta gymnasieutbildning. •Ungefär arbetar i privat sektor och i primärkommunal sektor. är arbetare och är tjänstemän. var fackligt anslutna , jämfört bland tidsbegränsat anställda med överenskommen arbetstid.