sou · H7B368 · 2019-12-20 00:00:00 — Vidare framhölls att byggherrar som bygger småhus oftast inte har tillräcklig kompentens om husbyggnation och om kontrollansvarig inte heller har det så kan konstruktionsfel lätt missas eller fuktpro- 72Näringsdepartementet (2018), Remissammanställning för mer förut- sägbar byggprocess – Förenklad kontroll av serietillverkade hus, N2017/06080/PBB, s. 14. 73Rundabordssamtal , och . Sverigeturné: möten i , och . , e-post och . (2014), Förstudie kontrollplan, rapport 2014:11, s. 24. , Föreningen , och , e-post . 74Rise, e-post . Det framhölls även att det finns många oseriösa kon- trollansvariga.75 I ett svar till en fördjupad kommunenkät som vi har låtit göra framfördes att kontrollansvarig kan ha väldigt många projekt och att det fungerar mindre bra.76 Även en fastig- hetsägarorganisation har i en inlaga till oss ställt sig frågande till kon- trollansvarigrollen och menade att rollen handlar mer om pappers- insamling än kvalitetssäkring.77 Kontrollansvariga sägs ha en beroendeställning till byggherren Flera kommuner och deltagare i vår hearing har påtalat att kontroll- ansvarig normalt är betald av byggherren och att det innebär en risk som öppnar upp för fusk då rollen inte blir opartisk eller obero- ende.78 Vid ett referensgruppsmöte påtalades att det förekommer att byggherrar försöker göra sig av med kontrollansvariga som upplevs hålla för hög ambitionsnivå eller ha för låg kompetens och att dessa då kan svara med att behålla dittills insamlad dokumentation.79 Att byggherren själv kan vara kontrollansvarig ifrågasattes vid ett besök under Sverigeturnén samt av vår referensgrupp.80 Kommuner avstår från att agera gentemot kontrollansvariga konstaterar efter en undersökning av ett 20-tal kommuner att flera kommuner avstår från påföljd mot kontrollansvariga, eftersom det uppfattas som alltför svårt, resurs- krävande och tungrott att nå framgång i en sådan process. Avsaknad av lagstöd för påföljd vid visst slag av misskötsel beskrivs som en 75Länsstyrelserna (2018), Byggnadsnämndernas beskrivning av den praktiska tillämpningen av bygg- regelföreskrifter och kontrollprocessen, s. 18 och 23. Rundabordssamtal , och . Sverigeturné: möte i , . 76Länsstyrelserna (2018), Byggnadsnämndernas beskrivning av den praktiska tillämpningen av byggregelföreskrifter och kontrollprocessen, s. 18. 77Sabo, e-post . 78Sverigeturné: möten i och . Länsstyrelserna (2018), Byggnadsnämndernas beskrivning av den praktiska tillämpningen av byggregelföreskrifter och kon- trollprocessen, s. 18. , e-post och . 80Sverigeturné: möte i . faktor i sammanhanget. Den upplevda bristen på intresse från certi- fieringsorganen att bistå i hanteringen är en annan.81 På vår hearing framkom att certifieringsorganens kontroll av kon- trollansvariga brister.82 7.3.4Uppgifter från ackrediteringsorgan om kontrollansvariga finns två ackrediterade organ för certifiering av kontrollansvariga, nämligen och har haft mellan 350–600 certifierade kontrollansvariga84 . 2011 var motsvarande siffra knappt 100. fram har totalt ett 20-tal klagomål in- kommit på de kontrollansvarigas yrkesutövning. Av dessa klagomål har två fall har lett till återkallad certifiering och åtta fall har lett till skriftlig varning.85 hade cirka 3 500 certifierade kon- trollansvariga86. Antalet klagomål på de kontrollansvariga har varit cirka tio . Av dessa klagomål har cirka två lett till återkallad certifiering.87 Både och anger att åtgärder mot kontrollansvariga i praktiken behöver initieras av utomstående anmälningar, då de inte själva gör uppsökande kontroller.88 7.3.5Våra slutsatser gällande kontrollansvariga 2011 ersatte kontrollansvarig tidigare kvalitetsansvarig och det skedde ändringar avseende kontrollansvariges uppgifter, certifiering och ställ- ning i förhållande till byggherren. De huvudsakliga motiven för änd- ringarna var att skapa ett oberoende från byggherren, minska bygg- felen och bidra med ökad kompetens till byggherren. 81Stadsbyggnad, nr 5 2018, s. 28. 83Boverket, /sv/om-boverket/tjanster/hitta-certifierade/kontakta- certifieringsorgan/, besökt . 84Nivå N och K sammantaget. Den som vill bli certifierad ska vända sig till ett ackrediterat certifieringsorgan som prövar ansökan utifrån föreskrifter och allmänna råd (2011:14) om certifiering av kontrollansvariga. Behörighet lämnas för N som kontrollansvarig för projekt av normal art och K som kontrollansvarig för projekt av komplicerad art. 85Kiwa, e-post . 86Nivå N och K sammantaget. 87Rise, e-post . 88Kiwa, e-post . Vad det gäller ambitionen att skapa ett oberoende från bygg- noterar vi allmänna råd om den kontrollansvariges självständiga ställning.89 Enligt ett flertal kommuner kvarstår dock fortfarande problemet med kontrollansvarigas beroendeställning till byggherren. Att den som ska sammanfatta slutdokumentation och avge slututlåtande (kontrollansvarig) är betald av den som har nytta av ett beviljat slutbesked (byggherren) enligt vår mening inte för ett oberoende. Tvärtom öppnar det för en beroendeställning och det krävs enligt vår bedömning stor integritet av kontrollansvarig att agera på ett sätt som missgynnar uppdragsgivaren. Vad det gäller motivet att minska antalet byggfel är det enligt vår mening svårt att se någon sådan effekt. Genom att kontrollansvariga i huvudsak har att förlita sig på egenkontroller och i övrigt inte har direkt ansvar för utförda kontroller så är det svårt att se att rollen skulle kunna vara en garant för att minska byggfel. utred- ning av byggfel (se avsnitt 7.12.2 nedan) indikerar inte heller att kontrollansvariga har en avgörande roll för att förhindra byggfel. Vad det gäller möjligheten för kontrollansvariga att bidra med ökad kompetens till byggherren kan vi konstatera att kompetensen mellan kontrollansvariga verkar variera och därmed sannolikt deras förmåga att kunna stödja byggherren. varierar även bygg- herrars kompetens och förutsättningar, då dessa kan vara allt från engångsbyggare av det egna småhuset till företag som bygger fler- bostadshus i stor skala. Certifieringskravet på kontrollansvariga kan ha bidragit till en högre allmän lämplighet och kompetens hos kon- trollansvariga. Certifieringsorganen anger dock att eventuella ärenden om påföljder för kontrollansvariga måste initieras externt eftersom de själva inte bedriver någon uppsökande verksamhet. Vi menar vidare att det kan ifrågasättas om det är en lämplig ordning att ett organ som får inkomster från certifieringar ska ifrågasätta de certifieringar som getts. är det svårt att se någon annan extern aktör som har incitament att ifrågasätta certifieringarna. Kommunerna uppger själva att de ofta avstår från att agera. Eftersom vi inte kan se att de avsedda ambitionerna med kon- trollansvariga har uppnåtts som ett flertal aktörer menar att kontrollansvarigas ansvarsområde behöver förtydligas och många inte ser nyttan med kontrollansvariga finns det enligt vår mening skäl att ifrågasätta denna roll. 89Boverkets allmänna råd (BFS 2012:8) om den kontrollansvariges självständiga ställning. 7.4.1Bestämmelser om certifierade sakkunniga Kontrollen av byggåtgärder kan utföras antingen inom ramen för byggherrens dokumenterade egenkontroll eller av sakkunnig.90 Syste- met med sakkunniga är tänkt att innebära en förenkling och ett för- tydligande i kommunens tillsynsarbete. Ett syfte med sakkunniga är att förbättra kontroll av vissa moment i byggandet. I förarbetena har regeringen angett att kontroll av byggarbeten förbättras genom att kommunen i kontrollplan ska kunna kräva att kontroll av vissa moment, exempelvis brand och fukt, ska utföras av en särskilt sak- kunnig.91 infördes ett krav på certifiering av sakkunniga. Certifieringen ska vara tidsbegränsad och avse ett visst slags arbete.92 fanns inget krav på certifiering, men en möjlighet.93 Kravet på certi- fiering av sakkunniga infördes som en följd av EU:s tjänstedirektiv.94 Genom ändringarna 2011 ska certifieringen göras av ett organ som har ackrediterats för detta ändamål enligt EU:s reglering om ackre- ditering och teknisk kontroll95 eller av någon som uppfyller mot- svarande krav enligt bestämmelser i ett annat land inom EU eller EES.96 Det var regeringens intention att kravet på certifiering av sak- kunniga skulle leda till förbättrad byggkvalitet och säkerhet samt bidra till kostnadsbesparingar genom förbättring av byggnaders beständighet, standard och funktion.97 Sakkunniga ska ha den kunskap, erfarenhet och lämplighet som behövs för uppgiften.98 får meddela de föreskrifter om sak- 9010 kap. 8 § PBL. 91Proposition 2009/10:170, En enklare plan- och bygglag, s. 391–392. 927 kap. 3 § PBF. 9317 § plan- och byggförordningen (1987:383). 94Proposition 2009/10:170, En enklare plan- och bygglag, s. 397. 95Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 765/2008 av om krav för ackreditering och marknadskontroll i samband med saluföring av produkter. 5 § lagen (2011:791) om ackreditering och teknisk kontroll. 9610 kap. 8 § PBL. 97Proposition 2009/10:170, En enklare plan- och bygglag, s. 397. 987 kap. 3 § PBF. kunniga som behövs för tillämpningen av bestämmelserna om krav på kunskap, erfarenhet och lämplighet samt certifiering.99 har meddelat föreskrifter som anger de krav som måste uppfyllas för att kunna bli certifierad inom olika områden. har utfärdat före- skrifter för certifiering av sakkunniga inom brand-,100 energi-,101 luft-,102 kulturvärde103 och tillgänglighetsområdet104. Certifieringen av funk- tionskontrollanter och energiexperter gäller för andra kontroller än de kontroller som certifierade sakkunniga kan göra enligt PBL, men certifieringarna kan användas även för dessa kontroller.105 Certifierade sakkunniga utför kontroller av genomförandet av åtgär- derna efter det att startbesked har meddelats.106 Sakkunniga kan kon- trollera byggprojekt i lovprocessen men för dessa upp- gifter har de inte någon offentligrättslig funktion i PBL. De certifierade sakkunniga behöver inte vara fristående från byggherrar eller entrepre- nörer utan de är sakkunniga genom sina erhållna certifikat och ansva- rar som certifierade sakkunniga inför sin uppdragsgivare. Kontrollplanen ska innehålla uppgift om vem eller vilka som är sak- kunniga.108 ska i varje enskilt fall bedöma beho- vet av sakkunniga. När prövar behovet ska nämn- den ta särskild hänsyn till den risk för allvarliga personskador som uppkommer om åtgärden eller byggnadsverk inte uppfyller föreskrivna 9910 kap. 23 § PBF. 100Boverkets föreskrifter och allmänna råd om certifiering av sakkunniga inom brandskydd (BFS 2011:17). 101Boverkets föreskrifter och allmänna råd för certifiering av energiexpert (2007:5). 102Boverkets föreskrifter om funktionskontroll av ventilationssystem och certifiering av sakkunniga funktionskontrollanter (BFS 2011:16). 103Boverkets föreskrifter och allmänna råd om certifiering av sakkunniga avseende kultur- värden (BFS 2011:15). 104Boverkets föreskrifter och allmänna råd om certifiering av sakkunniga av tillgänglighet (BFS 2011:18). 105Boverkets föreskrifter och allmänna råd för certifiering av energiexpert (2007:5). För- fattningen reglerar sakkunskap och certifiering för energiexperter enligt förordningen (2006:1592) om energideklaration för byggnader och certifiering av sådana sakkunniga som avses i 10 kap. 8§ 2 PBL. föreskrifter och allmänna råd om funktionskontroll av ventilations- system och certifiering av sakkunniga (BFS 2011:16). Författningen reglerar certifiering av sakkunniga funktionskontrollanter och sådana sakkunniga som avses i 10 kap. 8 § 2 PBL. 10610 kap. 8 § PBL. 107Boverket (2017), En mer förutsägbar byggprocess – Förenklad kontroll av serietillverkade hus, rapport 2017:23, s. 31. 10810 kap. 24 § första punkten PBL. krav.109 Bestämmelsen syftar till att betona vikten av att en certifierad sakkunnig kontrollerar åtgärder i byggnadsverk som kan medföra allvarliga personskador exempelvis till följd av att byggnadsverk eller delar av ett sådant rasar.110 Om det vid slutsamrådet visar sig finnas behov av ytterligare kon- troller kan besluta att en sakkunnig ska utföra kontrollen.111 ska godta utlåtanden från certifierade sakkun- niga.112 skulle godta utlåtanden från sakkunniga om inte särskilda omständigheter föranledde annat.113 Certifierade sakkunniga har även en roll när det kommer till under- hållet av byggnadsverk. Om det brister i underhållet av ett byggnads- verk får ge en certifierad sakkunnig i uppdrag att utreda behovet av underhållsåtgärder. beslutar om ett sådant uppdrag, ska i ett föreläggande ge bygg- nadsverkets ägare tillfälle att inom ge synpunkter på upp- draget och på frågan om vem som ska betala kostnaderna för upp- draget.114 7.4.2Myndighetsrapport om certifierade sakkunniga I rapporten sakkunniga – utredning av förutsättningar för och omfattning av systemet tar upp problem med systemet med certifierade sakkunniga samt föreslår ändring så att 1097 kap. 2 § PBF. 110Regeringskansliet, Promemoria , Remiss med förslag till ny plan- och byggför- ordning, dnr M2010/3420/R. 11110 kap. 32 § femte punkten PBL. Proposition 2009/10:170, En enklare plan- och bygglag, s. 486. 1127 kap. 4 § PBF. 11318 § plan- och byggförordning (1987:383). 11411 kap. 18 § PBL. samtliga kontroller framöver görs inom ramen för byggherrens egen- kontroll, det vill säga utan inblandning av certifierade sakkunniga.115 menade att eftersom systemet med certifierade sakkun- niga vilar på kommersiell grund så förutsätter det att både enskilda personer och certifieringsorgan måste finna det lönsamt att genom- föra certifieringarna. För att samtliga tio tekniska egenskapskrav enligt PBL ska kunna hanteras av certifierade sakkunniga så behövs ett stort antal typer av certifieringar, och risk finns att marknaden inte kommer att satsa på samtliga typer.116 Inom vissa discipliner skulle då inga certifierade sakkunniga stå till förfogande. Det stora antalet typer av certifieringar behövs eftersom de övergripande tekniska egenskapskraven ofta fordrar indelning i mer nischade discipliner. Som exempel angav att det övergripande tekniska egen- skapskravet om skydd med hänsyn till hygien, hälsa och miljö lämp- ligen delas in i de mer nischade disciplinerna lufttäthet, ljus, termiskt klimat, fuktprojektering, fuktutförande, vatten- och avloppsprojekter- ing, vatten- och avloppsutförande och utsläpp till omgivningen. För området bärförmåga, stadga och beständighet identifierade på motsvarande sätt nio undergrupper för att täcka in projektering och utförande av betong, stål, trä, geoteknik samt enkla byggnader.117 På liknande vis delades även andra tekniska egenskapskrav lämpligen in mer nischat, vilket sammantaget ger en uppsjö av kunskapsområ- den som skulle behöva täckas av egna typer av certifierade sakkun- niga. Om inte marknaden frambringar samtliga typer av certifierade sakkunniga så riskerar byggherrar att inte kunna presentera efter- frågade utlåtanden till kommunen, vilket enligt skulle kunna ge oönskade effekter, till exempel stopp i byggprojekt. Ett annat problem som tog upp är vilka krav som ska ställas på olika typer av certifierade sakkunniga. De kontroller som certifierade sak- kunniga förväntas kunna utföra är av mycket olika slag och den teore- tiska sakkunskap och praktiska erfarenhet som behövs för dessa upp- gifter varierar avsevärt. Om å ena sidan certifieringsföreskrifterna blir rigorösa kommer ett fåtal att kunna låta certifiera sig. Om certi- fieringsföreskrifterna å andra sida blir allmänt hållna finns risken att de certifierade sakkunniga inte kommer att klara av att utföra de 115Boverket (2013), Certifierade sakkunniga – utredning av förutsättningar för och omfattning av systemet, s. 9. 116De tio övergripande tekniska egenskapskraven återfinns i 8 kap. 4 § PBL. 117Boverket (2013), Certifierade sakkunniga – utredning av förutsättningar för och omfattning av systemet, s. 16, tabell 1. kontroller som de anlitas för att göra. konstaterade att det därför är i det närmaste omöjligt att skriva så precisa föreskrifter för samtliga egenskapsområden att en kommun eller en byggherre utan vidare kan förutsätta att en sakkunnig kan utföra en viss kontroll inom det område som denne är certifierad för. ansåg att detta särskilt gäller områdena bärförmåga, stadga och beständighet samt skydd med hänsyn till hygien hälsa och miljö.118 såg vidare en risk att kommuner kan begära certifierade sakkunniga regelmässigt för vissa kontroller, utan att det finns någon faktisk anledning till det. Ett sådant agerande skulle leda till att bygg- herrar tvingas anlita endast certifierade sakkunniga, vilket skulle medföra att alla som verkar inom ett visst sakområde måste certifiera sig för att överleva på arbetsmarknaden. Detta skulle avsevärt öka byggkostnaden utan att kvaliteten i byggprocessen nödvändigtvis ökar. Scenariot kan även bli tvärtom, påpekade , det vill säga att vissa typer av certifierade sakkunniga kan komma att efterfrågas så sällan av kommunerna att marknaden för dessa certifieringar själv- dör. I en undersökning som lät göra med medlemmarna i Föreningen () framkom att det är inom områdena bärförmåga, brandskydd och tillgänglighet som med- lemmarna uppger att de skulle ha störst behov av certifierade sak- kunniga.119 Den fysiska spridningen av certifierade sakkunniga över landet var ett annat problem enligt . I vissa delar av landet var det redan brist på olika certifierade sakkunniga. Med fler typer av certi- fieringar skulle det problemet sannolikt uppstå även för dessa. konstaterade att en förbättring av byggherrens egen- kontroll och kontrollplaner har större betydelse för uppfyllandet av byggreglerna än ett system med certifierade sakkunniga.120 2017 lade i rapporten mer förutsägbar byggprocess – Förenklad kontroll av serietillverkade hus fram två förslag för alter- nativ och frivillig kontroll av serietillverkade hus i syfte att bidra till att öka nybyggandet av primärt seriebyggda bostäder, även om Bo- verket bedömde att förslagen med fördel skulle kunna tillämpas för 118Boverket (2013), Certifierade sakkunniga – utredning av förutsättningar för och omfattning av systemet, s. 13–17 och 33–35. 119Boverket (2013), Certifierade sakkunniga – utredning av förutsättningar för och omfattning av systemet, s. 8 och 13–14. 120Boverket (2013), Certifierade sakkunniga – utredning av förutsättningar för och omfattning av systemet, s. 33 och 37. all nybyggnad av bostäder. Det ena förslaget byggde på att utöka de certifierade sakkunnigas roll så att de skulle överta delar av de bygg- nadsnämndernas uppgifter. De certifierade sakkunnigas bedömningar skulle därmed, enlig förslaget, godtas av i samband med startbesked. Det andra förslaget byggde på att ge möjlighet till byggprojekteringsföretag att certifiera sig avseende samtliga tekniska egenskapskrav. De bedömningar som ett sådant certifierat byggpro- jekteringsföretag skulle redovisa skulle ersätta bedömningar, som i stället skulle godta de presenterade handlingarna i samband med startbesked.121 I remissammanställningen för mer förutsäg- bar byggprocess – Förenklad kontroll av serietillverkade hus framkom bland annat att tillsynen av de certifierade sakkunniga inte är tillräck- lig , utan behöver skärpas samt att det är mycket ovanligt att sakkunniga blir av med sin certifiering.122 7.4.3Tillämpares syn på certifierade sakkunniga Expertiskår med varierande kompetens Vid vår hearing framfördes å ena sidan att systemet med certifierade sakkunniga upprätthåller en kontinuerlig expertiskår, men också att kompetensnivån är ojämn.123 Även flera kommuner har uppgett att de upplever kompetensbrist hos en del certifierade sakkunniga.124 Att måste godta utlåtanden från certifierade sak- kunniga utan möjlighet till undantag eller krav på granskning har framförts som problematiskt av deltagarna i våra rundabordssamtal, 121Boverket (2017), En mer förutsägbar byggprocess – Förenklad kontroll av serietillverkade hus, rapport 2017:23, s. 7–8, 37, 43 och 85. 122Näringsdepartementet (2018), Remissammanställning för mer förutsägbar byggprocess – Förenklad kontroll av serietillverkade hus Rapport 2017:23, s. 3 och 12. 124SKL, möte bygglovschefer . Länsstyrelserna (2018), Byggnadsnämndernas beskriv- ning av den praktiska tillämpningen av byggregelföreskrifter och kontrollprocessen, s. 16. vid ett par besök på vår Sverigeturné samt av vår referensgrupp.125 Det gäller speciellt om utlåtandena innehåller uppenbara märkligheter eller om den certifierade sakkunniga haft andra intressen eller roller i projektet. Det har berättats om fall där olika sakkunnigutlåtanden motsäger varandra i samma projekt och kommunerna upplever osäker- het om hur utlåtandena ska beaktas.126 Under Sverigeturnén fram- förde flera kommuner att certifierade sakkunniga i sina utlåtanden tenderar att återupprepa rådande bestämmelser utan att tillföra något nytt.127 En kommun kritiserade att certifierade sakkunniga inte är ute på arbetsplatserna, utan att de ofta baserar utlåtanden på foton och samtal.128 Några brandorganisationer tycker att certifierade sakkunniga inom brandskydd i första hand har kommit att användas till att avgöra tvister i byggprocesser på ett sätt som inte var avsett. De framhöll också att certifieringen för brandsakkunniga är för bred och inte borde täcka avsnitt 5 om brandskydd i byggregler (BBR)129.130 I den fördjupade kommunenkäten uppgav av de svar- ande kommunerna att utlåtanden från certifierade sakkunniga i stort sett alltid eller ofta uppfyller kommunens behov för att kunna bedöma om en föreskrift kan förväntas bli uppfylld.131 Se svarsfördelning i sin helhet nedan i figur 7.1. 125Rundabordssamtal, , och . Sverigeturné: möten i och . 126SKL, möte bygglovschefer . Länsstyrelserna (2018), Byggnadsnämndernas beskriv- ning av den praktiska tillämpningen av byggregelföreskrifter och kontrollprocessen, s. 16–17 Veidekke bostad, e-post och . 127SKL, möte bygglovschefer, . SKL, e-post . Sverigeturné: möte i . Länsstyrelserna (2018), Byggnadsnämndernas beskrivning av den praktiska tillämp- ningen av byggregelföreskrifter och kontrollprocessen, s. 16. 128Sverigeturné: möte i . 129Boverkets byggregler – föreskrifter och allmänna råd (BFS 2011:6), BBR. , Föreningen , och , e-post . 131Länsstyrelserna (2018), Byggnadsnämndernas beskrivning av den praktiska tillämpningen av byggregelföreskrifter och kontrollprocessen, s. 16. I stort sett alltid I samma enkätundersökning angav av de svarande kom- munerna att det inte förekommer konflikter mellan olika utlåtanden i de fall intyg från flera sakkunniga inkommer, medan angav att det gör det.132 Se figur 7.2 nedan. 132Länsstyrelserna (2018), Byggnadsnämndernas beskrivning av den praktiska tillämpningen av byggregelföreskrifter och kontrollprocessen, s. 17. Certifierade sakkunnigas beroendeställning och partiskhet Vid vår första hearing om krav på byggnadsverk framfördes att den kvalitetsgranskning av certifierade sakkunniga som de kommersiella certifieringsorganen står för brister.133 Vid den andra hearingen om kontroll av byggandet sades att en grundläggande brist är att certi- fierade sakkunniga är bundna till byggherrarna.134 Även vid Sverige- turnén påtalade en kommun beroendeproblematiken med certifie- rade sakkunniga, liksom en kommun som i ett enkätsvar menade att det inte finns någon garanti för att certifierade sakkunniga skulle gå emot byggherren, eftersom betalningen kommer från byggherren.135 Vid ett av våra referensgruppsmöten framfördes att det behövs till- syn från någon myndighet avseende certifierade sakkunniga, efter- som certifieringsorganen uppgavs sakna incitament för att återkalla certifieringar.136 Några brandorganisationer såg problem med att det inte finns krav på att certifierade sakkunniga inom brandskydd måste vara anställda 135Sverigeturné: möte i . Länsstyrelserna (2018), Byggnadsnämndernas beskrivning av den praktiska tillämpningen av byggregelföreskrifter och kontrollprocessen, s. 18.