sou · H7B368 · 2019-12-20 00:00:00 — Utifrån dessa föreskrifter kan en bostad ritas som en trea med tillgängligt enkelsovrum, arbetsrum, vardagsrum och kök. 160Sverigeturné: möte i . 161Intervjuserie med arkitekter om avsnitt 3:2 Bostadsutformning, – . 163Intervjuserie med arkitekter om avsnitt 3:2 Bostadsutformning, – . Lämplighetskrav vid nybyggnad och ombyggnadskrav lägenheten efterfrågas i praktiken troligen av en målgrupp domine- rad av en ensamstående förälder med ett till två barn. Skulle däremot föreskriften relateras till person och standarden SS 91 42 21 (normal- nivå) skulle det innebära större sovrum, utökad kökslängd och för- samt mindre samvaroytor. Det skulle leda till att bostaden som helhet blir sämre och troligtvis en tvårumslägenhet där ingen familjemedlem får eget rum.164 Överreglering av dimensionerande mått och inredningslängder Både deltagarna i våra rundabordssamtal, referensgrupp och hearing samt majoriteten av de intervjuade arkitekterna har riktat kring mot standard SS 91 42 21 som hänvisar till i ett allmänt råd.165 Under rundabordssamtalen framförde arkitekter och konsulter att hänvisningen är ett problem eftersom standarden i praktiken blir styrande.166 Deltagare i vår referensgrupp menade att standarden är föråldrad, att den garanterar tillgänglighet men inte möter andra bostadsbehov och kvaliteter, att den är för detaljerad till exempel gällande köksinredning utan att nödvändigtvis svara mot faktiska behov samt att den låser lösningar efter ett hypotetiskt antal perso- ner som ska använda bostaden.167 Deltagare i hearingen kritiserade att standarden SS 91 42 21 anger dimensionerande mått runt förvar- ing som om det vore en fast inredning.168 Under arkitektintervjuerna beskrevs att förvaring sällan utformas som fast inredning, utan ställs på plats som fria moduler och kan flyttas. Möbler får inkräkta på andra dimensionerande mått och det menar tillämparna vore rimligt även för förvaring. Sättet att ställa krav påverkar ytbehovet.169 I en kommun under Sverigeturnén påpekade tillämpare att ekonomisk hänsyn inte syns i standardens måttplanering.170 Iarkitektintervjuerna framkom att inrednings- och utrustnings- nivåerna i standarden inte är anpassade till de bostadsstorlekar som byggs , vilket innebär att i mindre lägenheter tar inredningen så 164Intervjuserie med arkitekter om avsnitt 3:2 Bostadsutformning, – . 165Rundabordssamtal , och . Intervjuserie med arkitekter om avsnitt 3:2 Bostadsutformning, – 166Rundabordssamtal , och . 169Intervjuserie med arkitekter om avsnitt 3:2 Bostadsutformning, – . 170Sverigeturné: möte i . Lämplighetskrav vid nybyggnad och ombyggnadskrav stor plats att det finns en risk för att samvaroutrymmen inte får den yta som behövs. Majoriteten av de intervjuade arkitekterna såg omfatt- ningen och detaljeringsgraden av de dimensionerande mått och inred- ningslängder som finns i SS 91 42 21 som likriktande och menade att måtten dessutom styr i en riktning som inte efterfrågas. De menade att för att möjliggöra ett mer diversifierat utbud behöver mängden dimensionerande mått och detaljeringen i inredningslängderna minska. De menade också att dimensionerande mått angivna per person i standarden SS 91 42 21 driver utrymmes- och inredningsytor på ett sätt som hindrar kreativa lösningar. Flertalet av de tillfrågade arki- tekterna framförde att kökslängd och beredningsyta är relaterad till antalet personer i bostaden, men att detaljeringen av vad som ska ingå i köksbänks- och köksskåpslängd kan lösas på många sätt och att de lösningar som anges i SS 91 42 21 är föråldrade. Flera av arki- tekterna menade dock att vissa utrymmeskrav för kök, badrum och förvaring är grundläggande för att rita bostäder.171 Grundläggande krav på tillgänglighet lyfts fram Under intervjuserien med arkitekter framhöll samtliga att det finns ett antal tillgänglighetsmått i BBR och i SS 91 42 21 som är grund- läggande för bostadsritande. Dessa är fritt passagemått, öppnings- mått till entré och dörrar, rörelsemått som möjliggör för en person med nedsatt rörelseförmåga att öppna dörrar och vändradien för inomhusrullstol. Alla dessa mått står i allmänna råd eller i SS 91 42 21. Utomhusrullstolsmåtten ansåg man bör gälla som öppningsmått i byggnadens entré och i allmänna utrymmen.172 kritiserades andra mått runt inredning i intervjuerna för att utgå från de produkter på marknaden som är svåröppnade och kräver fria mått runtomkring. Exempelvis mått runt kyl och frys. Standardens riktlinjer har tagit fasta på dessa och tillåter inte att måtten vid sidan om minskar om man planerar med val av kylskåp som är bättre ur tillgänglighetssynpunkt. Det skapar hinder för bostadsplanlösningar och uppmuntrar inte till produktinnova- tion. Mått som leder till passbitar är konserverande och upptar värde- 171Intervjuserie med arkitekter om avsnitt 3:2 Bostadsutformning, – . Lämplighetskrav vid nybyggnad och ombyggnadskrav full funktionsyta, vilket studier har visat inte uppskattas av de boende. Samma logik gällde för mått intill tvätt- och torkpelare.173 Krav på byggd inredning kritiseras Tillämpare som vi har träffat under vår Sverigeturné och deltagare i vår innovationsworkshop och referensgrupp har kritiserat kraven på byggd inredning.174 Under Sverigeturnén diskuterades i vilken omfattning en bygg- nad ska innehålla alla färdiga lösningar eller om det räcker att den är förberedd för de utrymmen och installationer som det ställs krav på i bostaden. I några städer poängterades att tidigare bestämmelser om att genom installationer eller utrymme förbereda för kommande inredning och utrustning kan vara ett alternativ till att installera exem- pelvis köksinredning som är tänkt för ett framtida behov som ännu inte finns.175 Det är ändå den boende som avgör vilken inred- ning och utrustning som finns i bostaden.176 Även vid vår innova- tionsworkshop kritiserades kravnivån på utrustning i BBR för att vara orimligt hög.177 Referensgruppen har vid flertalet möten lyft att det är rimligt att staten reglerar vad det ska finnas utrymme för i bostaden och att det ska vara förberett för tillgänglighet, utrustning och inredning, men att kraven på byggda lösningar har blivit för detaljerade, hindrande, kostsamma och resurskrävande.178 Under hearingen diskuterades vad som är fast inredning. Exempelvis kan bokhyllor även fungera som sängar då de fälls ned och väggar kan behöva vara flyttbara.179 173Intervjuserie med arkitekter om avsnitt 3:2 Bostadsutformning, – . 174Sverigeturné: möten i , och . Referensgruppsmöte , , , , och . 175Sverigeturné: möten i , , , och . 176Sverigeturné: möte i . 178Referensgruppsmöte , , , , och . Lämplighetskrav vid nybyggnad och ombyggnadskrav Inredning i kök och badrum I intervjuerna med arkitekter uttrycktes att inredning och utrustning för kök och hygienrum förutsätter både kompetens samt är eko- nomiskt krävande och grundläggande för en bostad. De flesta ansåg att det är rimligt att inredning och utrustning för matlagning och hygien, som anges i PBF, ska ingå i bostaden. önskade flera arkitekter möjligheten att kunna pröva så kallat raw space, där de boende helt väljer inredning och endast installationer är framdragna. Ett par arkitekter var kritiska till att staten alls anger hur köksinred- ning ska planeras. En arkitekt ansåg att staten ska reglera byggna- dens långsiktiga aspekter som avskiljande väggar mellan lägenheter och byggnadens djup, förutsättningar för att byggnaden ska stå . Inredning har kortare livslängd och under en livslängd kommer tre till fyra inredningar passera.180 Majoriteten av de intervjuade arkitekterna såg föreskrift om krav på inredning för förvaring som problematisk, då boende ofta vill skapa sina egna förvaringslösningar. De menade att före- skriften leder till ett resursslöseri då den byggda förvaringen senare byts ut. Någon framhöll att det inte är rimligt att staten ställer krav på förvaring, eftersom inredning inte är en del av byggnadens grund- läggande och långsiktiga beståndsdelar.181 Hinder för friliggande bostäder som följd av krav i entréplan Deltagare i referensgruppen tog upp att för bostäder i fler plan är kraven på grundfunktioner i entréplan begränsande, exempelvis för att bygga suterränghus. De menade att det vore rimligare att förut- sättningar för matlagning i form av installationer och utrymme finns, men inte själva inredningen och utrustningen.182 Även vid djupintervjuerna med arkitekter beskrevs att även om grundtanken är sympatisk skapar denna föreskrift hinder för exem- pelvis suterränghus och stadsradhus. Exempelvis kan de tillgängliga 180Intervjuserie med arkitekter om avsnitt 3:2 Bostadsutformning, – . Lämplighetskrav vid nybyggnad och ombyggnadskrav ytorna per plan vara små i stadsradhus, vilket förutsätter att olika funktioner sprids mellan olika våningsplan. De påpekade även att föreskriften är otydlig och att diskussioner uppstår bland annat om vad möjlighet till matlagning innebär. Arkitekterna påpekade att före- skriften förutsätter plansprängning, med resultatet att det inte blir en bostad alternativt att markförhållanden behandlas på ett ohållbart sätt.183 Bostäder med gemensamma utrymmen Olika tillämpare har i olika sammanhang framfört potentialen med bestämmelserna om gemensamma utrymmen till oss. De relativt nya föreskrifterna om bostäder med gemensamma utrymmen har väl- komnats i sak av de intervjuade arkitekterna eftersom de har öppnat upp för bostadsformer som inte har tillåtits, men som de ansåg efterfrågas. hade de gärna sett att dessa utformats med ännu större generalitet. Flera arkitekter hade inte egen erfaren- het av att pröva föreskrifterna då denna form i praktiken inte har genomförts så ofta ännu.184 Flera tillämpare vid vår innovationsworkshop lyfte svårigheten med att möta ett uttryckt behov hos boende av gemensamhetsytor. De ställde sig dock frågande till vilken fakta som ligger bakom kraven på att exempelvis tre personer kan dela på ett badrum och tolv personer på ett kök.185 Ytterligare en arkitekt har framfört till oss att det är problematiskt att högst tre enskilda bostäder kan dela på ett tillgängligt rum för personhygien i bostäder med gemensamma ut- rymmen. Exempelvis hindras en naturlig indelning av en byggnad i fyra enskilda bostäder och en central kärna med bland annat rum för personhygien. För att skapa en ekonomisk och symmetrisk planlös- ning behöver antalet bostäder uppgå till sex enskilda bostäder och två rum för personlig hygien. Ytan utökas då även med yta för passage och manöveryta runt dörr till utrymmet, vilket gör att planlösningen i sin helhet förändras.186 183Intervjuserie med arkitekter om avsnitt 3:2 Bostadsutformning, – . 186White arkitekter, e-post . Lämplighetskrav vid nybyggnad och ombyggnadskrav En kommun har ifrågasatt relevansen i att det ställs krav på alla bostadsfunktioner (avskiljbara utrymmen för sömn, vila, samvaro, matlagning, måltider, hygien och förvaring) i den egna delen av bostaden i de fall där gemensamhetsutrymmen kan skapa flexiblare boendelösningar.187 ansåg att det vore ändamålsenligt med generellt utformade rum och neutrala rumssamband samt större antal hygienrum för att möjliggöra olika boendeformer för exem- pelvis storfamiljer, generationsboende, delat boende eller för att boendet ska kunna förändras . menade även att tvättstugor kan behövas i högre grad för de boendeformer som om- fattar fler personer.188 I en enkätundersökning genomförd av Studentbostadsföretagen, () och arkitekter har studen- ter svarat på frågor om kollektivt boende.189 Majoriteten av studen- terna föredrog ett eget boende. Den mest byggda studentbostaden den senaste är också en enrumslägenhet på 20–27 kvadrat- meter med kök och rum i öppen planlösning. Sammantaget efter- frågade en dryg tredjedel kollektivboende, framför allt en bostad för två till tre personer. Det fanns även en efterfrågan på kollektiva boendeformer avsedda för fler personer. I studien framgår vad de tillfrågade är beredda att dela med andra i sitt boende. Både de som önskade kollektivt boende och de som inte önskade kollektivt bo- ende svarade. Båda grupperna såg sovrum, dusch, bad och toalett som privata och ytterst få önskade dela detta med andra. Bland de som önskade bo kollektivt önskade en majoritet () dela en större matplats, sociala ytor och gemensamhetsutrymmen samt balkong och uteplats. önskade dela kök. Tvätt- stuga och tvättmaskin ville dela med andra.190 I studien framgår vidare att kökets funktionalitet vad gäller såväl att laga som att förvara mat är av vikt. De vanligaste aktiviteterna i studentboende är tillagning och intagandet av middag. I stort sett har samtliga svaranden angett att det är viktigt att bostaden har en 187Malmö stad, e-post, . 188Länsstyrelsen i , e-post . 189SSSB och arkitekter (2017), Framtidens studentbostäder – från enkätundersökning till färdiga studentbostäder, s. 5–7. Drygt 2 000 studenter i olika livsskeenden och drygt 100 ej studerande ungdomar har svarat på en webbenkät och kvalitativ fördjupning har gjorts med cirka 30 personer. Undersökningen genomfördes –2015 med finansiering av och slutrapporterades . 190SSSB och arkitekter (2017), Framtidens studentbostäder – från enkätundersökning till färdiga studentbostäder, s. 22, 28, 41 och 47–49. Lämplighetskrav vid nybyggnad och ombyggnadskrav komplett spis och ugn och utöver kylskåp även frys. Under hälften () ansåg att mikrovågsugn var viktigt. I framtida gemen- samma kök i kollektivt boende efterfrågades rymliga kök där flera personer kan laga mat och att kyl, frys och skåp möjliggör storhandling. Det fanns även önskemål om större möjlighet till för- av kläder och sänglinnen. Även förråd är viktigt för de till- frågade. Runt en tredjedel av alla tillfrågade kunde dock tänka sig att dela förrådsutrymmen med andra.191 Ett par olika projekt som har inkommit i bygglovsprocessen i visar byggherrars olika sätt att utforma de enskilda bostä- derna med egna utrymmen för personhygien i bostäder med gemen- samma utrymmen. I ett projekt är det tillgängliga utrymmet för per- sonhygien även entré till det egna boendet. Därutöver finns ett gemensamt utrymme med toalett och handfat. I ett annat projekt har tolv enskilda bostäder ett litet eget utrymme med plats för toalett, handfat och dusch. Därutöver har ytterligare en enskild bostad per plan ett tillgängligt utrymme för personhygien samt tillgänglig par- säng. I detta projekt finns även ett gemensamt tillgängligt utrymme för personhygien med toalett, handfat och dusch.192 Studie av storlek på olika utrymmen Vi har låtit arkitekter analysera och redovisa hur stor yta de beräknat krävs för att uppfylla gällande föreskrifter, allmänna råd och den standard som det hänvisas till i allmänt råd. Studien baseras på ett urval av typplanlösningar av bostäder som har beviljats bygg- lov från olika delar av efter att BBR 23 trätt i kraft.193 Överlapp av utrymmen i bostäder om högst Vad det gäller bostäder om högst omfattar studien det överlappande utrymmet för sömn och vila, samvaro och måltider i ett antal studentbostäder om högst och det över- lappande utrymmet för sömn och vila och samvaro i bostäder om 191SSSB och arkitekter (2017), Framtidens studentbostäder – från enkätundersökning till färdiga studentbostäder, s. 27 och 32–33. 192Göteborgs stad, e-post . 193White arkitekter, e-post . Lämplighetskrav vid nybyggnad och ombyggnadskrav Underlaget utgörs av bostadsrätter och privata hyresrätter i form av studentbostäder.194 För studentlägenheter blir den mindre enkelsängsplatsen utan hjäl- pare i SS 91 42 21 dimensionerande för ytan för sömn och vila, sam- varo och måltider, då denna yta är den största av de tre funktions- måtten som tillåts överlappa. Det innebär en sammantagen yta . För övriga bostäder om högst är det enkelsängen med hjälpare som blir dimensionerande. Det innebär en sammantagen yta på 6,1 kvadratmeter.195 Utrymme för samvaro i bostäder större än Vad det gäller bostäder större än har ett antal typfall av tillämpade minimiytor redovisats för bostäder större än 35 och högst respektive . Underlaget utgörs av bostadsrätter. För bostäder mellan varierar storleken för utrymmet för samvaro som redovisas i bygglov mellan knappt 6 till knappt . För bostäder över 55 kva- dratmeter varierar storleken mellan knappt 7 och drygt 9 kvadrat- meter.196 Ekonomiska aspekter gällande lämplighetskraven I vår undersökning om byggherrars erfarenheter av byggregelverket svarade att det finns krav i BBR och som skapar onödiga kostnader, medan svarade att det inte fanns sådana krav. Projektansvariga för projekt i storstäder svarade i högre grad än de som arbetade i mellanstora städer och på landsbygd att det finns krav som skapar onödiga kostnader.197 Se svarsfördelningen i figur 6.5. 194White arkitekter, e-post . 197Kantar , redovisning av fördjupad enkätundersökning till byggherrar . Lämplighetskrav vid nybyggnad och ombyggnadskrav I vår undersökning om sällanbyggherrars erfarenheter av byggregel- verket svarade att det finns krav i byggreglerna som skapar onödiga kostnader. Det var främst krav på tillgänglighet och lämp- lighet för sitt ändamål som ansågs vara särskilt kostnadsdrivande.198 prövas lämplighet och tillgänglighet i bygglovet (se avsnitt 7.11). De intervjuade arkitekterna menade att det har skett en praxisförskjutning genom att certifierade sakkunniga inom tillgänglighet har fått ett tolkningsföreträde då intyg från certi- fierade sakkunniga är ett vanligt förekommande krav i kommuner. Praxisförskjutningen innebär utökade måttkrav baserat på tolkningar av SS 91 42 21. Mått för exempelvis definition av korridor som inte är angiven i SS 91 42 21 har också fått förändrad tolkning i praxis. Detta påverkar när vändmått krävs och har lett till ökad styrning av Tillämparnas syn på Trafikbullerförordningen Referensgruppen, ett par kommuner under Sverigeturnén samt del- tagare i fokusgruppen har kritiserat att regleringen av buller avser ljudnivåer i fasad.200 Under Sverigeturnén framfördes att buller utan- för byggnaden påverkar planlösningar i bostäder negativt. Tilläm- pare är kritiska till att fördelningen av hälften av bostadsrum för sömn och vila eller samvaro mot tyst sida leder även till en styrning 198Byggfakta, redovisning av fördjupad enkätundersökning sällanbyggherrar . 199Intervjuserie med arkitekter om avsnitt 3:2 Bostadsutformning, 2019. Sverigeturné: möte i och . Fokusgruppsmöten , , och . Lämplighetskrav vid nybyggnad och ombyggnadskrav av rums storlekar.201 Kritik lyfts även mot att ansvaret flyttas från bullerkällan, trafikplaneringen, till fastigheter. Tillämpare menar att mer fokus borde läggas på begränsning vid bullerkällan.202 Tillämpare har även kritiserat reglering av bullernivå vid fasad dels för att den inte återspeglar ljudmiljön inne i lägenheten och dels utifrån rim- ligheten i att förutsätta vädring i trafikbullerutsatta miljöer med dålig luftkvalitet.203 Deltagare i fokusgruppen kritiserade trafikbullerför- ordningens definition av bostadsrum, som omfattar utrymme för sömn och vila respektive samvaro, men inte utrymme för måltider och matlagning, i kombination med reglering av antalet rum som ska vara vända mot en tyst sida. När hälften av bostadsrummen ska vara mot en tyst sida påverkas planlösningar, särskilt i klassiskt slutna kvarter där fasadytan är begränsad mot den tysta sidan.204 6.3.5Våra slutsatser gällande krav på lämplighet för sitt ändamål Bostäder byggs för flera generationer av boende och är en ekono- misk investering för byggherrar, förvaltare och boende, vars mate- riella och ekonomiska resurser även har en samhällsekonomisk bety- delse. För att skapa ett långsiktigt välfungerande bostadsbestånd som fungerar för alla och för att skydda boende i en marknad med bostadsbrist behöver staten ange vissa krav för vad som är en lämplig bostad. Kravnivån behöver dock avvägas i förhållande till de kostna- der som kraven medför. De krav på utrymmen i PBF som regeringen angett för sömn och vila, matlagning, samvaro, måltider, förvaring och hygien motsvarar vad tillämpare ser som basala krav. Som vi konstaterade i kapitel 3 finns det ett växande behov av bostäder för hushåll med inkomster som inte räcker till att efterfråga det som i huvudsak produceras . En stor framtida utmaning är att skapa förutsättningar för personer med låga inkomster, till exem- pel utrikes födda som etablerar sig på bostads- och arbetsmarkna- derna, ungdomar på väg ut i vuxenlivet samt en växande andel äldre att få en bostad. Bestämmelsernas utformning med avseende på krav och kravnivåer i avsnitt 3:2 i BBR är betydelsefulla för att det ska 201Sverigeturné: möte i . 202Sverigeturné: möte i . 203Sverigeturné: möte i . 204Fokusgruppsmöten , , och . Lämplighetskrav vid nybyggnad och ombyggnadskrav kunna finnas ett diversifierat utbud av bostäder som kan efterfrågas av flera olika målgrupper och ett bostadsbyggande som passar olika behov och preferenser. Om marknaden ska kunna möta det behov som finns av bostäder till rimliga kostnader som hushållen kan efterfråga är det viktigt att kraven ger förutsättningar för att bygga till lägre kostnader. Annars kan det innebära att staten behöver ta ett större ansvar för finansiering av byggande av dyra bostäder med dagens utformningskrav eller genom stöd till hushåll som saknar betalningsförmåga. Boendes önskemål i boendet varierar i olika skeden i livet. Utform- ningen av bostäder bör ske utifrån en medvetenhet om människors skiftande behov, oavsett ekonomi, ålder, funktionsförmåga och familje- konstellationer. Det allmänna rådet om parsäng till bostäder styr mot ett stort sovrum och ger sämre förutsätt- ningar för övriga utrymmen för sömn och vila. blir det stora sovrummet inte stort nog att dela i två rum. Förändringar i bostädernas planlösning sker ofta för att skapa fler rum, ändra rums- samband och byta funktioner mellan ytor. Bland dem som önskat fler rum har större rum med flera fönster delats in i mindre rum och det förekommer att klädkammare byggts om till barnrum. Vi kan konstatera att detta visar på ett behov av att kunna bygga mindre sovrum. Dagens krav med fasta kvadratmetergränser (35 och 55 kvadrat- meter) styr bostadsproduktionen och skapar ett likriktat bostads- utbud. Reglerna kan medföra en koncentration av bostadsstorlekar på bostäder strax respektive . I kapitel 3 konstaterade vi också att har framför allt antalet lägenheter ökat. Vi anser att det är viktigt att alla människor kan leva i samma bostadsområden, eftersom det berikar samhället att generationer kan mötas. Det är också viktigt att bostadsbeståndet är flexibelt . Därför ifrågasätter vi behovet av kategoribostäder, så som student- bostäder. Vidare ser vi anledning att ifrågasätta bestämmelserna om köks- inredning och inredning för förvaring utifrån ett resursperspektiv, då sådan inredning tas bort och ersätts trots att de kan vara nya. Förutom att själva utrustningen ersätts behöver som en följd ibland också golv ersättas, eftersom det annars uppstår hål. Lämplighetskrav vid nybyggnad och ombyggnadskrav ning för förvaring i form av till exempel garderober, kan därmed innebära ett resursslöseri. Vi kan konstatera att kraven på bostadsutformning i huvudsak styrs av allmänna råd i avsnitt 3:2 och standarden SS 91 42 21 för bostadens dimensionerande mått och inredningslängder. Detaljer- ingsgraden skapar ett likriktat och oflexibelt bostadsbestånd. Krav- nivån hindrar också yteffektiva lösningar. Aktörer på byggherre- sidan efterfrågar tydligare och färre regler för ökad förutsägbarhet och flexibilitet. Trafikbullerförordningen är inte ändamålsenligt utformad Trafikbullerförordningens bestämmelser om placering av minst hälften av bostadsrummen mot tyst sida vid vissa ljudnivåer kan ha negativa effekter för bostadsförsörjningen. För att främja ett mer diversifierat bostadsutbud och för att möjliggöra anpassningar av bostäder behövs större möjlighet till utformning av olika planlösningar för bostäder och förändring av dessa.