sou · H7B318 · 2019-05-03 00:00:00 — 198Jfr Duek 2017, Lainio 2013. 200Avery 2017b, Dávila 2017b, 2015, Reath 2016, 2017, 2018, et al. 2017, Dávila och Bunar 2019 under granskning, se även och 2018. 201I forskningsöversikt om nyanlända elever i den svenska skolan kommen- terade Bunar 2010 avsaknaden av svenska studier med fokus på studiehandledning på moders- målet. Forskning om modersmålsundervisning och studiehandledning … Warren202 diskuterar mer i detalj studiehandledningens innehåll och utförande.203 Tanken bakom att erbjuda nyanlända elever studiehandledning på modersmålet grundar sig i den forskning som visat att elevers kun- skapsutveckling gynnas av att de begrepp som används i skolans ämnesundervisning befästs både på elevens modersmål och på svenska.204 Studiehandledning kan enligt gällande styrdokument ges på ett annat språk än elevens modersmål, om elevens starkaste skol- språk är ett annat språk.205 Vissa forskare206 menar att de formuler- ingar som finns kring studiehandledning på modersmålet i styr- dokumenten genomsyras av ett underliggande ”bristperspektiv”, i och med att de anger att studiehandledningens syfte är att kompen- sera för de nyanlända elevernas bristande kunskaper i svenska. Trots att stödåtgärden möjliggör och är tänkt att inkludera användningen av flera språk utmanar den därmed aldrig den enspråkiga norm som dominerar utbildningen.207 Stödet ges endast tills dess att eleven upp- fattas ha tillräckliga kunskaper i svenska för att kunna följa den ordi- narie enspråkiga ämnesundervisningen.208 Såväl forskningen som de olika granskningar som genomförts av Skolinspektionen209 visar att tillgången till, omfattningen på och ut- formningen av studiehandledning på modersmålet varierar stort i olika delar av landet och på olika skolor. Den stora variationen i stödåtgär- dens implementering försvårar jämförelser mellan olika skolor och mellan olika undersökningar. Det befintliga forskningsunderlaget indi- kerar dock att såväl elever som lärare uppfattar studiehandledningen som positiv och anser att den underlättar elevernas kunskapsinhämt- ning, trots att många är missnöjda med dess organisation och omfatt- ning.210 Några av de brister som nämns både i forskningen och i Skol- inspektionens granskningsrapporter är att många elever inte erbjuds studiehandledning trots behov, att studiehandledningen inte erbjuds 202Reath 2016, se även vissa inslag i et al. 2017 och i . 203Se också Dewilde 2013 som beskriver studiehandledning i en norsk skolkontext. 2000, 2018, 2009, och 2006, och 1997. 2055 kap. 4 § skolförordningen. 206Rosén et al. 2019 under granskning, se även 2018. 208Se även 2015, Reath 2017. 209Skolinspektionen 2009b, 2010, 2014, 2017. 210Avery 2017b, Dávila 2017b, 2018, och 2018, 2015, Reath 2016, 2017, 2018, et al. Forskning om modersmålsundervisning och studiehandledning … i tillräcklig omfattning, att implementeringen av stödåtgärden varie- rar för mycket mellan olika skolor och lärare, att uppdragets syfte och omfattning är otydligt formulerat och att det är svårt att rekry- tera tillräckligt många studiehandledare med lämplig kompetens. Det senare försvåras dessutom av studiehandledarnas ofta osäkra arbets- förhållanden samt av avsaknaden av en adekvat utbildning för att förbereda dem för uppdraget. Flera studier211 vittnar om att kommunikationen och samarbetet mellan studiehandledare och övriga lärare inte alltid fungerar optimalt och att många studiehandledare upplever att de har begränsad makt och inflytande över studiehandledningens schemaläggning, omfatt- ning, innehåll och utförande. Studiehandledarna uppfattar att det är svårt att bedriva en tillfredsställande handledning utan tillräcklig infor- mation från ämneslärarna om elevernas bakgrund och behov och utan tillräckligt underlag för att kunna förbereda sig ämnesmässigt. Skol- inspektionens granskning212 pekar på att samarbetet mellan studie- handledare och övriga lärare underlättas när studiehandledarna är anställda lokalt på en skola jämfört med när de är centralt anställda av kommunen och har uppdrag på många olika skolor.213 I en studie genomförd av fanns vissa oenigheter mellan klasslärare och studiehandledare angående studiehandled- ningens syfte och vad den borde innehålla. Klasslärarna betonade att det till stor del rör sig om översättning till och från modersmålet och att studiehandledarens roll är att förtydliga centrala begrepp. Studie- handledarna uppfattade sitt uppdrag som mycket mer omfattande. Utifrån intervjuer med klasslärare och studiehandledare drog slutsatsen att de studiehandledare som saknade utbildning i de ämnen som de skulle studiehandleda i upplevde att de var mycket beroende av klasslärarnas genomgångar och av de läroböcker som användes. De hade större behov av tid för förberedelser och svårare att improvisera i handledningssituationen än de studiehandledare som var bättre insatta i ämnesinnehållet och kunde förhålla sig mer självständigt till det och anpassa sina förklaringar bättre till elevernas frågor.215 211Avery 2017b, et al. 2019 under granskning. 213Se även 2018, jfr med liknande resonemang avseende lärare som undervisar i ämnet modersmål. 2142017b, jfr 2016. 215Se även Dewilde 2013. Forskning om modersmålsundervisning och studiehandledning … Rosén216 beskriver studiehandledarens uppdrag snarare som ”en balansgång mellan översättning, stöttning och undervisning”. Gemen- samt i flera av de studier som gjorts är att studiehandledarna upplever att andra lärare sällan ser dem som fullvärdiga lärarkollegor.217 Kon- sekvensen av det blir att studiehandledarna sällan tillåts ta egna initia- tiv. upplever de att de blir tillsagda av andra lärare hur de ska arbeta och vad de ska arbeta med.218 Dessutom måste de själva vara drivande i kontakten med lärarna för att få den information om elever och ämnesinnehåll som de behöver för att kunna utföra sitt arbete.219 hävdade utifrån studier av nyanlända elevers övergång från förberedande till ordinarie undervisning att studie- handledningen ofta fungerade bättre och var mer omfattande i för- beredelseklasserna eller språkintroduktionen jämfört med i den ordinarie utbildningen. I förberedelseklasserna kunde studiehand- ledarna ofta närvara vid och delta i ämnesundervisningen oftare och , vilket även ledde till att de inbjöds att sam- planera viss undervisning med klasslärarna. När eleverna övergick till ordinarie klasser tenderade studiehandledningen i stället att begrän- sas till 1–, trots att eleverna då var i ännu större behov av studiehandledning för att kunna följa undervisningen. I en studie av Davíla och Bunar221, som bygger på intervjuer med 20 studiehandledare, bekräftas de ovannämnda svårigheter studie- handledare upplever när det gäller samarbete med ämneslärarna. Studien pekar i synnerhet på den oklara rollbeskrivning yrket brottas med. De intervjuade lärarna uppger att de av sina kollegor upplevs som alltifrån modersmålslärare till kulturella broar mellan hemmet och skolan. För att stödåtgärden ska utvecklas krävs det enligt Davíla och Bunar att: all personal får utbildning om vad studiehand- ledning är och vad studiehandledarnas uppdrag är; skolor måste tillhandahålla en klar struktur för samverkan mellan ämneslärare och studiehandledare; studiehandledare behöver , resurser och upp- skattning för sitt arbete; studiehandledare måste omfattas av kom- petensutvecklingsinsatser. 216Rosén 2018, s. 186. 2017b, 2018, et al. 2019 under granskning. 218Jfr et al. 2017, se även Dewilde 2013. 219Se t.ex. Skolinspektionen 2017. 221Davíla och Bunar 2019 under granskning. Forskning om modersmålsundervisning och studiehandledning … 4.11.1Didaktiska perspektiv på studiehandledning på modersmålet Som nämnts tidigare finns mycket få verksamhetsnära studier som på nära håll har undersökt studiehandledningens innehåll och utförande. Nedan redovisas två studier som utredningen har lyckats identifiera. I en studie av Rosén222 uttryckte de intervjuade studiehandledar- na, som företrädesvis var anställda direkt av skolan, att de upplevde att det var svårt att ge studiehandledning under pågående lektioner, eftersom de då kände att de störde undervisningen. De uppfattade att det var svårt för eleven att både följa det som klassläraren sade och gjorde, som de lyssnade till studiehandledaren. De intervjuade studiehandledarna framhöll att en viktig uppgift för dem även var att inge eleverna trygghet och självförtroende och utgöra en länk mellan hem och skola. I en studie av Reath Warren223 observerades och audioinspelades sammanlagt 13 lektioner i studiehandledning i arabiska, kurdiska, turkiska och urdu på fyra olika skolor. Samtliga studiehandledare i undersökningen arbetade även som lärare i ämnet modersmål och hade lång yrkeserfarenhet i . Eleverna i studien fick studie- handledning . I undersökningen fokuserade Reath Warren224 studiehandledningens innehåll och utformning. Observationerna visade att handledningen innehöll mycket översätt- ningar och omformuleringar av ord och uttryck från svenska till modersmålet. Studiehandledarna bad ofta eleverna om förtydligan- den och ställde frågor till dem för att försäkra sig om att de förstod innehållet vid muntliga genomgångar, sådant de läste i läroböckerna eller saker som de själva skrivit på svenska.225 Den studiehandledning som Reath observerade inkluderade enbart textmaterial på svenska, även om diskussionerna om materialet ofta involverade flera språk, ibland även språk utöver modersmålet och svenska.226 Studiehandledarna översatte ofta kortare textavsnitt ur elevernas läroböcker till modersmålet och hjälpte eleverna att sammanställa 223Reath 2016, se även Reath 2017. 225Se även 2018. 226Se liknande observation i et al. I Skolinspektionens 2017 granskning av studie- handledning i årskurs 7–9 förekom dock exempel på användningen av digitala textverktyg på modersmålet, till exempel via Inläsningstjänst och olika översättningsprogram. Forskning om modersmålsundervisning och studiehandledning … ord- och definitionslistor. Innehållsliga diskussioner kompletterades med diskussioner med fokus på grammatik, uttal och stavning. Dessutom diskuterades ofta syftet och innehållet i de uppgifter som eleverna fick i olika ämnen. Studiehandledarna ansåg att det även ingick i deras uppdrag att underlätta elevernas förståelse av händelser eller ämnen som kunde vara svåra på grund av kulturella skillnader. Sammanfattningsvis visar de befintliga forskningsstudierna att en välfungerande studiehandledning ställer höga krav på studiehand- ledaren. Den kräver att studiehandledaren behärskar både moders- målet och svenska på en hög nivå och kan tillgängliggöra ett varie- rande ämnesinnehåll för elever med mycket olika förkunskaper och erfarenheter. Dessutom visar studierna att studiehandledningen underlättas när studiehandledare har goda språk- och ämneskunska- per i de specifika ämnen som ska stödjas. Forskningen visar också tydligt att en fungerande studiehandledning underlättas av ett bra samarbete mellan studiehandledaren och elevens övriga lärare samt att verksamheten följs upp och utvärderas. Utredningen har i detta kapitel samlat redovisningen av relevant nationell och internationell forskning om modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmål. Utredningen ska enligt direktivet bl.a. beakta forskningsresultaten vid såväl analys som vid framtagandet av eventuella förslag på åtgärder. Det är något som utredningen huvudsakligen gör i betänkandets kapitel 10, men ut- redningens analyser genomsyras av forskningsresultaten i samtliga kapitel. Därmed hävdar utredningen att betänkandet genomgående har stark vetenskaplig förankring. Utredningens direktiv innehåller en rad andra uppdrag och intentionen i detta avslutande avsnitt är att kort sammanfatta vad forskningen har kommit fram till i relation till dessa uppdrag. Slut- satserna används som utgångspunkt och vidareutvecklas med bland annat utredningens egna underlag, beskrivningar och analyser i de påföljande kapitlen. Först ska det dock konstateras att i ett internationellt perspektiv är det ovanligt att som i erbjuda kostnadsfri modersmåls- undervisning inom ramen för det offentliga utbildningssystemet. Forskning om modersmålsundervisning och studiehandledning … Internationellt sett framhålls därför ofta som ett föredöme för hur olika modersmål kan stödjas genom en varaktig och lång- siktig utbildningsinsats inom den ordinarie utbildningen.227 Forskningsläget gällande modersmålsundervisningen är relativt gott, men några delområden, som ämnets didaktiska övervägningar, relationer mellan kursplanen och svårighetsgrader i olika språk samt djupare studier om deltagande i modersmålsundervisning och elever- nas kunskapsutveckling, behöver vidareutvecklas. Det finns, såvitt utredningen har kunnat identifiera, inga studier om innehållet i modersmålslärarnas utbildning. Studiehandledning på modersmålet är ett klart underforskat om- råde, med enbart enstaka svenska studier. Däremot har Skolinspek- tionen flitigt granskat verksamheten. I kapitlet har utredningen i förekommande fall hänvisat till dessa granskningsrapporter, som bygger på relativt stora empiriska underlag. Utredningens avsikt är att närmare återkomma till såväl Skolinspektionens rapporter som till några lokala utvärderingar av studiehandledning i kapitel 7 (fak- torer som påverkar deltagandet i stödåtgärden) samt i kapitel 9 (studieresultat). Forskningen pekar på stora svårigheter som ämnet modersmål brot- tas med i skolans organisatoriska strukturer. Ämnet är generellt sett svårt att organisera i linje med andra skolämnen på grund av fri- villigheten, möjligheten till avhopp närsomhelst under ett pågående läsår, ojämn distribution av de deltagande eleverna, språken, sett till antalet elever, storlek, huvudmannens och rektorns inställning. Undervisningen anordnas utanför den garanterade undervisnings- tiden, ibland utanför elevens ordinarie skola och hur mycket under- visningstid eleverna får varierar från skola till skola. Kritiken är också att en ordentlig konsekvensanalys av vad som krävdes för att de goda intentionerna med ämnet skulle implementeras i praktiken egent- ligen aldrig hade gjorts vid de tidigare reformerna. Med andra ord, budskapet är att det inte bara räcker att ta fram kursplaner och berömma ämnets bidrag till flerspråkigheten. Organisatoriska förut- sättningar för ämnets fullständiga integration i skolans vardag måste Cabau-Lampa 1999, Hyltenstam och Tuomela 1996, Hyltenstam och Milani 2012. Forskning om modersmålsundervisning och studiehandledning … Förändringar i det gällande regelverket i syfte att stärka ämnets position i skolan är således nödvändiga. Ytterligare ett intressant exempel som forskningen har uppmärk- sammat är förekomsten av så kallade komplementära skolor. Men den forskning som har behandlat denna fråga är noga med att påpeka att denna form gör bäst nytta i att agera just som ett komplement till den strukturerade undervisningen i skolan och inte som en ersättare. I det avseendet rekommenderar forskarna närmare samarbete mellan ordinarie och komplementära skolor, något som har visat sig också leder till elevernas högre måluppfyllelse. Forskningen om fjärrundervisning som en organisatorisk form för både modersmålsämnet och studiehandledningen är fortfarande i sin linda och det är svårt att utläsa några tydliga resultat. Det som dock påpekas är både fördelarna (individualiseringen, fler elever kan få tillgång) och nackdelarna (tekniska utmaningar, lärarnas och elevernas digitala kompetens och elevernas självständighet). Diskussionen om hur studiehandledning på modersmålet ska orga- niseras har kretsat kring tre möjliga metoder: före, under och efter lektionen. Forskningen har aldrig gett tydliga svar vilken metod som fungerar bäst i praktiken, utan har konsekvent fallit tillbaka i stöd- åtgärdens utgångspunkt: det beror på elevens individuella bakgrund, förutsättningar, behov och lärandeprogression. Gällande övriga orga- nisatoriska förutsättningar framgår det att svag samverkan mellan ämneslärarna och studiehandledarna samt ämneslärarnas bristande kunskap i vad studiehandledningen är och hur det skiljer sig från modersmålsundervisningen, skapar svårigheter för studiehandledarna att utföra sina uppdrag. Forskningen som har redovisats i detta kapitel visar att elevernas tillgång till modersmålsundervisning påverkas av såväl den berät- tigade elevpopulationens storlek i huvudmannens ansvarsområde som av hur andra berättigade elever agerar. Regeln om fem elever, grundläggande kunskaper i språket och en lämplig lärare reglerar huvudsakligen frågan om tillgång. Och medan regeln om fem elever utgör ett precist kvantitativt mått är de två andra reglerna formu- Forskning om modersmålsundervisning och studiehandledning … lerade mer på en bedömningsnivå. Vad är och vem bedömer grund- läggande kunskaper? Vad är en lämplig lärare? Forskningen ger inga tydliga svar på dessa frågor. Diskussionen rör sig antingen på en generell nivå med hänvisningar till att det åligger rektor att fatta beslut på modersmålslärarens rekommendation eller påpekar att elever som kommer till modersmålsundervisningen i ett språk har mycket olika förkunskaper i språket, som kan ha förvärvats i olika språkliga kontexter. Frågan om grundläggande kunskaper har kriti- serats särskilt i relation till vissa språk, som till exempel standard- arabiska som de flesta elever berättigade till modersmålsundervis- ning i arabiska får undervisning i, men som få behärskar när de börjar. Vad eleverna behärskar är olika varieteter av språket arabiska som talas i olika länder och som kan vara så stora att eleverna inte nödvändigtvis förstår varandra. Forskningen har också påtalat avsak- naden av nationella riktlinjer för hur bedömningen av grundläggande kunskaper i ett språk ska göras. Forskningen behandlar inte explicit frågan om vem som kan anses vara lämplig modersmålslärare. Det är intressant att undan- taget från kravet på lärarlegitimation för yrkeskåren inte uppmärk- sammas heller. Det som framkommer är dock modersmålslärarnas kritik mot den för stora fokuseringen på deras formella kompetens och diskursen om avsaknad av lärarutbildning. De flesta moders- målslärare som uttalar sig i olika studier menar att de har någon form av högre utbildning. Av vad utredningen erfar finns inga studier som särskilt upp- märksammar könsfördelningen bland elever som deltar i undervis- ningen. Inte heller några studier som undersöker genomström- ningen i ämnet. Forskningen om studiehandledning på modersmålet är som ovan framförts ganska begränsad och det som finns i den svenska kon- texten stödjer sig i stor utsträckning på Skolinspektionens rapporter. Det som framkommer i det fåtal befintliga forskningsbidrag är dock en ganska tydlig bild av att alla elever som är i behov av studiehand- ledning inte får det. Anledningen varierar alltifrån att skolan saknar tillgång till studiehandledare till att studiehandledningen följer orga- nisatoriska former för nyanlända elever. Följaktligen får eleverna i förberedelseklasser studiehandledning, men efter övergången till ordi- narie klasser kan det hända att stödet dras ned eller in. Forskning om modersmålsundervisning och studiehandledning … Frågan om modersmålsundervisningens mindre gynnsamma, orga- nisatoriska villkor har rönt mycket uppmärksamhet i forskningen. Frågan om ämnets didaktiska perspektiv är klart mindre framträ- dande. Bland de studier som har genomförts med undervisningen i fokus påpekas det att undervisningens upplägg varierar från språk till språk. Dels beroende på språkets ställning i samhället, vilket kan leda till att lärarna i till exempel engelska i större utsträckning utnyttjar elevernas språkliga repertoarer i undervisningen, till skillnad från språk med uppfattad lägre status i samhället (till exempel somaliska) där lärarna är måna om att enbart somaliska används. Dels handlar det om svårighetsgraden i olika språk, som rimmar illa med kurs- planernas generella utformning. I en del forskningsbidrag påpekas det att det är orealistiskt att alla språk, utifrån de nuvarande förut- sättningarna, kan leva upp till kursplanernas kunskapskrav. Å andra sidan, framstår det inte tydligt huruvida forskningen förespråkar att kurs- och i förekommande fall ämnesplaner ska utformas på olika sätt för olika språk. Ytterligare en fråga om undervisningens utform- ning har att göra med de ovannämnda skilda förkunskaper i ett språk eleverna tar med sig in i klassrummet. Läromedlens innehåll och vem som står bakom produktionen är en annan utmaning för ämnet, lärarna och eleverna, som tas upp i forskningen. Det finns ett fåtal studier där det didaktiska innehållet i studie- handledning på modersmålet har undersökts. Forskningen ger inga tydliga svar om hur lärarnas tillvägagångssätt i handledningssitua- tionen bör utformas. Det är dock klart att stödåtgärdens didaktiska överväganden är hårt knutna till dess organisatoriska förutsättningar, samverkan med ämneslärare och även uppföljning av elevens lärande- progression. I forskningen påpekas det att studiehandledningens organisatoriska och didaktiska förutsättningar ställer mycket höga krav på studiehandledarens skicklighet att effektivt utnyttja den begränsade tid som ställs till dennes förfogande. Modersmålsämnets status i skolan och samhället är ett återkomman- de tema i forskningen, oavsett om det är organisationen, tillgången, undervisningen eller elevernas studieresultat som i övrigt diskuteras. Forskning om modersmålsundervisning och studiehandledning … Ämnets låga status och låg prioritering i skolan och bland huvudmän slår igenom på flera olika sätt. Det kan dels handla om gapet mellan reformernas goda intentioner och ämnets implementering, som togs upp i en del forskningsbidrag, där den låga statusen negativt påverkar prioriteringen och implementeringen. Dels kan det handla om att ämnets låga status i skolan negativt påverkar modersmålslärarnas arbetssituation genom avsaknad av kontakter med andra lärare och svårigheter att få tag på lämpliga lokaler. Dels kan det påverka hur ämnet organiseras. Som utredningen visar i betänkandets kapitel 3 nyttjas möjligheten att anordna modersmålsundervisning som ele- vens val i liten utsträckning. Allt annat framstår då som viktigare. Ämnets låga status speglas också, vilket har tagits upp i en del studier, i hur vissa vårdnadshavare förhåller sig till det, genom att villkora elevens fortsatta deltagande med högre betyg. Ytterligare en fråga om status handlar om hierarkiska skillnader mellan svenska och modersmål, där svenska framstår som överordnat alla andra språk. Studiehandledning på modersmålet verkar inte, att döma av de i kapitlet presenterade studierna, i sig lida av låg status. Stödet upp- fattas som viktigt för framför allt nyanlända elever. Men okunskap om vad studiehandledningen är och inte är, bristande samverkan mellan ämneslärare och studiehandledare, avsaknad av ordentliga uppföljningar om elevernas lärandeprogression i relation till stöd- åtgärden samt uppfattningar om studiehandledarnas formella kom- petens är faktorer som riskerar att urholka stödets effektivitet. En fråga som ofta tas upp i forskningen är vilka effekter elevernas del- tagande i modersmålsundervisning och/eller bejakandet av elevernas flerspråkighet (genom till exempel flerspråkig undervisning i den nordamerikanska kontexten) har för elevernas utveckling i andra- språket och sammanlagda studieresultat. Forskningen har närmat sig denna fråga med olika metodologiska utgångspunkter. har man mätt litteracitetsutvecklingen, ibland utvecklingen i andraspråket och ibland samlade studieresultat. Oavsett valet av metod kan det kon- stateras att merparten av studierna kommer fram till att fortsatt ut- veckling av elevernas flerspråkighet genom strukturerad skolunder- Forskning om modersmålsundervisning och studiehandledning … visning i modersmålet har gynnsamma effekter för elevernas språk- utveckling (i både modersmålet och andraspråket) och studie- resultat.