sou · H7B346d3 · 2019-11-29 00:00:00 — I sin senaste bedömning av behovet av valutareserv, anger att (med växelkursen ) i valuta- reserv behövs specifikt för beredskap för att kunna infria kommande IMF-åtaganden. Om detta behov inte finns kvar, minskar allt annat lika behov av förtida valutaupplåning med motsvarande belopp. Eftersom förfinansiering av valutareserven är förknippad med en nettoräntekostnad på uppskattningsvis kan för- slaget bidra till att minska dessa lånekostnader med cirka 125 mil- joner kronor . Det kan också innebära en mindre ökning av administrationen för IMF-betalningar inom . Kommit- tén vill dock betona att det är upp till att bestämma nivån på den förtida upplåningen av utländsk valuta. Kommitténs bedömning är att kostnadsminskningen av förslaget ligger någonstans i intervallet 0–. För en fullständig genomgång av effekterna av kommitténs för- slag på resultat och offentliga finanser, se avsnitt 38.6.1. 5Detta intervall är en bedömd nettokostnad för ansvar för depåverksamheten. Om väljer att driva en eller flera depåer i egen regi kan denna nettokostnad även innefatta ett ökat antal anställda. De förslag som lämnas avseende kontantverk- samhet med syfte att stärka kontantkedjan kan innebära en högre volym kontanter i cirku- lation vilket allt annat lika skulle förbättra resultat. 6Riksbanken antas vid lagens ikraftträdande fortfarande ha lika stora valutalån via Riksgälds- kontoret som vid utgången av 2019, dvs. och 14,5 miljarder USD, i enlighet med det beslut som fattades av direktionen om hantering av existerande valutalån hos . Konsekvenser av kommitténs förslag 38.5Konsekvenser för andra berörda myndigheter 38.5.1Riksdagen och dess finansutskott Kommittén föreslår att den demokratiska granskningen av Riks- banken ska förstärkas och att det främst ska ske genom finans- utskottets försorg. Utökad rapportering från och närmare kontakter med fullmäktige är ytterligare skäl till att det behövs större resurser än . Kommittén bedömer att utskottets resurser bör ökas med sammantaget i syfte att möjliggöra ytterligare personalresurser och att i högre grad än tidi- gare anlita extern expertis för granskningen. Granskning av regelefterlevnad (eng. compliance audit) på det sätt som avses i kommitténs förslag är delvis en ny uppgift för Riks- revisionen, även om kommitténs författningsförslag i detta avseende är ett förtydligande. Förslaget att även ska granska regelefterlevnad medför därför, enligt kommittén, ett ökat behov av cirka en årsarbetskraft, motsvarande en miljon kro- nor. Författningsförslagen i fråga om lagen om revision av statlig verksamhet m.m. bedöms inte medföra några beaktansvärda kost- nadsökningar avseende revison av andra statliga förvaltningsmyn- digheter än . Kommitténs förslag bedöms inte påverka eller verksamhet avseende inriktning och resurser. Samarbetet mellan och på det inter- nationella området, exempelvis avseende framtagande av instruk- tioner och deltagande i och kommittéer inom EU, bedöms inte förändras i förhållande till situationen . Konsekvenser av kommitténs förslag får enligt kommitténs förslag ett något minskat beredskapsansvar avseende den finansiella infrastrukturen som det kan krävas något mer samarbete med inom t.ex. beredskapsområdet. är skyldig att samråda med Finans- inspektionen bl.a. i viktigare frågor som rör det finansiella systemets stabilitet och effektivitet. Kommittén bedömer att de förslag som lämnas har begränsad påverkan på inriktningen av Finansinspektio- nens verksamhet totalt sett och därmed på myndighetens samman- lagda resursbehov. ges enligt kommitténs förslag i uppgift att löp- ande låna ut medel till för att täcka transak- tioner med IMF, vilket blir en ny uppgift inom statsskuldsförvalt- ningen. Vidare föreslås att ska ta upp lån i utländsk valuta för att tillgodose behov av valutareserv upp till motsvarande av BNP. Om synnerliga skäl föreligger, får detta belopp tillfälligt överskridas. I förslaget ingår även att samråd ska ske mellan och kring de kost- nader och risker som upplåningen innebär för de samlade offentliga finanserna. Att det sker en reglering av förutsättningarna för Riks- gäldskontorets upplåning av utländsk valuta för räk- ning bedöms vara positivt då det har funnits en osäkerhet kring möjlighet att exempelvis neka en sådan begäran. Förändringar av storleken på valutalånen kommer i typfallet ske relativt sällan, varför påverkan på löpande verksamhet bedöms bli begränsad. I eventuella mer extrema situationer, när begär upplåning för att förstärka valuta- reserven som övrig statlig upplåning i utländsk valuta är stor och de offentliga finanserna är ansträngda, kan det dock krävas en mer omfattande analys från och ett mer in- gående samråd mellan och innan Riks- banken fattar ett beslut om ökad upplåning. (se vidare avsnitt 38.6.3). Konsekvenser av kommitténs förslag Förslagen om skyldighet att samverka med Riks- gäldskontoret inom området finansiell stabilitet avseende resolution och statligt stöd till kreditinstitut, förbättrar förutsättningarna för arbete. Det gäller såväl för förebyggande åtgär- der för att undvika finansiell instabilitet, som de uppgifter som har som . Kommittén bedömer sammantaget att förslagen har vissa konse- kvenser för och medför behov av utökad samverkan och samråd med . Kom- mittén bedömer dock inte att förslagen påverkar resursbehov. Förslagen i avsnitt 36.5 innebär att något fler av beslut jämfört med tidigare får överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Det gäller bl.a. beslut som avser krav på centrala motparter i tredje- land. Några överklaganden avseende beslut om sådana krav bedöms inte aktualiseras . Rätten att överklaga ut- sträcks också till att avse vissa beslut som har med krigsplaceringar och skyldighet att fortsätta verksamhet i krig att göra. Det kan antas att vissa sådana beslut kommer att överklagas till Förvaltningsrätten i . Uppskattningsvis kan det röra sig om i genomsnitt ett överklagande . Den ökade arbetsbelastningen för Dom- stolar bedöms därför sammantaget kunna hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. Till följd av övergripande ansvar för kontanthanteringen kan (), länsstyrelserna, samt Tillväxt- verket behöva samverka mer med än vad som är fallet . För att berörda myndigheter effektivt ska kunna hantera frågor om gränsdragningar mellan ansvarsområden som uppstår måste sam- arbetsformerna utvecklas. Risken för överlappningar finns annars såväl beträffande vilka åtgärder som ska vidtas, som vilken myn- dighet som ska ansvara för analys och rapportering till och regeringen. PTS, och länsstyrelserna blir också skyl- Konsekvenser av kommitténs förslag diga att lämna uppgifter till avseende kontanthanteringen. Kommittén vill framhålla att det redan finns upparbetade informa- tionskanaler mellan berörda myndigheter inom exempelvis det s.k. och . Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) har väl utvecklade frivilliga samarbetsformer med och andra aktörer inom den finansiella sektorn bl.a. inom Betalnings- rådet och FSPOS.7 Att roll inom samhällets krisbered- skap kodifieras och utvidgas innebär att även MSB kan behöva ut- veckla formerna för samverkan med . Sammantaget bedömer kommittén att förslagens påverkan på PTS, länsstyrelsernas, och verksamhet är begränsad och att myndigheternas behov av resurser är oförändrat till följd av kommitténs förslag. 38.6Ekonomiska konsekvenser av förslagen 38.6.1Konsekvenser för offentliga finanser resultat är en del av det som i detta betänkande benämns den samlade offentliga sektorns finanser. För en schematisk illustra- tion av hur olika delar av den offentliga sektorns finansiella sparande och den samlade offentliga sektorns finanser hänger ihop se Figur 38.1 nedan. 7Betalningsrådet är startat på initiativ. som ett forum för samråd och dialog mellan privata och offentliga aktörer som är involverade på betalningsmarknaden. För en beskrivning av Finansiella Sektorns Privat-Offentliga Samverkansgrupp (FSPOS), se avsnitt 35.3.3. Konsekvenser av kommitténs förslag Anm. 1 Det av beslutade överskottsmålet för de offentliga finanserna utvärderas mot den offentliga sektorns finansiella sparande. Justerat för engångseffekter och konjunkturläge ska detta vara av BNP . 2Utdelning från till statens budget som inte överstiger resulta t påverkar det statliga finansiella sparandet och ökar därmed den offentliga sektorns finansiella sparande. 3Skillnaden mellan statens finansiella sparande och statens budgetsaldo utgörs av periodiseringar och avgränsningar av de in- och utbetalningar som inte motsvaras av någon prestation eller resursförbrukning. Exempelvis påverkar statlig utlåning (exempelvis valutalån till eller studielån) budgetsaldot men inte det finansiella sparandet. Ett negativt räntenetto eller kreditförlus ter till följd av låneverksamhet försämrar dock det finansiella sparandet. Effekterna av kommitténs förslag för den samlade offentliga sektorns finanser (dvs. den offentliga sektorns finansiella sparande plus Riks- bankens resultat, exklusive utdelning) bedöms sammantaget uppgå till ett intervall mellan -68 och +86 miljoner kronor . Effekten på de samlade offentliga finanserna uppstår i första hand i och med utökade ansvar och uppgifter avseende samhällets krisberedskap och vid höjd beredskap samt nya mål och uppgifter inom kontantverksamheten. Dessutom beror den offentligfinan- siella effekten på hur väljer att anpassa valutareservens storlek med anledning av att framtida infrianden av åtaganden gentemot IMF föreslås belasta statens budget. Som framgår av Tabell 38.2 bedömer kommittén att det till följd av förslagen i detta betänkande behövs nya resurser för verksamhet mot- svarande 16–21 årsarbetskrafter. Det innebär att antalet årsarbets- krafter sammantaget behöver öka i förhållande till nivå på 327 årsarbetskrafter. Med genom- snittliga personalkostnad (exklusive direktionen) motsvarar det ökade Konsekvenser av kommitténs förslag kostnader på 20–(för en mer detaljerad beskrivning av konsekvenser för verksamhet och be- hov av personalresurser, se avsnitt 38.4).8 Till detta kommer en upp- skattad ökning av administrationskostnaderna motsvarande per tillkommande årsarbetskraft.9 Utöver ökade personal- och administrationskostnader, bedöms det utökade åtagandet för kontant- och depåverksamhet kräva ytter- ligare 10–för att t.ex. upphandla tjänster eller ge stöd till att depåverksamhet drivs enligt de föreslagna kraven (se vidare avsnitt 38.4.2). Det utökade och förtydligade mandatet som ges till riksbanksfullmäktiges externa revisionsfunktion innebär att ytterligare krävs för att upphandla denna tjänst. Slutligen innebär kommitténs förslag, om att framtida infrianden av IMF-åtaganden i praktiken sker via statens budget, en möjlighet för att minska valutareserven med , givet bedömning av behovet av valuta- reserv. Beroende på hur väljer att ändra valutareservens storlek med anledning av denna regeländring, kan räntekostnaderna minska med . När kommitténs förslag får fullt genomslag är bedömningen att kostnader (exkl. räntekostnaderna) till följd av kommitténs förslag ökar med cirka 39–68 miljoner kro- nor . Jämfört med det genomsnittliga redovisade resultatet för –2018 på 3,9 mil- jarder kronor , motsvarar dessa ökade kostnader ett försämrat resultat på 1,0–1,. Om väljer att minska den förupplånade valutareserven med det belopp som avsätts för beredskap för infrianden av framtida IMF-åtaganden kan Riks- bankens resultat i stället stärkas med 57–. 8Enligt årsredovisning var den genomsnittliga personalkostnaden per årsarbetskraft exkl. direktionen. Direktionsledamöternas lönekostnad uppgår till per ledamot och år. Uppskattningen baseras på de delar av admini- strationskostnaderna som antas vara kopplade till antalet anställda i form av it-licenser, lokaler, resor m.m. Konsekvenser av kommitténs förslag Anm. 1 Minskningen av antalet direktionsledamöter kan enligt förslaget teoretiskt ske mellan och . När det sker beror på hur förordnandena ser ut när lagen träder i kraft, eventuella avgångar efter lagens ikraftträdande och fullmäktiges överväganden i övrigt. är valt eftersom det ligger i mitten av detta tidsintervall. och utökade roller att stärka den demokratiska granskningen av innebär ett ökat resurs- behov, vilket uppskattas till . Konsekvenser av kommitténs förslag bedöms kunna tillgodoses genom omprioriteringar inom befintliga anslag för respektive Riksrevisionen.10 Effekterna på den samlade offentliga sektorns finanser bedöms därmed enligt kommittén hamna i intervallet -68 till +86 miljoner kro- nor när kommitténs förslag får fullt genomslag . 38.6.2Förslagens effekter på statens finansiella sparande och budgetsaldo I avsnitt 38.6.1 redovisas effekten av kommitténs förslag på den samlade offentliga sektorns finanser. I detta avsnitt behandlas i stället hur fördelningen inom den samlade offentliga sektorns finanser mellan resultat och statens budget och statens finan- siella sparande påverkas av kommitténs förslag. Det är via årliga utdelning som effekterna uppstår på statens budgetsaldo och det statliga finansiella sparandet (enligt nationalräkenskapernas definition). Enligt kommitténs förslag ska dela ut den vinst som, efter finansiella avsättningar, överskrider den målsatta nivån på eget kapital (, realvärdesäkrat). resultat, vinstutdelning och utveck- lingen av eget kapital beror i sin tur i hög utsträckning på åtgärder inom olika verksamhetsområden, kontant- användningen i samhället och på ränteutvecklingen. För att illustrera effekterna på statens budget av den föreslagna vinstutdelningsregeln redovisas nedan två stiliserade scenarier (se Tabell 38.3). För båda scenarierna redovisas utdelningen enligt nu- varande vinstutdelningsprincip och enligt kommitténs förslag till ny vinstutdelningsregel. Förslaget på vinstutdelningsregel skiljer sig åt i två väsentliga avseenden från nuvarande utdelningsprincip. För det första baseras den föreslagna vinstutdelningsregeln helt på det redovisade resultatet, medan den befintliga vinstutdelningsprincipen baseras på ett justerat resultat, som exkluderar vissa realiserade vinster och inkluderar vissa orealiserade vinster. För det andra baseras den föreslagna vinstutdelningsregeln bara på det senaste årets resultat, medan befintlig princip baseras på genomsnittet av de senaste fem 10För var den genomsnittliga personalkostnaden per års- arbetskraft och i för . Kostnaden för års- arbetskrafter inom dessa myndigheter antas vara . Konsekvenser av kommitténs förslag årens justerade resultat. För att förenkla jämförelsen antas i båda scenarierna att det redovisade resultatet (som ska användas enligt den föreslagna vinstutdelningsregeln) är lika med det justerade resul- tat (som används i nuvarande vinstutdelningsprincip).11 Den nya vinstutdelningsregeln föreslås tillämpas första gången för . För att jämföra den föreslagna regeln med den befintliga principen behövs ett antagande göras om resultatet även de fyra åren som föregår 2023. I scenario 1 antas redovisade resultat uppgå till , för att sedan stegvis öka till och därefter minska suc- cessivt. I scenario 2 antas i stället att det redovisade resultatet uppgå till , att detta successivt minskar till noll , för att därefter stegvis öka till . Beloppen är valda för att skillnaderna mellan den föreslagna vinst- utdelningsregeln och nuvarande utdelningsprincip ska framträda och utgör inget försök till prognos på framtida resultat (genomsnittet av det redovisade resultatet 2014–2018 uppgår till ). 11Skillnaden mellan redovisade (faktiska) resultat och det justerade resultatet som används i befintlig vinstutdelningsprincip har vissa år varit . Genom- snittet i skillnaden mellan redovisat och justerat resultatför räkenskapsåren 2014–2018 var Konsekvenser av kommitténs förslag Anm. 1 Den föreslagna vinstutdelningsregeln baseras på redovisat resultat medan nuvarande utdelningsprincip baseras på ett justerat resultat (se avsnitt 29.6). Scenarierna i tabellen baseras på antagandet att redovisat resultat och justerat resultat är lika . 2I delscenario a, b och c antas eget kapital (EK) exklusive räkenskapsårets vinst uppgå till 50, 60, respektive 70 mdkr vid årsbokslutet . I scenario 1 skulle utdelningen av vinst uppgå till 2,4 miljar- der kronor enligt nuvarande vinstutdelningsprincip. Principen inne- bär att av genomsnittet av de fem senaste årens justerade resultat delas ut. Enligt kommitténs förslag införs en målsatt nivå för eget kapital på 2023, som därefter höjs i takt med inflationen. Om det egna kapitalet vid årsbokslutet uppgår till (som i scenario 1a) sker ingen ut- delning eftersom det egna kapitalet då understiger målsatt nivå. Konsekvenser av kommitténs förslag ens eller 2027 sker någon utdelning i detta delscenario, efter- som ökningen av det egna kapitalet inte är omfattande nog att över- stiga den målsatta nivån. I scenario 1b antas det egna kapitalet i stället uppgå till 60 mil- jarder kronor vid utgången av 2023. I scenariot delas 3,8 miljar- der kronor ut av vinst på . Det följer av att den målsatta nivån 2024 för det egna kapitalet har ökat till 61,2 mil- jarder kronor. Om det egna kapitalet 2023 uppgår till 70 miljar- der kronor, delas hela vinsten ut till staten respektive år (efter att avsättning skett till reservfonden).12 Det egna kapitalet överstiger då målsatt nivå samtliga –2027, eftersom målsatt nivå bara hinner växa till 2027 årlig inflation. I scenario 2 är beloppen andra men de underliggande mekanismerna desamma. Scenarierna visar hur storleken på det egna kapitalet vid ikraftträdandet för den föreslagna lagstiftningen är helt avgörande för storleken på vinstutdelningen under de närmast efterföljande åren. Eftersom utdelningen enligt förslaget endast baseras på det senaste årets vinst är det också troligt att utdelningen kommer att variera mer mellan åren jämfört med utdelningen enligt nuvarande princip. Enligt nationalräkenskapernas (NR) definitioner påverkas statens finansiella sparande endast av de utdelningar från som ryms inom föregående års utdelningsgrundande resultat. Om ut- delningen är högre än det utdelningsgrundande resultatet, bokförs det i NR i stället som en extraordinär utdelning vilket inte på- verkar statens finansiella sparande. Med kommitténs förslag till vinstutdelningsregel blir det en tydligare koppling mellan Riksbank- ens resultat och dess vinstutdelning, å ena sidan, och påverkan på statens finansiella sparande och budgetsaldo å den andra. Ytterligare en effekt av kommitténs förslag är att utökas från en miljard till . Riksbank- ens grundfond är att betrakta som det grundkapital som har tillfört banken för att bedriva sin verksamhet. Förslaget innebär således att detta kapital ökas med 39 miljarder jämfört med nuvar- ande ordning. innebär detta redovisningsmässigt att statens 12Enligt kommitténs förslag till övergångsbestämmelser i avsnitt 37.3.2 ska eventuella belopp som överstiger den målsatta nivån för eget kapital på , för , inte vara utdelningsbart utan i stället ingå i balanserade vinstmedel. Även om det kapital som överstiger inte är utdelningsbart leder dock negativa resultat för till att detta överskjutande kapital kan minska. Konsekvenser av kommitténs förslag balansräkning ökar med , eftersom räknas som en tillgång i statens årsredovisning. Detta är dock främst en fråga om bokföring och har inga effekter på övriga offentligfinansiella variabler såsom offentlig bruttoskuld, den offent- liga sektorns nettoförmögenhet, offentliga finanser eller statens budget- saldo.13 Den föreslagna vinstdispositionsregeln innebär att redovisade resultat får direkt effekt på statens budget och utdel- ningen kommer att variera mer än . Storleken på utdel- ningen beror dock i hög utsträckning på nivån på egna kapital när den nya vinstdispositionsregeln börjar gälla. Framtida utdelningar kan därför bli både högre och lägre än vad som följer av dagens vinstutdelningsprincip. Kommitténs förslag som sammanlagt bedöms leda till en effekt på resultatet på mellan -68 till +86 mil- joner kronor spelar en liten roll i jämförelse med andra faktorer som påverkar redovisade resultat och därmed utdelning till statens budget. I relation till det genomsnittliga redo- visade resultatet –2018 på handlar effekterna av kommitténs förslag om en resultatpåverkan på mellan -1,7 till +2,. Kommittén föreslår att ska ha rätt att låna utländsk valuta av upp till ett belopp som motsvarar av BNP, i syfte att förstärka valutareserven. Detta belopp får tillfälligt överskridas om det finns synnerliga skäl. Möjligheten för att begära sådan upplåning och Riks- gäldskontorets möjlighet att eventuellt neka en sådan begäran har präglats av osäkerhet och varit föremål för omfattande diskussion och olika tolkningar av gällande rätt. Det förslag som kom- mittén lämnar innebär en reglering av möjligheterna till upplåning och att det dessutom införs begränsningar i form av att det krävs synnerliga skäl för upplåning utöver av BNP och att sådan 13I statens finansiella nettoförmögenhet enligt nationalräkenskaperna (finansräkenskaperna) ingår eget kapital och medel på bankens värderegleringskonton. Att eget kapital får en annan struktur än tidigare (med större grundfond och mindre balanserade vinstmedel) ger därför inte avtryck i statens finansiella nettoförmögenhet enligt nationalräken- skaperna. Konsekvenser av kommitténs förslag upplåning ska vara tillfällig. Vidare lagfästs att alla beslut fattar om upplåning av utländsk valuta måste föregås av samråd med . Kommittén bedömer att upplåning av utländsk valuta under normala omständigheter kommer att ligga på en stabil nivå . Upplåningen kommer därför i normalfallet inte att påverka övriga delar av statsskuldsförvaltningen i någon större utsträckning. Dessutom ska kompensera fullt ut för valutalånens räntekostnader. Om , i tider av påtaglig finansiell oro och svaga offent- liga finanser, begär valutalån från i stor omfatt- ning, skulle detta dock kunna få konsekvenser för upplåningsverk- samheten, eftersom statens möjligheter att ta upp lån i utländsk valuta kan vara mer begränsade då än vid normala förhållanden. Under sådana förhållanden är skyldigheten för att sam- råda med , kring de kostnader och risker som den planerade upplåningen innebär för de samlade offentliga finanserna, av särskilt stor betydelse. Den föreslagna proportionalitetsprincipen för verksamhet är också spelar också roll i sådana situa- tioner där de offentliga finanserna är ansträngda. Kommittén föreslår vidare att nya IMF-åtaganden ska tas upp på statens balansräkning genom att medlen löpande lånas upp av Riks- gäldskontoret (förutom vad gäller SDR14). ska sedan låna ut beloppet mot en ersättning som motsvarar den ränta som erhåller från IMF. blir i det avseendet närmast att betrakta som en betalningsförmedlare. I den osannolika händelsen av att kreditförluster uppstår med anledning av dessa IMF-lån, påverkas inte resultat. Sådana förluster belastar i stället statens budgetsaldo och finansiella sparande direkt. Även räntenettot i in- och utlåning för IMF-åtagan- dena kommer att påverka statens budget direkt i stället för indirekt via resultat. Räntenettot kan vara positivt eller negativt. Omslutningen av lånen till IMF är dock normalt relativt liten och stabil sett i förhållande till statens samlade upplåning. Att åtaganden gentemot IMF i praktiken flyttas till statens budget på detta sätt innebär även att behovet av valutareserv mins- kar, allt annat lika (se vidare avsnitt 38.4.6). 14Handeln med särskilda dragningsrätter (SDR) påverkar inte storleken på valutareserven utan endast sammansättningen, se avsnitt 27.9.3. Konsekvenser av kommitténs förslag Det bör också framhållas att ett framtida behov av kapitaltillskott till från statens budget, i det fall det redovisade egna kapitalet understiger en tredjedel av den målsatta nivån, kommer att påverka statsskuldsförvaltningen och bidra till en ökad statsskuld.