sou · H7B324 · 2019-06-03 00:00:00 — I övrigt saknas författningsreglering om sekretess eller tystnadsplikt för uppgifter som behandlas i idrottens antidopningsarbete. Bestämmelser om sekretess har däremot tagits in i världsantidopningskoden. Exempelvis anges i artikel 14.1.5 att signatärerna av koden ska behandla mottagen information om misstänkt dopning konfidentiellt till dess att den har offentliggjorts. Av artikel 5.6 framgår att insamlad vistelseinformation ska behandlas strikt konfidentiellt. Detsamma gäller enligt artikel 9.3 i den internationella standarden för medicinsk dispens för en ansökan om sådan dispens från dopningsreglerna. Av artikel 11.2 i den internationella standarden för dopningskontroll och utredning framgår också att insamlad underrättelseinformation ska behandlas konfidentiellt. I världsantidopningskoden anges därutöver att varje signatär ska införa bestämmelser om sekretess i sin egen verksamhet (se kommentaren till artikel 14.1.5). Bestämmelser om sekretess för antidopningsverksamheten har tagits in i . Av 13 kap. 8 § följer till en början att sekretess gäller inom RF:s antidopningsverksamhet för uppgift som avser planering av kontroller och genomförda kontroller samt dopningsärenden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att verksamheten eller den person uppgiften gäller lider men. Huvudregeln är alltså att dessa uppgifter inte är offentliga. Regleringen påminner om konstruktionen med s.k. omvända skaderekvisit i offentlighets- och sekretesslagen. För andra uppgifter inom antidopningsverksamheten gäller sekretess om det kan antas att verksamheten eller den uppgiften rör lider men om uppgiften röjs. I dessa fall är alltså huvudregeln att uppgifterna är offentliga. Den valda regleringen påminner om de s.k. raka skaderekvisiten i offentlighets- och sekretesslagen. Av samma paragraf i framgår vidare att sekretessen enligt bestämmelsen inte utgör hinder för att lämna information till berört specialidrottsförbund, internationellt specialidrottsförbund och till . För sådan information gäller motsvarande sekretess hos det mottagande organet. I bestämmelsen anges också att får besluta att lämna information till , och . De angivna sekretessbestämmelserna har av RF också tagits in i Idrottens antidopingreglemente (artikel 14.1.6). Där finns även en bestämmelse som motsvarar artikel 14.1.5 i världsantidopningskoden (se artikel 14.1.5 i Idrottens antidopingreglemente). Bedömning: Det föreligger inte något behov av en förändrad sekretessreglering. RF bör dock se över 13 kap. 8 § i . Som angetts ovan tillämpas inte offentlighetsprincipen i idrottens antidopningsarbete. Någon allmän rätt till insyn i antidopningsarbetet föreligger alltså inte. Enligt vår mening är därför de privaträttsliga reglerna om sekretess, tillsammans med den av oss föreslagna dataskyddsregleringen, tillräckliga för att säkerställa skyddet av uppgifter om enskilda och om kontroller i idrottens antidopningsarbete. Utlämnande av uppgifter som rör antidopningsarbetet Det förekommer att uppgifter lämnas ut från organen inom antidopningsarbetet till myndigheter som omfattas av offentlighets- och sekretesslagen. Exempelvis lämnas uppgifter ut från RF till Dopinglaboratoriet vid . Ett sådant utlämnande är tillåtet enligt de av oss föreslagna ändamålsbestämmelserna (för ändamålet att planera, koordinera och handlägga dopningskontroller, se avsnitt 8.2). Även ett mottagande av RF av personuppgifter från Dopinglaboratoriet omfattas av det ändamålet. Det får dock anses oklart om ett utlämnande av uppgifter som rör en dopningskontroll från RF till Dopinglaboratoriet är helt förenlig med 13 kap. 8 § i . Man kan nämligen knappast påstå att ett sådant utlämnande innebär att den berörda personen inte lider något men av utlämnandet och paragrafen innehåller inte något undantag för den här aktuella utlämnandesituationen. Vi förordar att paragrafen ses över i berört avseende av RF. I verksamheten vid Dopinglaboratoriet råder sekretess för uppgift om enskilds hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden enligt 25 kap. 1 § OSL. Sekretessen gäller om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men. I 8 kap. 1 § OSL föreskrivs att uppgift för vilken sekretess gäller inte får röjas för en enskild eller för andra myndigheter, om inte annat anges i offentlighets- och sekretesslagen eller i lag eller förordning som offentlighets- och sekretesslagen hänvisar till. För att ett utlämnande ska kunna ske från Dopinglaboratoriet till RF eller ett annat organ inom antidopningsarbetet krävs det alltså att det finns någon tillämplig sekretessbrytande bestämmelse. Någon särskild sekretessbrytande bestämmelse som är tillämplig för detta utlämnande finns inte i offentlighets- och sekretesslagen. I 10 kap. OSL finns dock vissa generella sekretessbrytande bestämmelser. En sådan är 10 kap. 2 § som innebär att sekretess inte hindrar att en myndighet lämnar ut uppgifter till bl.a. enskilda om det är nödvändigt för att myndigheten ska kunna fullgöra sin verksamhet. är alltså det intresse som den utlämnande myndigheten, , har av att lämna ut uppgiften. Dopinglaboratoriet vid är ett av ackrediterat dopningslaboratorium. För att laboratoriet ska kunna fullgöra sina uppgifter enligt världsantidopningskoden är det nödvändigt att lämna ut de svar som framkommit vid en analys av ett dopningsprov till det organ som har efterfrågat analysen. Sekretessen hindrar således inte att uppgifter om analysresultat lämnas ut från Dopinglaboratoriet till RF eller annat organ som begärt analys. Det kan vidare förekomma att uppgifter som behandlas i antidopningsverksamheten lämnas ut från RF till , eller . Ett sådant utlämnande kan ske med stöd av den av oss föreslagna sekundära ändamålsbestämmelsen (11 § i lagförslaget). Ett utlämnande till , eller är vidare förenligt med RF:s interna sekretessbestämmelser. Det ovan anförda innebär att det enligt vår mening inte föreligger något behov av någon förändrad sekretessreglering för att idrottens antidopningsarbete ska kunna utföras. Dock bör, som sagts ovan, RF se över 13 kap. 8 § i . Det föreligger inte heller skäl att införa någon särskild författningsreglering om sekretess för att säkerställa skyddet av enskildas uppgifter i idrottens antidopningsarbete. Vårt huvuduppdrag har varit att analysera och redovisa vilka konsekvenser dataskyddsförordningen medför i fråga om personuppgiftsbehandling vid antidopningsarbete inom idrotten. Våra analyser och slutsatser framgår av betänkandets övervägandeavsnitt och av våra författningsförslag. Vi har därutöver en skyldighet enligt 14–15 a §§ kommittéförordningen (1998:1474) att redovisa konsekvenserna av våra förslag. I våra kommittédirektiv anges också att ekonomiska och andra konsekvenser som följer av de lämnade förslagen ska redovisas. Om förslagen kan förväntas leda till kostnadsökningar för det allmänna ska vi föreslå hur dessa ska finansieras. Vi ska vidare redovisa förslagens konsekvenser för den personliga integriteten. 13.2Konsekvenser för aktörerna inom idrottens antidopningsarbete Bedömning: Våra förslag kommer att innebära visst behov av utbildning och information. Förslagen bedöms inte leda till kostnadsökningar för det allmänna. Utredningens förslag består av en lag om dataskydd i idrottens antidopningsarbete. Lagen utgör ett komplement till dataskyddsförordningen och är tillämplig för sådan personuppgiftsbehandling som sker i det antidopningsarbete som utförs inom idrotten på grund av världsantidopningskoden. Den aktör som främst berörs av förslagen är RF, som är den svenska nationella antidopningsorganisationen enligt världsantidopningskoden och som därmed utför huvuddelen av antidopningsarbetet i . Därutöver berör förslagen i viss mån specialidrottsförbund och idrottsföreningar som är anknutna till RF. är 71 nationella specialidrottsförbund medlemmar i . Dessa är på lokal nivå uppdelade i ca 20 000 idrottsföreningar. Förbund och föreningar som är anslutna till RF omfattas dock endast av våra förslag i den mån de behandlar personuppgifter i ett antidopningsarbete, vilket vi bedömer endast förekommer i mindre utsträckning. Det finns även ett fåtal specialidrottsförbund och anknutna idrottsföreningar i som inte ingår i RF men som tillhör internationella specialidrottsförbund som är signatärer av världsantidopningskoden. Även dessa berörs av förslagen i den mån de behandlar personuppgifter i ett antidopningsarbete som utförs på grund av koden. Förslagen omfattar även den personuppgiftsbehandling som sker när andra signatärer av världsantidopningskoden än RF, såsom internationella specialidrottsförbund och andra länders nationella antidopningsorganisationer, behandlar personuppgifter i i samband med att de utför dopningskontroller här. Lagen kommer också att vara tillämplig för organ som utför antidopningsarbete på uppdrag av en signatär av världsantidopningskoden. finns det ett privat företag, , som är etablerat i och som utför dopningstester i enlighet med världsantidopningskodens regler på uppdrag av signatärer av koden. Det finns därutöver ett fåtal företag som internationellt utför antidopningsarbete på uppdrag av signatärer av världsantidopningskoden och som därmed kan omfattas av våra förslag i den mån de behandlar personuppgifter i . Syftet med lagförslaget är att möjliggöra att personuppgifter kan behandlas inom idrottens antidopningsarbete på ett ändamålsenligt sätt och att skydda fysiska personer mot att deras personliga integritet kränks vid sådan behandling. Genom den förslagna lagen införs en rättslig grund enligt artikel 6.3 i dataskyddsförordningen för behandlingen av personuppgifter i idrottens antidopningsarbete. Det införs även en viss möjlighet för aktörerna i idrottens antidopningsarbete att behandla personuppgifter om lagöverträdelser. Förslagen innebär därutöver inte några förändringar i förhållande till den direkt tillämpliga dataskyddsförordningen, utan innehåller snarare förtydliganden i förhållande till den gällande ordningen. Förslagen innebär inte heller att några egentliga förändringar behöver göras i det antidopningsarbete som utförs inom idrotten som en följd av världsantidopningskoden. Ny lagstiftning kräver regelmässigt utbildningsinsatser och information. Som tidigare angetts innebär dock den föreslagna regleringen främst ett förtydligande av den redan gällande dataskyddsförordningen. Enligt vår bedömning kommer därför behovet av utbildning och information vara begränsat. Därtill kommer att lagstiftningen får anses vara mer lättillämpad än vad som är fallet när någon särskild registerförfattning inte föreligger för behandlingen av personuppgifter i idrottens antidopningsarbete. Förslagen bör därför främst vara till fördel för de aktörer som omfattas av lagen. RF:s antidopningsarbete finansieras genom ett riktat statligt bidrag. Enligt vår mening kommer de utbildningsinsatser som behöver utföras att rymmas inom befintligt anslag. Förslagen bedöms således inte leda till kostnadsökningar för det allmänna. Inte heller för övriga aktörer inom idrottens antidopningsarbete bedömer vi att förslagen kommer att innebära några beaktansvärda kostnadsökningar. Som ovan sagts är det endast ett privat företag etablerat i som kommer att beröras av våra författningsförslag. Enligt vår bedömning kommer förslagen inte att påverka företagets arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt. 13.3Konsekvenser för skyddet av enskildas personliga integritet Bedömning: Förslagen innebär ett stärkt skydd för enskildas personliga integritet. För att idrottens antidopningsarbete ska kunna utföras krävs behandling av personuppgifter. Enligt vår mening utgör förslagen en lämplig avvägning mellan behovet av en ändamålsenlig reglering för behandlingen av personuppgifter i idrottens antidopningsarbete och behovet av skydd för den enskildes personliga integritet. Den behandling av personuppgifter som tillåts enligt lagen begränsas till vad som är nödvändigt för att antidopningsarbetet ska kunna utföras i enlighet med världsantidopningskodens krav. Förslagen reglerar också i vilken mån känsliga personuppgifter och uppgifter om lagöverträdelser får behandlas i detta arbete. Vidare omfattar förslagen ett flertal skyddsåtgärder som har till syfte att skydda enskilda vid behand- lingen av deras personuppgifter, såsom tillgångsbegränsningar, gallringsregler och krav på dataskyddsombud. Till detta kommer att förslagen i sig medför att det blir tydligt på vilket sätt personuppgifter alls får behandlas i idrottens antidopningsarbete. Enligt vår bedömning kommer förslagen därför att stärka skyddet för enskildas personliga integritet. 13.4Konsekvenser för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet Bedömning: Förslagen kan få positiva konsekvenser för bekämpningen av dopningsrelaterad brottslighet. Den föreslagna lagen innebär att personuppgifter som behandlas i idrottens antidopningsarbete får lämnas till , eller om det är nödvändigt för att tillhandahålla information som behövs i brottsbekämpande verksamhet. Förslagen kan därmed innebära positiva effekter för bekämpningen av dopningsrelaterad brottslighet. Några effekter på brottsligheten i sig kan knappast förväntas. Bedömning: Förslagen förväntas inte få några andra konsekvenser. Våra förslag innebär inte några konsekvenser för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet. Förslagen bedöms inte heller få några konsekvenser för jämställdheten eller miljön. Enligt vår bedömning kommer förslagen inte heller att få några andra sådana konsekvenser som anges i kommittéförordningen än dem som redogjorts för i detta avsnitt. Förslag: Den föreslagna regleringen ska träda i kraft . Med hänsyn till den tid som går åt för remissförfarande, fortsatt beredning inom , inhämtande av lagrådsyttrande och riksdagsbehandling bör den föreslagna regleringen tidigast kunna träda i kraft . Det är angeläget att skynda på ikraftträdandet med hänsyn till behovet av en rättslig grund för behandlingen av personuppgifter i idrottens antidopningsarbete. Några övergångsbestämmelser är inte nödvändiga. 15.1Förslaget till lag om dataskydd i idrottens antidopningsarbete 1 § Syftet med denna lag är att möjliggöra att personuppgifter kan behandlas inom idrottens antidopningsarbete på ett ändamålsenligt sätt och att skydda fysiska personer mot att deras personliga integritet kränks vid sådan behandling. I paragrafen anges det övergripande syftet med lagen. Övervägandena finns i avsnitt 7.1. Syftet med lagen är tudelat. Det ena syftet är att möjliggöra att personuppgifter kan behandlas inom idrottens antidopningsarbete på ett ändamålsenligt sätt. Lagens andra syfte är att skydda fysiska personer mot att deras personliga integritet kränks vid den behandling av personuppgifter som sker inom idrottens antidopningsarbete. 2 § Med idrottens antidopningsarbete avses i denna lag sådant antidopningsarbete som utförs på grund av världsantidopningskoden (World Anti- Doping Code) eller de internationella standarder som kompletterar koden. I paragrafen definieras begreppet idrottens antidopningsarbete. Övervägandena finns i avsnitt 7.2.1. Med begreppet idrottens antidopningsarbete menas i lagen sådant antidopningsarbete som utförs på grund av den världsantidopningskod som har antagits av eller de internationella standarder som tillhör koden. koden syftar till att tillförsäkra alla idrottsutövare deras grundläggande rätt att delta i en idrott fri från dopning och på så sätt främja god hälsa och rättvisa för idrottsutövare. Ett ytterligare syfte med världsantidopningskoden är att harmonisera antidopningsarbetet inom idrotten på internationell och nationell nivå. Det är i första hand de organ som har undertecknat världsantidopningskoden, alltså signatärer av koden, som är bundna av koden. Som exempel kan en nationell antidopningsorganisation (NADO), ett internationellt specialidrottsförbund eller en tävlingsarrangör vara signatär av koden. Men även andra än signatärer kan utföra antidopningsarbete på grund av koden, se 3 och 4 §§. Världsantidopningskoden innehåller regler som signatärerna av koden är skyldiga att följa. Den reglerar t.ex. vad som utgör en dopningsförseelse. Koden innehåller vidare bestämmelser om bl.a. dopningskontroller, vistelserapporteringar, resultathantering och utredning av dopningsförseelser. Till världsantidopningskoden hör ett antal internationella standarder, sex stycken, som är obligatoriska att tillämpa för signatärerna av världsantidopningskoden. En internationell standard avser medicinsk dispens från dopningsreglerna, en annan standard avser dopningskontroller och utredning. Ytterligare en standard avser skydd av privatlivet och personuppgifter. I den senare standarden anges att den inte är tillämplig för det fall den bryter mot inhemsk lagstiftning. Världsantidopningskoden och dess tillhörande standarder ställer krav på att signatärerna av koden ska utföra ett antidopningsarbete och anger t.ex. hur en dopningskontroll ska gå till. Signatärerna får dock själva närmare bestämma när och var dopningstester ska utföras samt vilka idrottsutövare som ska dopningskontrolleras. För att utföra dopningskontroller kan signatärerna använda sig av s.k. serviceföretag, se 4 §. I finns ett sådant företag etablerat. Hänvisningen till världsantidopningskoden och de tillhörande standarderna är dynamisk och avser alltså koden och de kompletterande standarderna i den gällande lydelsen. 3 § Denna lag ska tillämpas då personuppgifter behandlas i idrottens antidopningsarbete som utförs av 1.Sveriges Riksidrottsförbund samt föreningar och förbund som är anknutna till , 2.andra föreningar och förbund i som är anknutna till ett internationellt specialidrottsförbund som är signatär av världsantidopningskoden, samt 3.annan signatär av världsantidopningskoden än om personuppgifterna behandlas i . Paragrafen reglerar tillsammans med 4 § lagens materiella och territoriella tillämpningsområde. Övervägandena finns i avsnitt 7.2.1. Ytterligare bestämmelser om lagens tillämpningsområde finns i 5 §. I paragrafen anges att lagen ska tillämpas då personuppgifter behandlas i idrottens antidopningsarbete. Vad som menas med idrottens antidopningsarbete i lagen framgår av 2 §. Definitioner av begreppen behandling och personuppgifter finns i artikel 4 i dataskyddsförordningen. Lagen är bara tillämplig vid behandling av personuppgifter inom antidopningsverksamheten och inte vid personuppgiftsbehandling för intern administration som avser löne- och ekonomiadministration samt andra personalfrågor. I den interna administrationen får normalt dataskyddsförordningen tillämpas. Den behandling av personuppgifter som avses i första punkten är i första hand den som förekommer inom det antidopningsarbete som utförs av (). RF är signatär av världsantidopningskoden och nationella antidopningsorganisation. Lagen är tillämplig för exempelvis den verksamhet som sker vid och Antidopingavdelningen i RF, men den kan även omfatta sådan personuppgiftsbehandling som sker av en kontrollfunktionär i samband med en dopningskontroll samt av RF:s dömande instanser; och . Lagen är även tillämplig för sådan behandling av personuppgifter som sker vid antidopningsarbete som utförs av RF:s medlemsorganisationer. Sådant antidopningsarbete som utförs av specialidrottsförbund och idrottsföreningar som är anknutna till RF omfattas därmed av lagen utan att de är signatärer av världsantidopningskoden. RF och dess medlemsorganisationer är alla etablerade i och bedriver sin Lagen är tillämplig för den behandling av personuppgifter som aktörerna utför i antidopningsarbetet oavsett var behandlingen sker, alltså även om den utförs utanför . För lagens tillämpning har det ingen betydelse vilka idrottsutövares personuppgifter som behandlas inom antidopningsarbetet. Av andra punkten framgår att lagen är tillämplig även för sådan personuppgiftsbehandling som sker vid antidopningsarbete som utförs av föreningar och förbund i som inte tillhör RF men som indirekt är bundna av världsantidopningskoden, eftersom de tillhör ett internationellt specialidrottsförbund som är signatär av koden. Lagen är således tillämplig för den personuppgiftsbehandling som sker när exempelvis utför antidopningsarbete i enlighet med världsantidopningskoden. Lagen är tillämplig oavsett var behandlingen av personuppgifter sker, alltså även om den utförs utanför . Av tredje punkten framgår att lagen också är tillämplig när personuppgifter behandlas i antidopningsarbete som utförs av en annan signatär av världsantidopningskoden än RF, om behandlingen utförs i . Lagen är således tillämplig för den behandling av personuppgifter som sker i när t.ex. andra länders nationella antidopningsorganisationer, internationella specialidrottsförbund eller tävlingsarrangörer som är signatärer av världsantidopningskoden utför dopningskontroller här. För de aktörer som omfattas av punkterna 1 och 2 är lagen tillämplig oavsett var personuppgiftsbehandlingen utförs. I dessa avseenden följer alltså lagen den s.k. etableringslandsprincipen. För de organisationer som avses i punkten 3 är lagen endast tillämplig när personuppgiftsbehandlingen utförs i . 4 § Utöver vad som följer av 3 § ska denna lag tillämpas då personuppgifter behandlas i idrottens antidopningsarbete som utförs på uppdrag av en signatär av världsantidopningskoden av 1.organ som är etablerat i , samt 2.organ som inte är etablerat i , om personuppgifterna behandlas Paragrafen, som kompletterar 3 §, behandlar lagens materiella och territoriella tillämpningsområde. Övervägandena finns i avsnitt 7.2.1. I bestämmelsen regleras i vad mån lagen är tillämplig för behandling av personuppgifter i sådant antidopningsarbete som utförs på uppdrag av en signatär av världsantidopningskoden. Av första punkten framgår att lagen är tillämplig då personuppgifter behandlas i idrottens antidopningsverksamhet av ett organ som är etablerat i och som utför antidopningsarbete på uppdrag av en signatär av världsantidopningskoden. Bestämmelsen träffar den personuppgiftsbehandling som utförs av serviceföretaget , med säte i , när det utför antidopningsarbete på uppdrag av RF eller någon annan signatär av världsantidopningskoden. Liknande organ kan dock framgent dyka upp. Bestämmelsen skulle språkligt sett även kunna träffa Dopinglaboratoriet vid , då sjukhuset får uppdrag av t.ex. RF. Det framgår dock av 8 § att lagen inte omfattar sådan personuppgiftsbehandling som utförs vid Dopinglaboratoriet med stöd av patientdatalagen (2008:355). För sådana aktörer som är etablerade i är lagen tillämplig oavsett var behandlingen av personuppgifter sker. En uppdragstagare anses etablerad i om den har ett verksamhetsställe här i landet. Med verksamhetsställe avses enligt dataskyddsförordningen en stabil struktur där en reell och faktisk verksamhet utförs. Det kan t.ex. vara fråga om ett dotterbolag eller en filial, men den rättsliga formen för en sådan struktur bör inte vara en avgörande faktor (jfr skäl 22). Enligt andra punkten är lagen vidare tillämplig när personuppgifter behandlas i av en uppdragstagare som inte är etablerad i men som utför antidopningsarbete här på uppdrag av en signatär av världsantidopningskoden. Lagen ska således tillämpas när ett serviceföretag som inte är etablerat i behandlar personuppgifter i i antidopningsarbete som utförs enligt världsantidopningskoden på uppdrag av RF eller en annan signatär av koden. Personuppgiftsbehandling som sker vid dopningslaboratorier som är etablerade utanför omfattas inte av lagen eftersom behandlingen inte utförs i . 5 § Denna lag gäller endast om behandlingen av personuppgifter är helt eller delvis automatiserad eller om personuppgifterna ingår i eller är avsedda att ingå i en strukturerad samling av personuppgifter som är tillgänglig för sökning eller sammanställning enligt särskilda kriterier. Paragrafen begränsar lagens tillämpningsområde till viss behandling av personuppgifter. Övervägandena finns i avsnitt 7.2.3.