sou · H6B388 · 2019-01-01 00:00:00 — Närliggande och kompletterande insatser........... Synpunkter och erfarenheter................................ utredningar och rapporter...................... 8.3.2Synpunkter och erfarenheter av nuvarande Samordning och planering........................................ 9.2Hur rådgivning och annat personligt stöd kom att bli en insats i LSS..................................................... Rådgivning och annat personligt stöd i praktiken .............. Samordning och planering.................................................... uppföljning av råd och stöd....................... Synpunkter och erfarenheter................................................ Personligt utformat stöd i det dagliga livet.................. Vägen till dagens personliga assistans.................................. 10.3.1 Insatsen i LSS och ansvaret i 10.3.2 Omfattningen av insatsen personlig assistans ..... 10.3.3 Bedömning av behov som ger rätt till personlig assistans i domstolspraxis ..................... Synpunkter och erfarenheter ................................ Huvuddrag i personlig assistans ........................... 10.4.3 Stöd genom personlig assistans – en ändamålsenlig insats men inte för alla .......... 10.4.4Personlig assistans – för praktiska, privata och integritetskänsliga hjälpbehov hos Behovsbedömningen och personlig assistans...... Annan hjälp som förutsätter ingående kunskaper om en person med funktionsnedsättning ska inte vara en del av insatsen personlig assistans .............................. Hälso- och sjukvårdsåtgärder i form av egenvård inom personlig assistans................... Den enskilde måste kunna välja mellan hjälpmedel och personlig assistans....................... Sammanfattning – vad personlig assistans ska omfatta och för vem ....................................... Dubbel assistans i förhållande till hjälpmedel eller anpassning av bostaden................................. Stöd för andra personliga behov........................... Frågan om begränsningar av antalet användare och/eller antalet timmar för personlig assistans ... Sammanfattning – dubbel assistans, andra personliga behov och begränsning av antalet användare och/eller antalet timmar...................... Förebyggande pedagogiskt stöd i LSS ................. Personligt stöd till barn i LSS............................... Personlig assistans och vårdnadshavares ansvar .. Ansvarsfördelningen mellan stat och kommun ............ Motiven för dagens ansvarsfördelning................. Fördelningen av ansvaret ...................................... 11.2.4Många har pekat på problem med delat ansvar för personlig assistans ........................................... 11.2.5Principer och perspektiv för att fördela ansvar 11.2.6 Sammanfattande analys......................................... 11.3 Alternativ för ansvarsfördelning .......................................... 11.3.1 Kommunerna som huvudman för personlig 11.3.2 Staten som huvudman för personlig assistans ..... 11.3.3Ett fortsatt delat ansvar för personlig assistans med en gemensam oberoende beslutsfunktion Överväganden och förslag .................................................... 11.4.2 Personlig assistans som ett statligt ansvar ........... 11.4.3 Insatser i LSS och hälso- och sjukvård ................. Privata aktörer och ekonomisk ersättning för personlig assistans.............................................. utredningar och rapporter ..................................... 12.3.2Riksrevisionen uppmärksammade risker och problem till följd av ökningen av privata anordnare .............................................. 12.3.3Assistans- och – förslag om tillståndsplikt för privata anordnare............... 12.3.4Utredningen om assistansersättningens kostnader bedömde att schablonersättningen bidrog till höga vinstnivåer ................................... bland annat att schablonen skulle 12.3.6Inspektionen för socialförsäkringen bedömde att nivån på schablonen var hög ............................ assistansmottagare med privat anordnare har en snabbare ökning av antalet timmar ........... 12.3.8 Översyn av assistansmarknaden – stora kostnadsskillnader mellan olika anordnare .......... 12.4 Marknaden för personlig assistans ...................................... för personlig assistans ........................................... Privatiseringen och kostnadsutvecklingen .......... 12.4.4 Anordnares möjlighet att avstå från att utföra assistans................................................. 12.5 Effektiv och träffsäker ersättning av kostnader för personlig assistans .......................................................... 12.5.1 Schablonersättning – nuvarande system .............. 12.5.2 Upphandling – ett naturligt alternativ ................. 12.5.3 Ersättning för faktiska kostnader ........................ 12.5.4Schablonersättningens nivå och faktorer som påverkar anordnarnas kostnader................... och tänkbara differentieringar av ersättningen.... Uppräkning av schablonersättning ...................... Sjuklönekostnader och vikarier............................ Anordnares inflytande vid ansökningar om personlig assistans .......................................................... Överväganden och förslag.................................................... 12.7.1 Privata anordnare har påverkat kostnaderna ....... – schablonen behålls.............................................. 12.7.3 Nivån på timschablonen är väl avvägd ................. Ersättningen bör differentieras ............................ 12.7.5 Årlig justering av schablonbeloppet som beaktar rörelsemarginal och pris- sjuklönekostnader – kommunen har ansvar för att assistans utförs........................................... 12.7.7 Krav på kollektivavtal eller kollektivavtalsliknande villkor för att få anordna personlig assistans .............................. 12.7.8Ingen begränsning av möjligheten att avstå kunder ..................................................... 12.7.9Ingen inskränkning i rätten att anlita ombud eller uppträda som ombud för personer som ansöker om assistansersättning............................. Kvalitet, uppföljning och tillsyn ................................ 13.2.1 Vad avses med kvalitet i LSS? Kvalitetsarbetet inom LSS..................................... 13.2.3 Kvalitet i besluten måste säkerställas ................... 13.2.4 Oberoende juridiskt stöd i ärenden om insatser i LSS.................................................... 13.3.1 Ansvaret för uppföljning av insatserna ................ Uppföljning i praktiken ........................................ Tillstånd och tillsyn i LSS ..................................................... Krav på tillstånd..................................................... Vad bör gälla för den som utför insatser i LSS? Kompetens i LSS-verksamheter............................ 13.5.3 Relationen mellan den som ger och den som tar emot stöd enligt LSS......................... 13.5.4 När rollerna är dubbla – att företräda en person och ge stöd enligt LSS till henne eller honom ........................................... Ny lag om stöd och service ....................................... En modernt utformad lagstiftning....................................... Regleringen av personlig assistans ....................................... Skyldighet att ange ändrade förhållanden ........................... Omprövning och uppföljning.............................................. Ett barnrättsperspektiv i lagen............................................. Övergångsregler och ikraftträdande.................................... Förberedelse av nya LSS-insatser ........................................ Samordning inom EU ............................................... Insatser i LSS är sociala trygghetsförmåner ........................ 15.2.1 svenska ställningstaganden angående insatser enligt LSS och assistansersättningen i förhållande till förordningen .............................. 15.2.2 Insatserna enligt LSS är sociala 15.2.3 Assistansersättning och insatser i LSS är inte särskilda icke avgiftsfinansierade Insatser i LSS omfattas av förordningens sakområde......... 15.3.1 Assistansersättning och insatser i LSS är förmåner vid långvarigt vårdbehov................... 15.3.2 Kravet på ”betydande hjälp” kan anses exkludera vissa nationella förmåner ..................... 15.3.3 Kan kravet på ”betydande hjälp” exkludera de svenska förmånerna från att vara en förmån vid långvarigt vårdbehov? 15.3.4 Det finska förhandsavgörandets betydelse för assistansersättning som förmån vid sjukdom...... Vård och kontantförmåner .................................................. 15.4.1 Vårdförmåner vid sjukdom................................... 15.4.2 Kontantförmåner är förmåner som inte är vårdförmåner.............................................. 15.4.3 Gränsdragningen mellan vårdförmåner och kontantförmåner i förslaget till att reglera förmåner vid långvarigt vårdbehov ..... 15.4.4 Resonemang om insatserna i LSS är vård 15.4.5 Resonemang om personlig assistans och assistansersättning är kontant- 15.4.6 Insatser i LSS och assistansersättning faller in under den föreslagna definitionen av vårdförmåner vid långvarigt vårdbehov................ 15.5 Vad kan det innebära att en förmån inte omfattas av förordning 883/2004? 15.5.1 EUF-fördraget i stället för förordningen............. 15.5.2 Förordning 492/2011 om arbetskraftens 15.6 Vilka kan konsekvenserna vara att samordna förmånerna som vårdförmåner?........................................... 15.6.1 Ekonomisk kompensation mellan stater 15.6.2 Rätten till insatser i LSS kommer att utökas till arbetstagare som arbetar och till deras familjemedlemmar vid vistelse i ............... 15.6.3 En icke ekonomiskt aktiv person har rätt till förmåner så länge som han eller hon är bosatt i ................................................... 15.6.4 Folkbokföringen utmanas av förordningen......... 15.6.5 Förslag om att kommunen där en unionsmedborgare vistas ska verkställa insatsen enligt LSS ................................................. 15.7 Förslag till ny lag om kommunernas och landstingens kostnadsansvar för insatser enligt LSS................................. 15.7.1 En annan myndighet än kommunen eller landstingen bör vara behörig i en samordningssituation ..................................... 15.7.2Kommunernas och landstingens kostnads- ansvar och möjligheter att begära ersättning ....... 15.7.3 Sekretessbrytande regel för kommunen 15.8 Vilka kan konsekvenserna vara att samordna förmåner som kontantförmåner?......................................................... 15.8.1Arbetstagare i kan beviljas assistansersättning och personlig assistans enligt LSS även om de bor i en annan stat ........... 15.8.2 Familjemedlemmar till en arbetstagare i kan beviljas assistansersättning och personlig assistans enligt LSS även om de är bosatta i en annan stat ........................... 15.8.3En arbetstagare som har kontantförmåner med anledning av sitt arbete är fortsatt att anse som arbetstagare i den staten och omfattas av den statens försäkring................ 15.8.4Fördelar med att en förmån är klassificerad som en kontantförmån.......................................... 15.8.5 Det är inte möjligt för kommunen att verkställa personlig assistans utomlands.............. till en annan medlemsstat...................................... 15.8.7Staten eller kommunen som ansvarig om förmånerna är kontantförmåner .................... 15.8.8Redovisning av olika alternativ om personlig assistans och assistansersättning klassificeras 15.9 Samordningsförordningen och rörlighetsdirektivet........... 15.9.1 Begränsning av likabehandling ur ett folkrättsligt perspektiv................................ 15.9.2 Unionens målsättning för de sociala rättigheterna och bekämpa fattigdom.................. 15.10 Krav på uppehållsrätt ska inte införas i socialförsäkringsbalken och LSS........................................ 15.10.1Begränsningar i åtkomst till socialt bistånd, särskilda icke avgiftsfinansierade kontant- förmåner och sociala trygghetsförmåner ............. Utmaning för myndigheter att bedöma om krav på uppehållsrätt ....................................... Utjämning och fördelning av kostnader ...................... System för utjämning av kommuners kostnader för LSS... Synpunkter på systemet ........................................ och tänkbara förändringar ..................................... 16.1.4Det finns ett behov av att utjämna kostnader 16.1.5Systemet utjämnar vare sig för mycket eller för lite............................................................. 16.1.6Systemet gynnar egen regi framför entreprenad och kommunanställning framför inhyrd personal ........................................ 16.1.7Fördelar och nackdelar med att utjämna även kostnader för stöd enligt socialtjänstlagen .......... 16.1.8 Fördelar och nackdelar med att ersätta 16.1.9Analys av två alternativa eller kompletterande Nya LSS-insatser och ökad 16.2 Kommunernas medfinansiering av assistansersättningen... Behålla eller öka nuvarande Slopa kommunernas medfinansiering?................. 16.3 Överväganden och förslag.................................................... Utjämningssystemet bör vara enkelt ................... Kostnader för insatser med stöd i socialtjänstlagen bör inte ingå 16.3.3Inte tillräckliga skäl att förändra av assistansersättningen bibehålls ........................ Konsekvenser av förslagen ........................................ Hållbar ekonomisk utveckling............................................. En jämförelse mellan olika insatsers Konsekvenser med utgångspunkt i våra förslag ................. 17.3.1 Ett samlat huvudmannaskap för insatsen 17.3.3 Förändringar av befintliga LSS-insatser............... 17.3.4 Ökad träffsäkerhet i assistansersättningen.......... 17.3.5 Krav att i vissa situationer använda hjälpmedel 17.3.6Schablon för antal timmar för dagligt liv i hemmet, inköp, träning och fritidsaktiviteter ... 721 17.3.7 Beredskap på en annan plats än hos den som är i behov av stöd ingår inte i personlig assistans ............................................... 17.3.8 Kommunernas medfinansiering av kostnaderna för assistansersättning behålls......... 17.4 Konsekvenser med utgångspunkt i målgrupper, politikområden och system.................................................. 17.4.1 De som får insatser och deras anhöriga påverkas i första hand av införandet av tre nya LSS-insatser .......................................... 17.4.2 Barn och ungdomar påverkas av en av de nya LSS-insatserna.............................. 17.4.3Statens kostnader minskar bland annat till följd av differentierad ersättning för Kommunernas kostnader ökar ............................. Inga unionsrättsliga konsekvenser ....................... 17.4.6Brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet påverkas inte.............................................. 17.4.7Sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet och små företags situation 17.4.8Möjligheten att uppnå de integrationspolitiska målen påverkas inte ............................................... Personlig integritet påverkas inte ......................... Jämställdheten mellan kvinnor och män påverkas inte men fler män och pojkar berörs..... till nya LSS-insatser ............................................... Sammanfattning av konsekvenser med anledning av våra förslag samt finansiering av kostnadsökningar ....... Förslag på uppföljnings- och utvärderingsuppdrag ............ Förslaget till lag om stöd och service till vissa personer 18.2Förslag till lag om kommunernas och landstingen kostnadsansvar för vissa insatser inom EES som motsvarar insatserna enligt lagen (2021:000) om stöd och service till vissa personer med 18.3Förslaget till lag om ändring i lagen (2008:342) om utjämning av kostnader för stöd och service till vissa funktionshindrade .................................................. Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken.......... Förslaget till lag om ändring i lagen (2009:47) om vissa kommunala befogenheter...................................... Förslag till lag om ändring i ........................ Förslag till lag om ändring i lagen (1997:238) Förslag till lag om ändring i lagen (1999:332) om ersättning till steriliserade i vissa fall ............................ Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) ........................................................................... Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) ............................................................................. Förslag till lag om ändring i lagen (2005:466) om beräkning av inkomstprövade socialförsäkrings- förmåner m.m. för neurosedynskadade .............................. 18.12Förslag till lag om ändring i lagen (2005:807) om ersättning för viss mervärdesskatt för kommuner, landsting, kommunalförbund och samordningsförbund ... 778 18.13 Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) ............................................. 18.14Förslag till lag om ändring i lagen (2010:479) om registerkontroll av personal som utför vissa insatser åt barn med funktionshinder ............................................... 18.15 Förslag till lag om ändring i alkohollagen (2010:1622)...... 18.16Förslag till lag om ändring i lagen (2018:162) om statlig ersättning till personer som har fått ändrad könstillhörighet fastställd i vissa fall ................................... 18.17 Förslag till lag om ändring i lagen (2018:222) Framväxten av LSS................................................................ 19.2.1 FN:s deklaration, konventioner och agenda........ Europeiska unionen (EU)..................................... Nationella mål för funktionshinderspolitiken .................... 19.4.2Kommittén för att utreda hur utjämning ska ske för kostnadsskillnader mellan kommuner avseende verksamhet enligt LSS ........................... LSS- och hjälpmedelsutredningen ........................ LSS och socialtjänst .............................................................. 20.2.1Lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS)....................................... 20.2.3Förordningen om stöd och service till vissa funktionshindrade ................................... föreskrifter och allmänna råd..... 20.4.2Andra särskilt utformade förmåner för personer med funktionsnedsättning .............. Hälso- och sjukvård ............................................................. Hälso- och sjukvårdslagen.................................... 20.6.3 Lagen om samverkan vid utskrivning från sluten hälso- och sjukvård............................. 20.6.4 föreskrifter och allmänna råd .... 20.7.1Lagen om utjämning av kostnader för stöd och service till vissa funktionshindrade ............... 21.2.2 Social trygghet och ............................. 21.2.3 Förordning 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen........................... 21.2.4 Tillämpningsområdet för förordning 883/2004 .. 21.2.5 Förordningen pekar ut vilken medlemsstats lagstiftning som ska tillämpas .............................. 21.2.6 Rätten till en vårdförmån...................................... 21.2.7 Rätten till en kontantförmån................................ till att förändra förordning 883/2004................... Utvecklingen av LSS och assistansersättningen........... Antalet personer med insatser har ökat .............................. 22.1.1Det är främst mottagare av kommunalt beslutade LSS-insatser som ökat i antal ............... 22.1.2 Insatserna daglig verksamhet och bostad med särskild service för vuxna har ökat mest...... 22.1.3Fler personer har minst en LSS-insats, men antalet insatser per mottagare har minskat.......... 22.1.4 Ingen dramatisk förändring 22.1.5 Fler mottagare som hör till personkretsens 22.1.6 Fler män än kvinnor får insatser och skillnaden ökar................................................ Insatsernas omfattning per mottagare har ökat .................. Ersättningen har varit stabil över tiden ............................... Övriga kostnader – insatser i egen regi, prövning, tillståndsgivning och tillsyn.................................................. Fler mottagare som får insatser av större omfattning leder till högre kostnader...................................................... Förklaringar till kostnadsutvecklingen ........................ Andelen av befolkningen med behov av insatser 23.1.1 Medicinska framsteg och ökad medellivslängd har ökat kostnaderna ............................................. 23.1.2 Ökningen av den dubbla assistansen har ökat kostnaderna ............................................. 23.1.3 Invandringen har ökat kostnaderna...................... 23.1.4 Kostnaderna har inte ökat till följd av fler olyckor som leder till funktionsnedsättning........ Hälso- och sjukvården ställer fler diagnoser som kan ge rätt till insatser, vilket ökat kostnaderna ......... Ökad kännedom om rättigheter och ändrade attityder har sannolikt bidragit till ökade kostnader.......................... Ändringar av regler och rättspraxis har påverkat 23.4.1 Kostnaderna ökade när rätten till assistans utvidgades att även gälla personer ....... 23.4.2 Prövning av hjälpmedel eller bostads- anpassning kan ha minskat kostnaderna något .... 941 23.4.3 Tillståndsplikt har införts och sannolikt minskat oegentligheter samt ökat kvaliteten 23.4.4 Efterskottsbetalning inom assistans- ersättningen kan ha minskat kostnaderna............ 23.4.5 Krav på grundläggande behov har införts – kostnadseffekten är svårbedömd....................... Personlig assistans kan med tiden ha kommit att tillgodose fler behov........................................................ 23.5.1 Personlig assistans kan ha övertagit arbetsuppgifter från sjukvården vilket bidragit till kostnadsökningen.............................. 23.5.2 Assistansersättningen och kommunalt beslutade insatser utgör till viss del 23.5.3 Daglig verksamhet kan ha övertagit ansvar Schablonersättningens nivå och konstruktion kan ha bidragit till kostnadsökningen tidigare.................... 23.6.1 Schablonens nivå var högre tidigare än i förhållande till lönekostnaderna ................ 23.6.2 Schablonens konstruktion har inte i sig Fler assistansmottagare anlitar privata anordnare .............. Otydlig lagstiftning när det gäller personlig assistans/assistansersättning ................................................ Bedrägerier och andra oegentligheter var ett större Personlig assistans tillgodoser behov som tidigare tillgodosågs på annat sätt ..................................................... Fler timmar är inte självklart jämförbart Summering och utredningens bedömning .......................... Det svenska systemet............................................................ 24.3.1 Personlig assistans i .............................. 24.3.2 Andra stöd som liknar LSS-insatser ..................... 24.4.1 Personlig assistans i ................................. 24.4.2 Andra stöd som motsvarar LSS-insatser .............. 24.5.1 Personlig assistans i ................................... 24.5.2 Andra stöd som motsvarar LSS-insatser .............. 24.7Utredningens konklusion Fel! Bokmärket är inte definierat. 24.7.1 System för stöd ser olika ut 24.7.2 Lärdomar från andra länder................................. Ett urval av de aktörer utredningen har träffat.......... Med införandet av lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funk- tionshindrade (LSS) och lagen (1993:389) om assistansersättning () fick personer med omfattande och varaktig funktionsned- sättning en starkare ställning i samhället och större möjlighet att styra över den egna vardagen och utformningen av det egna stödet.