sou · H7B318 · 2019-05-03 00:00:00 — Någon sådan studie har inte gjorts i , däremot i vissa andra länder, där dock kontexten skiljer sig från den svenska, vilket försvårar en generalisering av resultaten. Effekterna av sådana rando- miserade studier, som nämns i kapitel 4, visar på inga eller något positiva effekter. Den sammantagna bilden utifrån utredningens analys ovan och tillgänglig forskning är att det mesta tyder på positiva effekter på studieresultat av deltagande i modersmålsundervisning, men sam- bandet bör tolkas med försiktighet eftersom andra faktorer försvårar jämförelsen. Modersmålsundervisning, studiehandledning och studieresultat 9.2Studiehandledning på modersmål och studieresultat Att bedöma studiehandledningens påverkan på studieresultat är möjligen ännu svårare än bedömningen av modersmålsundervis- ningens påverkan. Det finns inga systematiska studier som följer elever med studiehandledning och bedömer vad studiehand- ledningen i sig betyder för studieresultat. Frågan är om det går att dra säkra slutsatser överhuvudtaget. Utredningen har varit i kontakt med , SCB och med några av landets ledande skolforskare som arbetar med statistiska metoder och fått samma besked. Nämligen att det inte går att med tillräcklig statistisk precision och utifrån befintliga data säkerställa studiehandledningens självständiga påverkan på elevernas studie- resultat. Dels för att elevernas bakgrundsförutsättningar ser mycket olika ut, dels för att skolor arbetar på olika sätt, kvaliteten varierar betänkligt, samt för att eleverna får olika mycket studiehandled- ningstid. Av den anledningen förlitar sig utredningen i detta avsnitt på två huvudsakliga källor. För det första, på utredningens studie- besök i tio kommuner och intervjuer med en rad skolaktörer, från föräldrar och studiehandledare och modersmålslärare (ibland samma person, ibland inte) till rektorer, skolchefer och chefer för moders- målsenheter samt representanter för landets största skolkoncerner: , Kunskapsskolan och Internationella Engelska Skolan. För det andra, på några utvärderingar som olika kommuner och Skolinspektionen har genomfört. I nästkommande delavsnitt presenteras några lokala utvärder- ingar och granskningar av studiehandledning på modersmålet. Språkcentrum i genomförde en utvär- dering av studiehandledning på modersmål för att ”få en bild av om syftet med studiehandledningen uppnås och hur kommunikationen mellan skolan och studiehandledaren fungerar.”10 Enkäten riktades till elever som hade studiehandledning (besvarades av 11 elever), lärare och mentorer som hade elever med studiehandledning (besvarades av 10Stockholms stad, Språkcentrum, . Modersmålsundervisning, studiehandledning och studieresultat 26 lärare och mentorer) samt modersmålslärare/studiehandledare (besvarades av cirka 200 modersmålslärare/studiehandledare). Majoriteten av lärarna och mentorerna uppgav att det uttalade syftet med studiehandledningen är att ge eleven stöd i flera ämnen. ansåg att syftet med studiehandledningen hade nåtts till fullo eller i hög grad. Cirka en tredjedel ansåg dock att syftet endast hade uppnåtts till viss del. I åtta av tio fall uppger lärarna och men- torerna att kommunikationen med studiehandledaren sker via per- sonligt möte. Ingen kommunicerar via skolwebben.11 Cirka 12 pro- cent uppger att de kommunicerar via eleverna.12 Dessutom uppger att de inte har följt att studiehandledningen har nått det uttalade syftet. Majoriteten av modersmålslärare, som i också arbetar som studiehandledare, uppger att de i liten grad utgår från den initiala kartläggningen (genomförd vid den för hela staden gemen- samma funktionen kallad START ) för sin verksamhet. Anledningen är att majoriteten inte vet att deras elever är kartlagda vid START . Den obligatoriska kartläggningen är ett sätt för skolan att ta fram strukturerade uppgifter om elevens styrkor och utmaningar så att rätt stöd kan sättas in från början. Kartlägg- ningen består av tre steg. Det första omfattar insamlingen av grund- läggande uppgifter om elevens ålder, skolbakgrund, språk mm. Det andra kartlägger grundläggande litteracitet och numeracitet och det tredje elevens kunskaper i olika ämnen. har tagit fram kartläggningsmaterialet. Syftet med kartläggningen är inte att samla in och sedan arkivera information utan att underlaget ska utgöra en självklar utgångspunkt i hur undervisningen och olika typer av stöd- åtgärder, inklusive studiehandledningen, ska utformas. En fjärdedel av modersmålslärarna uppger att det sällan eller aldrig var tydligt vilket ämne de ska handleda i. Hälften av de drygt 200 som svarat på enkäten har sällan eller aldrig fått materialet eller planering i förväg för att kunna förbereda sig. Ändå uppger att studiehandledningen alltid eller ofta har uppnått det uttalade syftet. En tredjedel menar att de har kommunicerat med klass- och ämneslärarna 11Utredningen har under besöken i kommunerna sett mycket goda och effektiva sätt att använda skolwebben för att underlätta kommunikation mellan lärarna och studiehandledarna. är ett sådant exempel. 12Det framgår inte klart om kommunikationen via eleven och för hur många är den enda kom- munikationskanalen eller om den utgör ett komplement till de övriga alternativen (personligt möte, e-mejl, telefon). Modersmålsundervisning, studiehandledning och studieresultat Även många (en tredjedel) av modersmålslärarna/studie- handledarna uppger att ingen uppföljning förekommer. Bland de 11 elever som besvarat enkäten uppger en majoritet att de har nått målet med studiehandledningen samt att de har fått den hjälp de behöver. Som det framgår av denna utvärdering från finns en utbredd uppfattning bland samtliga aktörer att studiehand- ledningen huvudsakligen uppnår sitt uttalade syfte, som ofta definie- ras som stöd i ett eller flera ämnen. Eleverna uppger dessutom att de får hjälp med ämnesspecifika ord. Det som dock klart framgår är att kvaliteten i stödåtgärden och därigenom dess effektivitet betydligt försämras om: •kommunikationen mellan klass- och ämneslärarna och moders- målslärarna/studiehandledarna inte är direkt och i synnerhet om den uteslutande går via eleven •kartläggningen inte används som utgångspunkt för studiehand- ledningen. Återigen framstår kommunikationen mellan skolaktö- rerna, å ena sidan, och START , å andra sidan som helt nödvändig •modersmålslärarna/studiehandledarna inte vet vilket material de behöver förhålla sig till i handledningssituationen. När alla dessa fyra faktorer uppträder tillsammans, vilket de bedöms göra utifrån denna utvärdering, då är risken att studiehandledning- ens kapacitet som en av de främsta stödåtgärderna för barn som är i behov av det, undergrävs väsentligt. Därmed försämras också elever- nas möjlighet att uppnå skolans mål, bland annat bedömt genom behörighet till nationella gymnasieprogram. I en utvärdering av studiehandledning på modersmålet som låtit genomföra bland de deltagande eleverna (54 elever svarade) framgår att eleverna uppfattar fördelar med att få stödet både före, under och efter lektionerna. Kommunens bedömning gällande stödets anordnande före lektionen, utifrån Modersmålsundervisning, studiehandledning och studieresultat elevernas åsikter, är att ”det är lättare att förstå innehållet på lektionen om man fått förförståelse både vad gäller ämnet, vad läraren vill med undervisningen och ord och begrepp som är centrala. Eleven får möj- lighet att koppla på sina tidigare kunskaper i ämnet. Eleven får möj- lighet att vara med sina klasskamrater och sin lärare under ordinarie lektion.”13 Utifrån resonemanget om utvärderingen i kan det konstateras att förutsättningen till detta alternativs (före lektio- nen) effektivitet är att studiehandledarna har fått underlaget från klass- och ämneslärarna för att kunna förbereda studiehandledningen. Noterbart i exemplet här är också elevernas önskan att vara tillsam- mans med sina klasskamrater och bli undervisade av sina ordinarie lärare. Gällande att anordna studiehandledningen under en pågående lektion konstaterar kommunen i utvärderingen att ”eleven uppskat- tar att få hjälp och stöd direkt och att stödet finns med under hela lektionen. Den ordinarie lektionen känns inte meningsfull om man inte har en chans att förstå. Det känns tryggt att veta att man kan fråga och få hjälp på sitt modersmål men att man kan vara med på ordinarie lektion. Vid studiehandledning under lektion vill eleven att hen och studiehandledaren är i klassrummet och inte går ut.”14 Återigen är eleverna noga med att påpeka att de helst vill vara i klassrummet med övriga kamrater och ordinarie lärare. Men kun- skapsmässigt får de inte ut mycket av undervisningen, framför allt elever som helst saknar kunskaper i svenska språket, om inte studie- handledaren är med och stödjer. Studiehandledningen kan också anordnas efter lektionen. I fallet med är slutsatsen att ”studiehandledningen blir mer precis, man får hjälp med det man behöver mest. Det är lättare att koncentrera sig i liten grupp eller ensam med studiehandledaren. Man får möjlighet att fråga och diskutera innehållet på lektionen samt ord och begrepp. Det är positivt att få repetera och lyfta fram just det som varit svårt att förstå. Man stör inte andra och behöver inte känna sig utpekad. Kan delta i ordinarie lektion och missar ingenting, mindre stress. Bra med repetition och fördjupning.”15 Avslutningsvis påpekar kommunen att: ”många av eleverna som velat dela med sig av sina övriga tankar kring studiehandledningen 13Helsingborgs stad 2016, s. 1. 14Ibid., s. 2. 15Ibid., s. 3. Modersmålsundervisning, studiehandledning och studieresultat önskar mer studiehandledning, gärna både före och under eller under och efter ordinarie ämnesundervisning. Flera av eleverna uttrycker att de känner sig tryggare och säkrare kunskapsmässigt när de får studiehandledning i ett ämne. Eleverna vill gärna bli tillfrågade om när de vill att studiehandledningen ska förläggas och de uttrycker att de har olika behov i olika ämnen. De önskar också att få prova olika former av studiehandledning så att de vet vad de kan välja i olika situa- tioner. Överlag är eleverna mycket positiva till studiehandledningen men de uttrycker också att de inte vill missa ordinarie ämnesunder- visning.”16 Det finns inga uppgifter i denna, liksom i andra lokala utvärder- ingar, om vad deltagandet i studiehandledningen på modersmålet i sig betyder för elevernas måluppfyllelse och studieresultat. Eleverna upp- fattar dock studiehandledningen på modersmålet som ett mycket viktigt stöd i deras lärande. Utvärderingen pekar, utifrån elevernas erfarenheter, på några av- görande villkor som måste uppfyllas för att stödformens implemen- tering ska präglas av hög kvalitet. De kan sammanfattas som följande: •eleverna har stort inflytande över hur stödformen anordnas samt vilket innehåll den får •det föreligger ingen motsättning mellan att anordna studiehand- ledningen före, under eller efter lektionen. Alla tre former kan vara lika effektiva och bör kombineras.17 Planeringen ska alltid utgå från elevens behov, lärarna ska veta vad behovet är, det ska finnas sam- arbete och god kommunikation mellan klass- och ämneslärarna och studiehandledarna, det ska finnas uppföljning och beredskap att ändra angreppssättet när elevens lärandeförutsättningar ändras •det sociala perspektivet måste tas hänsyn till när stödformen an- ordnas i klassrummet. Å ena sidan vill eleverna helst vara i klass- rummet och inte behöva lämna för att få studiehandledningen någon annanstans. Det upplevs som utpekande. Å andra sidan kan studiehandledarens närvaro i klassrummet upplevas som utpe- kande. Här är det viktigt att både klass- och ämnesläraren och studiehandledaren visar pedagogisk skicklighet och lägger upp stödet på ett sätt som inte känns utpekande för enskilda elever. 16Ibid., s. 4. 17Se också Skolinspektionen 2017. Modersmålsundervisning, studiehandledning och studieresultat kan till exempel handla om att presentera studiehandledaren som resurs för hela klassen, men som kommer att ha fokus mer på elever som talar flera språk. Ett intressant exempel på hur studiehandledning på modersmålet kan anordnas är projektet som startade i i september 2016.18 Som namnet antyder ligger fokus på att erbjuda studiehandledningen genom fjärrundervisning till elever som fysiskt befinner sig på annan plats. Initiativet ”bygger på samarbete och samverkan mellan kommuner och regioner i sydöstra för att öka tillgängligheten till handledarresurser och språkutbud, samt stödja nyanlända och utlandsfödda elever att öka måluppfyllelsen i skolan”.19 Utredningen har gjort studiebesök i verksamheten och dessutom finns en extern utvärdering av BIU Online för perioden till sommaren 2018.20 Här ska utredningen dock endast kort utifrån utvärderingen fokusera på frågan om studieresultat. Ökad måluppfyllelse inom målgruppen – projektet vänder sig pri- märt till nyanlända elever inom årskurs 7–9, gymnasieskolan och vuxenutbildning – är ett av projektets mål, vid sidan om mer kost- nadseffektiv studiehandledning samt ökad tillgänglighet till studie- handledning på modersmål. Utvärderingen har genomfört intervjuer med sex rektorer i sko- lor som har haft samarbete med BIU Online och även intervjuat studiehandledare. Vidare har utvärderingen studerat genomsnittligt meritvärde och andel elever som uppnått kunskapskraven i två sko- lor under . Utvärderingen slår i fallet med en av skolorna fast att ”eleverna har förbättrat sin kunskapsnivå som ett resultat av studiehandledningen. Resultaten från SALSA21 och intervjuerna indikerar att studiehand- ledningen tillsammans med skolans övriga arbete utvecklat elevernas 18Även friskolekoncernen har genom bolaget aktivt arbetat med att utveckla studiehandledningen genom fjärrundervisning för de egna skolorna. 19Larsson och 2018, s. 4. 20Larsson och 2018. 21SALSA (arbetsverktyg för lokala sambandsanalyser) är ett statistiskt verktyg, som tagit fram, för jämförelsen av skolornas betygsresultat utifrån en rad bak- grundsfaktorer. Modersmålsundervisning, studiehandledning och studieresultat genomsnittliga meritvärde och andelen som når upp till kunskaps- kraven i 9:an. Tillsammans har insatserna gett tydliga effekter.”22 I fallet med den andra skolan var resultaten mer blandade. Genomsnittligt meritvärde gick ned medan andelen elever som upp- nått kunskapskraven ökade. I båda skolorna förekommer många exempel på vilken positiv effekt personalen (erfarenheterna har för- medlats via rektorer eller genom mejl till studiehandledare) ser av studiehandledningen. Det sägs till exempel i ett fall att ”lärarna i So- ämnena på Kallingeskolan påtalar i sin återkoppling till studie- handledaren, via e-post, att studiehandledningen bl.a. skapat särskilt goda resultat för studiemotiverade elever. ’Vi SO-lärare upplever att studieresultatet har blivit bättre hos många av de arabisktalande eleverna. Detta gäller speciellt de elever som är något studiemoti- verade och har en vilja att lyckas. Du gör ett fantastiskt bra jobb!’”23 En annan studiehandledare berättar att ”de positiva resultaten bör- jade komma när eleverna haft det första provet. Läraren var jätte- imponerad. Antalet godkända betyg hade ökat . 4 elever fick betyget A i åk 9. Skolan och lärarna är jättenöjda med vad vi har åstadkommit och vill fortsätta med detta även nästa termin och lägga till NO ämnena …”.24 Samtliga sex intervjuade rektorer har hävdat att studiehandled- ningen genom fjärrundervisning är en viktig insats för att stödja eleverna att kunna nå upp till kunskapskraven. Även rektorerna lyf- ter fram att studiemotiverade och högpresterande elever har lättare att ta till sig och som det förefaller profitera mer från studiehand- ledningen än mindre motiverade och lägre presterande elever. Ingen- stans i utvärderingen reflekteras det över vad som menas med mer eller mindre studiemotiverade elever. Dessutom ökar studiehandled- ningen elevernas självförtroende, enligt de intervjuade rektorerna, då eleverna får möjlighet att visa sina kunskaper.25 Även om rektorerna berömmer studiehandledningen pekar de på att dess effekter aldrig kan betraktas och bedömas isolerade från annan verksamhet i skolan. Som det sammanfattas i utvärderingen: ”att isolera effekter från studiehandledning online menar flera av rektorerna inte låter sig göras utan konstaterar i stället att för vissa 22Larsson och 2018, s. 12. 23Ibid., s. 10. 25Se också Bunar 2010. Modersmålsundervisning, studiehandledning och studieresultat elever har studiehandledningen stora effekter medan det för vissa inte fungerar lika bra.”26 Utredningens något självklara observation är att skolorna först måste förstå varför studiehandledningen inte har samma positiva effekter på alla elever. För det andra måste studiehandledningens implementering förändras och samordnas med andra stödåtgärder samt anpassas till dessa elevers behov. Skolinspektionen redovisade 201727 en granskningsrapport om kvali- teten i studiehandledning på modersmål i årskurs 7–9 i 14 skolor. Även om frågan om studieresultat inte explicit står i fokus, tas den också upp genom redovisningen av de intervjuade elevernas och skolpersonalens erfarenheter och upplevelser av stödet. Några av de viktigaste slutsatserna Skolinspektionen lyfter fram är att studiehandledningen inte är anpassad till enskilda elevers behov, i meningen att den inte är anpassad till alla elevers språk- och ämneskunskaper. Bristande uppföljning och tröghet i det praktiska arbetet, som gör att stödets utformning inte anpassas till elevens progression eller till högre grad av utmaningar är huvudsakliga för- klaringar. I rapporten tas upp fallet med en elev som fick studiehand- ledning i slöjd, trots att eleven inte ansåg sig behöva det, men inte i de naturorienterande ämnena som eleven hade önskat. En annan slutsats, som utredningen också har uppmärksammat i de ovan presenterade utvärderingarna, är otillräcklig samverkan mellan studiehandledare och ämneslärare. För det tredje, påpekar Skolinspektionen, behöver skol- ledningen i betydligt högre grad tillgodose behovet av kompetens- utveckling inom området, både för studiehandledarna själva och för ämneslärarna. För det fjärde, behöver studiehandledarnas uppdrag förtydligas i skolorna, anser Skolinspektionen. Skillnaden mellan tolk- ning och översättning, å ena sidan, och det pedagogiska uppdraget samt mellan studiehandledning och modersmålsundervisning är inte klar för alla. Avslutningsvis, påpekar Skolinspektionen att fler huvudmän bör ta ansvar för helheten i form av tillhandahållandet av 26Larsson och 2018, s. 17. Modersmålsundervisning, studiehandledning och studieresultat organisatoriska förutsättningar och kompetensutveckling för att stöd- formen ska kunna implementeras på ett ändamålsenligt sätt. Samtliga slutsatser har mer eller mindre också bekräftats i den begränsade forskning som finns inom området och som utredningen tidigare redovisat i betänkandet. Skolinspektionens slutsats är att ”studiehandledningen på modersmålet är viktig och uppskattas av eleverna, även om den inte alltid utgör ett optimalt stöd. Både studie- handledare och elever menar att studiehandledning på modersmålet kan göra det möjligt för eleverna att nå sina mål och ett högre betyg. Skolinspektion ser i den här granskningen, liksom i tidigare gransk- ningar att det finns många hinder som gör att studiehandledning inte fungerar optimalt.”28 Gällande studiehandledningens betydelse för elevernas lärande, finns i Skolinspektionens rapport en rad exempel på det positiva sam- bandet. Alla exempel handlar uteslutande om skolaktörernas subjek- tiva upplevelser. Det sägs till exempel att ”eleverna är positiva till den studiehandledning på modersmålet som de har tillgång till. ’När vi får hjälp på vårt modersmål så förstår vi ämnena på vårt språk’, uttrycker en elev. Samtliga elever som vi har mött i granskningen menar att studiehandledningen innebär ett stöd i deras kunskaps- utveckling då den innebär en möjlighet för eleverna att följa klassens ordinarie undervisning och utveckla de kunskaper den syftar till. Många elever uttrycker att det är svårt att förstå vad läraren pratar om vid undervisningstillfället om inte studiehandledaren är där. Studiehandledarens närvaro i klassrummet är således avgörande för många elevers möjligheter att följa undervisningen.”29 Även ämnes- lärare och studiehandledare uppger att de ser positiv utveckling i elevernas lärande tack vare studiehandledningen. 28Skolinspektionen 2017, s. 23. 29Ibid., s. 11. Modersmålsundervisning, studiehandledning och studieresultat 9.2.5Utredningens slutsats om studiehandledning och studieresultat Utredningens specifika uppdrag är att analysera och bedöma om och hur studiehandledning på modersmålet förbättrar elevernas studie- resultat, bl.a. elevernas behörighet till gymnasieskolans nationella program. Ovan har utredningen resonerat kring uppdraget och kon- staterat att det, såvitt utredningen erfar, aldrig har gjorts försök i att systematiskt undersöka sambandet mellan studiehand- ledningen och elevernas studieresultat. Det förefaller inte heller vara möjligt att med tillräcklig statistisk precision utifrån befintliga under- lag göra en sådan bedömning. Utredningen har i betänkandet vid ett flertal tillfällen betecknat studiehandledning på modersmålet som en av de viktigaste peda- gogiska interventionerna för nyanlända elever.30 Mot bakgrund av de utvärderingar som presenterats ovan och utredningens studiebesök i och intervjuer med kommunala och fristående skolors företrädare är utredningens ställningstagande att denna bedömning står sig. Det finns inget annat stöd i skolan som på samma sätt direkt adresserar de nyanlända elevernas största utmaning, nämligen avsaknad av kun- skaper i svenska språket och därigenom möjligheter att inte bara följa undervisningen och uppnå kunskapskraven, utan även ta del av övriga stödresurser som skolan kan och ska erbjuda.31 Utredningens iakttagelse från studiebesöken och intervjuerna är att i stort sett samtliga skolaktörer upplever studiehandledningen som ett väsentligt bidrag till elevernas kunskapsutveckling. Ingen kunde dock backa upp upplevelsen med några statistiska underlag, som påvisar sambandet mellan studiehandledning, kunskapsutveck- ling och studieresultat. Nyttan av studiehandledningen för elevernas studieresultat har inte ifrågasatts av någon. Tvärtom, de flesta efter- lyste mer tid och mer forskning om de bästa metoderna för att anord- na stödåtgärden. De intervjuade rektorernas perspektiv, som sam- manfattade klass- och ämneslärarnas erfarenheter, var i synnerhet viktigt i detta avseende. Perspektivet var odelat positivt, för att klass- och ämneslärarna, enligt rektorernas utsagor, såg nytta med 30Som tidigare uppmärksammats finns också en del icke-nyanlända elever som får studiehand- ledning på modersmålet. 31Givetvis är nyanlända elever en mycket heterogen grupp och vissa har andra svåra utma- ningar än språket att handskas med. Modersmålsundervisning, studiehandledning och studieresultat studiehandledningen och såg progressionen hos elever som hade stödet. Av den anledningen bedömer utredningen att stödåtgärden studie- handledning på modersmålet verkar ha hittat sin rättmätiga plats och fått bred acceptans i skolans värld. Dess existensberättigande ifråga- sätts inte och, såvitt utredningen erfar, pågår ingen diskussion i de skolformer utredningen har besökt om detta är något ”vi verkligen ska satsa på”. Dock framfördes kritik i vissa fall mot vilken utbildning och yrkeskompetens studiehandledarna hade, men kritiken var mer riktad mot avsaknad av tydliga befattningsbeskrivningar och kompetens- utvecklingsvägarna, än mot stödet i sig. De upplevda problemen ligger vidare mer på strukturell nivå: inga eller för få studiehand- ledare, yrkeskompetensen kan höjas betänkligt, för få resurser, för få timmar och osäkerhet om hur stödet mest effektivt ska anordnas. I jämförelsen med modersmålsundervisningen noterar utredning- en viss skillnad.