sou · H7B320 · 2019-04-29 00:00:00 — fall, tidsbegränsat bevis om spe- tidsbegränsad legitimation och, i 6Senaste lydelse 2016:161. ska i ärenden enligt 5 § första stycket1. utan föregående kontroll av yrkeskvalifikationerna meddela ett tidsbegränsat behörighetsbevis, eller2. efter att ha kontrollerat yrkeskvalifikationernaa) besluta att yrkesutövaren behöver genomgå ett lämplighetsprov, ellerb) meddela ett tidsbegränsat behörighetsbevis. cialistkompetens (tidsbegränsade behörighetsbevis). Giltighetstiden för ett sådant bevis får bestämmas till högst . förekommande fall, tidsbegränsat bevis om specialistkompetens (tidsbegränsade behörighetsbevis). Giltighetstiden för ett sådant bevis får bestämmas till högst . I andra fall än som avses i 4 § får med anledning av en förhandsunderrättelse kontrollera yrkesutövarens yrkeskvalifikationer innan han eller hon första gången börjar utöva yrket i . En sådan förhandskontroll får göras endast om syftet med kontrollen är att undvika att patienternas hälsa skadas allvarligt till följd av bristande yrkeskvalifikationer hos yrkesutövaren och om kontrollen inte går utöver vad som är nödvändigt för syftet. Första stycket gäller inte om förhandsunderrättelsen avser tillfällig yrkesutövning som undersköterska. ska i ärenden enligt 5 § 1. utan föregående kontroll av yrkeskvalifikationerna meddela ett tidsbegränsat behörighetsbevis, eller 2. efter att ha kontrollerat yrkeskvalifikationerna a) besluta att yrkesutövaren behöver genomgå ett lämplighetsprov, eller b) meddela ett tidsbegränsat behörighetsbevis. 7Senaste lydelse 2016:161. 8Senaste lydelse 2016:161. ska, efter an- ska, efter an- sökan av den som vill etablera sig sökan av den som vill etablera sig i , pröva yrkeskvalifika- i , pröva yrkeskvalifika- tionerna och övriga förutsätt- tionerna och övriga förutsätt- ningar för att få legitimation, ningar för att få legitimation eller bevis om specialistkompetens eller bevis om rätt att kalla sig specialist- Om har erkänt en yrkesutövares yrkeskvalifikationer, får myndigheten besluta att kontrollera yrkesutövarens språkkunskaper. Legitimation får inte meddelas om yrkesutövaren inte har för yrket nödvändiga kunskaper i svenska, danska eller norska språket. Den som har genomgått någon Den som har genomgått någon annan utbildning utomlands än annan utbildning utomlands än som avses i 5 kap. ska efter an- som avses i 5 kap. ska efter an- sökan få behörighetsbevis för ett sökan få legitimation eller annat yrke inom hälso- och sjukvården, behörighetsbevis, om han eller tandvården eller detaljhandeln med läkemedel för vilket det finns bestämmelser om legitimation eller annan behörighet i , om 1.har genomgått den kompletterande utbildning och fullgjort den praktiska tjänstgöring som behövs för att kunskaperna och färdigheterna ska motsvara de svenska kraven, 9Senaste lydelse 2016:161. 10Senaste lydelse 2016:161. 11Senaste lydelse 2016:161. 2.har för yrket nödvändiga kunskaper i svenska författningar, och 3.har för yrket nödvändiga kunskaper i svenska, danska eller norska språket. Legitimation får inte meddelas om förhållandena är sådana att legitimationen skulle ha återkallats enligt bestämmelserna i 8 kap. patientsäkerhetslagen (2010:659) om yrkesutövaren hade varit legitimerad. Avgift tas ut för prövning av ansökan enligt patientsäkerhetslagen (2010:659) eller enligt denna förordning i de fall som anges i tabellen. För ansökningsavgiftens storlek m.m. gäller 10–14 §§ avgiftsförordningen (1992:191), varvid följande avgiftsklasser ska tillämpas: Legitimation (ej tidsbegränsad) Kiropraktor, läkare, naprapat, psykolog eller Apotekare, arbetsterapeut, audionom, barn- morska, biomedicinsk analytiker, dietist, fysio- terapeut, logoped, optiker, ortopedingenjör, receptarie, röntgensjuksköterska, sjukhus- fysiker, sjuksköterska, tandhygienist eller Bevis om specialistkompetens (ej tidsbegränsat) Bevis om rätt att kalla sig specialistsjuksköterska 12Senaste lydelse 2016:161. Avgift tas ut för prövning av ansökan enligt patientsäkerhetslagen (2010:659) eller enligt denna förordning i de fall som anges i tabellen. För ansökningsavgiftens storlek m.m. gäller 10–14 §§ avgiftsförordningen (1992:191), varvid följande avgiftsklasser ska tillämpas: Legitimation (ej tidsbegränsad) Kiropraktor, läkare, naprapat, psykolog Apotekare, arbetsterapeut, audionom, barn- morska, biomedicinsk analytiker, dietist, fysio- terapeut, logoped, optiker, ortopedingenjör, receptarie, röntgensjuksköterska, sjukhus- fysiker, sjuksköterska, tandhygienist eller Bevis om specialistkompetens (ej tidsbegränsat) Bevis om rätt att kalla sig specialistsjuksköterska Bevis om rätt att använda yrkestiteln under- Denna förordning träder i kraft . 1.5Förslag till förordning om ändring i förordningen (2015:284) med instruktion för Härigenom föreskrivs att 6 § förordningen (2015:284) med instruktion för ska ha följande lydelse. ska, utöver vad ska, utöver vad som anges i andra författningar, som anges i andra författningar, 1. att ta fram och utveckla 1. att ta fram och utveckla statistik och register inom sitt statistik och register inom sitt 2. att besluta om tillhandahål- 2. att besluta om tillhandahål- lande och fördelning av platser lande och fördelning av platser som ingår i läkares vidareutbild- som ingår i läkares vidareutbild- ning och som anordnas med stat- ning och som anordnas med stat- liga medel, och 3. att tillhandahålla kompe- tenskriterier för yrket underskö- Myndigheten utför de uppgifter som följer av förordningen (2016:157) om erkännande av yrkeskvalifikationer. Myndigheten ska ansvara för en förteckning över personer som har fått ersättning enligt lagen (2012:663) om ersättning på grund av övergrepp eller försummelser i samhällsvården av barn och unga i vissa fall. Myndigheten ska även ersätta intyg som kommit bort och på begäran lämna den information till kommuner och myndigheter som följer av 17 § samma lag. Denna förordning träder i kraft . 13Senaste lydelse 2018:308. 1.6Förslag till förordning om ändring i förordningen (2016:157) om erkännande av yrkeskvalifikationer Härigenom föreskrivs att bilagan till förordningen (2016:157) om erkännande av yrkeskvalifikationer ska ha följande lydelse. FÖRTECKNING ÖVER BEHÖRIGA MYNDIGHETER FÖR REGLERADE YRKEN I I denna bilaga anges enligt 7 kap. 1 § de myndigheter som är behöriga myndigheter för reglerade yrken i . m)optiker, n)ortopedingenjör, o)psykolog, p)psykoterapeut, q)receptarie, r)röntgensjuksköterska, s)sjukhusfysiker, t)sjuksköterska, u)specialistsjuksköterska, v)tandhygienist, w)tandläkare, x)specialisttandläkare, och y)yrkesverksamhet inom den sociala barn- och ungdomsvården, , i fråga om FÖRTECKNING ÖVER BEHÖRIGA MYNDIGHETER FÖR REGLERADE YRKEN I I denna bilaga anges enligt 7 kap. 1 § de myndigheter som är behöriga myndigheter för reglerade yrken i . m)optiker, n)ortopedingenjör, o)psykolog, p)psykoterapeut, q)receptarie, r)röntgensjuksköterska, s)sjukhusfysiker, t)sjuksköterska, u)specialistsjuksköterska, v)tandhygienist, w)tandläkare, x)specialisttandläkare, y)undersköterska, och z)yrkesverksamhet inom den sociala barn- och ungdomsvården, , i fråga om Denna förordning träder i kraft . 2Uppdraget och dess genomförande Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att föreslå hur yrket undersköterska kan regleras i syfte att öka kvaliteten och säkerheten i hälso- och sjukvården och omsorgen (dir. 2017:103). I uppdraget ingår att göra en kartläggning för att bl.a. kunna redovisa hur yrkesrollen skiljer sig mellan den landstingsfinansierade hälso- och sjukvården och den kommunalt finansierade vården och omsorgen, framför allt beträffande eget ansvar, självständighet i yrket och betydelse för patientsäkerheten. Utredaren ska vidare föreslå en ändamålsenlig reglering för yrkesgruppen undersköterska, dvs. att yrkesgruppen ska omfattas antingen av bestämmelserna om legitimation, skyddad yrkestitel eller någon annan form av reglering. Inom ramen för uppdraget ska utredaren ha en nära dialog med Kommuner och Landsting (SKL), företrädare för arbetstagarorganisationer och övriga berörda aktörer. Direktiven har bilagts betänkandet (bilaga 1). Utredningen har till sin hjälp haft experter och sakkunniga från SKL, , , Vårdföretagarna, . Utredningen har dessutom haft hjälp av en referensgrupp som bestått av företrädare för , , , , SKPF Pensionärerna och yrkesföreningen och specialistundersköterskor. Under uppdragets gång har utredaren och sekretariatet haft 8 sammanträden med experter och sakkunniga samt 5 sammanträden med Uppdraget och dess genomförande Utredningen har samrått med och med anledning av myndigheternas respektive uppdrag, se kapitel 9. Möte har även hållits med representanter för och i syfte att förankra utredningens uppdrag. Inom ramen för utredningens kartläggning har ett antal besök skett hos kommuner, landsting och privata utförare av offentligt finansierade tjänster, se kapitel 7. Utredaren och sekretariatet har även besökt och för att ta del av erfarenheter av att reglera motsvarande yrkesgrupper – närvårdare och helsefagarbeider – se avsnitt 4.5. I syfte att inhämta synpunkter från privata tjänsteutförare har utredningen träffat Vårdföretagarnas nätverk för äldreomsorg, sjukvård och individ- och familjeomsorg. Utredningen har även träffat representanter för flera privata utförare av vård och omsorg. Utredningen har träffat regionala samordnare och ordföranden i Vård- och Omsorgscollege samt styrelsen för för medicinskt ansvariga sjuksköterskor och medicinskt ansvariga för rehabilitering MAS-MAR.1 Vidare har utredaren träffat för socialchefer, för primärvård och äldreomsorg och Beredningen för socialpolitik och individomsorg. Möten har också hållits med flera pågående och avslutade utredningar, däribland utredningen utveckling för god och nära vård, Valideringsdelegationen och utredningen socialtjänst. För att få närmare kunskap om hur huvudmännen arbetar med att validera kompetens har utredningen bl.a. besökt Validering Väst, och Validering . Utöver ovanstående aktörer har utredningen även mött företrädare för Arbetsförmedlingen, , Myndigheten för , Försvarsmakten och Föreningen samt deltagit i flera konferenser, bl.a. Hälso- och sjukvårdsdagen för undersköterskor i där cirka 900 undersköterskor deltog. Utredningen har låtit anlita analys- och undersökningsföretaget för att genomföra en enkätundersökning bland undersköterskor, se kapitel 5. Utredningen har också anlitat med underleverantören för hjälp med att bättre analysera de samhällsekonomiska konsekvenser som förslagen kan medföra. 1Vård- och omsorgscollege är certifierad samverkan mellan arbetsgivare, fackliga organisationer och utbildningar. Uppdraget och dess genomförande Utredningen har blivit uppvaktad av företrädare för Nationella kompetensrådet NKR och SKL:s nationella nätverk funktionshinder med anledning av de eventuella konsekvenser som de ser för bl.a. personal inom funktionshinderområdet. Använda begrepp och definitioner När ordet undersköterska används i betänkandet avses personer som har examen från gymnasieskolans vård- och omsorgsprogram eller motsvarande tidigare gymnasieprogram eller godkänd utbildning i vård- och omsorgsprogrammets yrkesämnen inom vuxenutbildningen. Inom ramen för Vård- och omsorgscollege har parterna kommit överens om att vårdbiträdesutbildning motsvarar fastslagna kurser om 800 gymnasiepoäng. I de samtal som utredningen fört med olika verksamhetsföreträdare har emellertid gruppen vårdbiträden även omfattat personer som antingen helt saknar vård- och omsorgsutbildning eller som har utbildning men inte når nivån för undersköterska. I betänkandet är det denna definition av gruppen vårdbiträde som används. Utredningen har valt att använda benämningen ”landsting” i texter där dessa generellt beskrivs som exempelvis huvudmän för hälso- och sjukvård. Samtliga landsting har på egen hand valt att ändra benämningen till ”region”. En statlig utredning, , föreslog att den officiella benämningen fr.o.m. ska vara regioner men den officiella benämningen är fortfarande landsting.2 När ett enskilt landsting beskrivs används dock den benämning som det själv har valt, exempelvis . 2SOU 2018:10 Myndighetsgemensam indelning – samverkan på regional nivå. 3Tidigare och pågående utredningar av betydelse för uppdraget Det finns flera tidigare och pågående statliga utredningar vars uppdrag och förslag har relevans för den här utredningens uppdrag. De har handlat om yrkesrollen undersköterska, kompetenskrav, utbildningar inom vård och omsorg samt uppdrag av mer strukturell karaktär som exempelvis den pågående omstruktureringen av hälso- och sjukvården vilken kan påverka undersköterskans yrkesroll. Nedan följer en kort redogörelse för utredningar vars förslag eller kartläggningar vi bedömer har relevans för uppdraget. Utredningen har beaktat inför redogörelsen men funnit att varken uppdraget eller förslagen i betänkandet inverkar på yrket undersköterska.1 3.1Utredningar som har inverkan på undersköterskeyrkets karaktär Följande utredningar har bidragit till att förtydliga behovet av att fastställa vilken kompetens som en undersköterska bör ha. Flera av de lagda förslagen har omhändertagits av regeringen. Uppdraget innebär att se över assistansersättningen i socialförsäkringsbalken (SFB) och delar av lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). Till hör tre tilläggsdirektiv: Dir. 2017:92, 2017:120 samt 2018:35. Utredningen lämnade sitt slutbetänkande Översyn av insatser enligt LSS och assistansersättningen (SOU 2018:88) . och pågående utredningar av betydelse för uppdraget Utredningen i äldreomsorg hade uppdraget att lämna förslag på en nationell strategi för kompetensförsörjning inom den kommunalt finansierade vården och omsorgen om äldre kvinnor och män.2 I uppdraget ingick också att ge förslag på utformning av enhetliga kriterier för yrkeskompetens, kompetensintyg samt yrkesbenämningar för omvårdnadspersonal som arbetar inom kommunernas vård och omsorg om äldre. De förslag som lämnades tog ett helhetsgrepp om omsorgspersonalen och därmed också yrkesgruppen undersköterska.3 Utredningen i äldreomsorg föreslog bl.a. ett nytt yrke, äldreassistent, att en lägsta nivå på kompetens för personal inom vård och omsorg om äldre borde läggas fast samt förslag på elva nationella yrkeskrav inom olika kompetensområden. Kompetenskraven föreslogs i betänkandet att bli reglerade i en ny lag som innebar att den som inte hade sådan kompetens inte fick arbeta ensam. Lagen omfattade inte serviceuppgifter. Det föreslogs vidare att skulle precisera yrkeskraven i föreskrift och även utforma nationella kriterier för specialistkompetens för fyra specialiseringar på eftergymnasial nivå. Utredningen i äldreomsorg föreslog också att validering skulle kunna ske mot de av preciserade yrkeskraven. Enligt förslaget skulle kommunerna ansvara för att godkänna och styrka att en person hade kompetens motsvarande de föreslagna yrkeskraven samt för att utfärda kompetensbevis. Förslagen remitterades men föranledde inga lagstiftningsåtgärder. 3SOU 2008:126, I den äldres tjänst. Äldreassistent – ett framtidsyrke. och pågående utredningar av betydelse för uppdraget 3.1.2Utredningen om nationell kvalitetsplan för äldreomsorgen Utredningen om nationell kvalitetsplan skulle ta fram förslag till en nationell kvalitetsplan för äldreomsorgen.4 Uppdraget redovisades och det föreslogs bl.a. att undersköterska ska bli ett legitimationsyrke. Förslaget avsåg undersköterskor inom hälso- och sjukvården. Det föreslogs vidare att regeringen skulle tillsätta en utredning för att ytterligare överväga utformning, genomförande och ekonomiska konsekvenser av införandet av legitimation för yrkesgruppen.5 Utredningen om nationell kvalitetsplan för äldreomsorgen bedömde bl.a. att en legitimation skulle främja både patientsäkerheten inom hälso- och sjukvården och god kvalitet i äldreomsorgen, bidra till att yrket skulle bli mer attraktivt samt att organisation och arbete skulle främjas av att befogenhet och ansvar för yrkesgruppen undersköterska blir lagfästa. Frågan om validering berördes också i betänkandet och utredaren bedömde att det var angeläget att utveckla ett nationellt valideringssystem. Regeringen tillsatte en särskild utredare för att reglera yrket undersköterska vilket är föreliggande utredning.6 hade uppdraget att analysera och föreslå åtgärder för att alla ungdomar ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning och därmed få de kunskaper som behövs såväl i arbetslivet som för fortsatta studier.7 I betänkandet som redovisades föreslogs införande av en undersköterskeexamen för elever som fullföljt en utbildning på vård- och omsorgsprogrammet.8 bedömde att det kunde ge utbildningen och yrkesområdet 5SOU 2017:21, Läs mig! Nationell kvalitetsplan för vård och omsorg om äldre personer. 2015:31, tilläggsdir. 2015:82 och 2015:141. 8SOU 2016:77, En gymnasieutbildning för alla – åtgärder för att alla unga ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning. och pågående utredningar av betydelse för uppdraget ökad tydlighet och status. Vidare ansågs att det borde övervägas om en yrkesexamen från vård- och omsorgsprogrammet skulle benämnas undersköterskeexamen även inom vuxenutbildningen. fick i regleringsbrev uppdraget att föreslå en undersköterskeexamen inom såväl gymnasieskolan som inom vuxenutbildning. Uppdraget redovisades , se vidare kapitel 9. 3.1.4Utredningen nationell samordnare för effektivare resursutnyttjande inom hälso- och sjukvården Regeringen tillsatte en nationell samordnare för effektivare resursutnyttjande inom hälso- och sjukvården och vars uppdrag var att analysera hur hälso- och sjukvården kunde använda professionernas resurser på ett mer ändamålsenligt och effektivt sätt.9 Uppdraget redovisades i januari 2016.10 Samordnaren konstaterade att en omfattande strukturreform behövdes i vilken primärvården skulle representera den första linjen i hälso- och sjukvården. Huvudmännen ansågs behöva ta ett gemensamt ansvar för den gränsöverskridande hälso- och sjukvården i högre utsträckning. I betänkandet redogjordes för olika trender inom som en ökad ”akademisering” av omvårdnaden. Med detta menades att sjuksköterskor i den landstingsdrivna hälso- och sjukvården i ökande omfattning fick utföra basala omvårdnadsinsatser. Orsaken var att antalet sjuksköterskor hade ökat som antalet undersköterskor minskat. Samordnaren bedömde att en förändrad mix mellan vårdens yrkesgrupper kunde generera ökad effektivitet på enhetsnivå men att en sådan förändring i arbetssätt försvårades av att yrkesutbildningarna till bl.a. undersköterska varierade kraftigt mellan olika skolor. Det blev därför svårt att avgöra vilken kompetens undersköterskorna hade. 10SOU 2016:2, Effektiv vård. och pågående utredningar av betydelse för uppdraget Ett av utredningens förslag handlade om att skulle få uppdraget att fastställa nationella kompetenskrav för undersköterskor och vårdadministratörer. Den nationella samordnaren bedömde att arbetet med förändringar i personalmixen skulle underlättas om det förelåg en form av standardisering och samordning av utbildningarna. Vidare påtalade samordnaren att det vore önskvärt med en nationell standard som ”garanterade” viss typ av kompetens, oberoende av var utbildningen ägt rum och att en sådan ”standardisering” skulle kunna höja yrkets status. Enligt vad utredningen har erfarit var en övervägande majoritet av remissinstanserna positiva till förslaget. fick regeringens uppdrag att föreslå nationella kompetenskrav för yrket undersköterska samt beskriva vilka författningsändringar som krävs för att kompetenskraven ska kunna fastställas i föreskrift. Uppdraget redovisades , se vidare kapitel 9. gav regeringen en särskild utredare uppdraget att utveckla och arbeta vidare enligt förslagen om omstruktureringen av hälso- och sjukvården och med fokus på primärvården. Utredningen antog namnet Samordnad utveckling för god och nära vård och ska slutredovisa sitt uppdrag , se vidare avsnitt 3.2.1. 3.2Utredningar som har inverkan på förutsättningarna för yrket undersköterska Dessa utredningar har pågående eller precis avslutade uppdrag som kan komma att påverka yrkesgruppen undersköterska i deras utbildning eller yrkesutövning. och pågående utredningar av betydelse för uppdraget 3.2.1Utredningen utveckling för god och nära vård Utredningen utveckling för god och nära vård handlar om att utifrån förslagen i betänkandet Effektiv vård (SOU 2016:2), stödja landsting, berörda myndigheter och organisationer i arbetet med att samordnat utveckla en modern, jämlik, tillgänglig och effektiv hälso- och sjukvård med fokus på primärvården.11 Utredningens förslag ska tydliggöra primärvårdens uppdrag och skapa förutsättningar för en stark och likvärdig primärvård i hela . Två delbetänkanden har lämnats och förslagen har tillsammans med förslagen i betänkandet Effektiv vård lagt grunden för den pågående primärvårdsreformen. Det första delbetänkandet lämnades till regeringen . 12 I betänkandet lades förslag fram om en förstärkt vårdgaranti liksom en gemensam målbild för omstruktureringen av hälso- och sjukvården med primärvården som bas. Utredningen utveckling för god och nära vård föreslog vidare en färdplan för den samordnade omställningen till en modern, jämlik, tillgänglig och effektiv vård med fokus på primärvården i syfte att uppnå målbilden. beslutade att anta förslagen i en proposition med utgångspunkt i det första delbetänkandet.13 Utredningen utveckling för god och nära vård föreslog i sitt andra delbetänkande att primärvårdens uppdrag tydligt ska markera att primärvården är första vårdnivån.14 Förslagen i betänkandet avser att skapa förutsättningar för en stark och likvärdig primärvård i hela . Primärvårdens grunduppdrag föreslås innebära att landstingen och kommunerna, inom ramen för sitt hälso- och sjukvårdsansvar, bl.a. ska säkerställa att primärvården särskilt tillhandahåller kompetenser och hälso- och sjukvårdstjänster som av kvalitets- eller effektivitetsskäl inte kräver särskilda tekniska resurser eller annan specialistkompetens. I betänkandet görs bedömningen att det breda uppdraget ställer särskilda krav på kompetens hos de som verkar där. Utredningen utveckling för god och nära vård fick i tillläggsdirektiv även i uppdrag att lämna förslag om hur samverkan mellan primärvården och den kommunala hälso- och sjukvården och 2017:24 samt tilläggsdir. 12SOU 2017:53, God och nära vård – En gemensam färdplan och målbild. 2017/18:83, Styrande principer inom hälso- och sjukvården och en förstärkt vårdgaranti. 14SOU 2018:39, God och nära vård. och pågående utredningar av betydelse för uppdraget omsorgen kan underlättas och hur gränssnittet mellan dessa verksamheter bör se ut. Uppdraget ska slutredovisas . tillsatte regeringen en särskild utredare med uppdrag att göra en översyn av socialtjänstlagen och vissa av uppgifter.15 Syftet med uppdraget är att utforma en socialtjänst som bidrar till social hållbarhet med individen i fokus och som med ett förebyggande perspektiv ger människor lika möjligheter och rättigheter. Utredaren ska bl.a. se över och lämna förslag beträffande uppdrag, tillgången till en jämlik, jämställd och likvärdig socialtjänst, en hållbar socialtjänst som främjar långsiktigt strukturellt förebyggande arbete och minskar behovet av individuella insatser samt socialtjänstlagens struktur och konstruktion. Utredningen överlämnade ett delbetänkande som bl.a. visade på möjligheter med att arbeta förebyggande.16 Uppdraget ska slutredovisas . hade i uppdrag att undersöka behovet av förändringar i regleringen av vuxenutbildningen och huvudsakligen när det gällde vuxenutbildning (komvux) och särskild utbildning för vuxna (särvux).17 lämnade sitt betänkande i september 2018.18 Ett av förslag gällde ändringar i skollagen om att urvalsreglerna till komvux på gymnasial nivå ändras så att det är den med minst utbildning som automatiskt ska ha förtur vid urval, utan individer med störst behov av utbildningen.19 Den