sou · H7B360 · 2019-12-13 00:00:00 — skyldighet bör därför omfatta såväl , som utländska resolutionsmyndig- heter. 10.5Ingripande genom ett särskilda likviditetskrav Utredarens förslag: beslut om ett särskilt likviditetskrav ska inte längre täcka de risker som ett institut utsätter det finansiella systemet för. Innehållet i direktivet: I artikel 105 har kravet i punkten d om att beakta systemrelaterade likviditetsrisker som hotar de finansiella marknaderna i den berörda medlemsstaten när lämplig nivå på likvi- ditetskraven fastställts tagits bort. Skälen för utredarens förslag: Artikel 105 har tidigare genom- förts i 2 kap. 2 § tillsynslagen. Mot bakgrund av att artikel 105 d har tagits bort ska beslut om särskilda likviditets- krav inte längre täcka de risker som ett institut utsätter det finan- siella systemet för. Ett beslut om särskilt likviditetskrav ska dock kunna fattas om det är nödvändigt för att täcka de likviditetsrisker som ett institut är eller kan bli exponerat för (jfr prop. 2013/14:228 s. 230). Utredarens förslag: Lagändringarna i fråga om hantering av ränte- risk som följer av verksamhet utanför handelslagret ska träda i kraft och i fråga om ingripande och restriktioner om bruttosoliditetsbufferten inte uppfylls ska träda i kraft . Lagändringarna i övrigt ska träda i kraft . Innehållet i direktivet: Av artikel 2 i ändringsdirektivet avseende kapitaltäckningsdirektivet framgår att medlemsstaterna ska tillämpa bestämmelserna i direktivet . De bestämmelser som är nödvändiga för att iaktta ändringarna i artiklarna 84, 98.5 och 98.5a i ursprungsdirektivet ska dock tillämpas och de bestämmelser som är nöd- vändiga för att iaktta ändringarna i artiklarna 141b, 141c och 142.1 i ursprungsdirektivet ska tillämpas . Utredarens bedömning: Varken artikel 98.5 eller 98.5a i ur- sprungsdirektivet föranleder några åtgärder i lag. Lagändringar i LBF och LVM föreslås dock genomföra artikel 84 i fråga om hantering av ränterisk som följer av verksamhet utanför handelslagret. Dessa bör träda i kraft . Det nya 8 a kap. buffertlagen avseende ingripande och restriktioner om bruttosoliditetsbufferten inte upp- fylls, som genomför artiklarna 141b, 141c och ändringarna i 142.1, bör vidare träda i kraft . Övriga lagändringar bör träda i kraft . Godkännande av finansiella holdingföretag och blandade finansiella holdingföretag Utredarens förslag: och blandade finansiella holdingföretag som redan fanns får fortsätta verksamheten, men ska ansöka om godkännande eller undantag från kravet på godkännande enligt 1 a kap. samma lag. Innehållet i direktivet: Enligt artikel 159a ska finansiella moder- holdingföretag och blandade finansiella moderholdingföretag som redan fanns ansöka om godkännande i enlighet med artikel 21a . Om ett finansiellt holdingföretag eller ett blandat finansiellt holdingföretag underlåter att ansöka om godkännande ska lämpliga åtgärder vidtas enligt artikel 21a.6. ska de behöriga myn- digheterna ha alla de nödvändiga tillsynsbefogenheter som tilldelats dem genom direktivet med avseende på finansiella holdingföretag eller blandade finansiella holdingföretag som omfattas av godkännande i enlighet med artikel 21a vid tillämpning av gruppbaserad tillsyn. Skälen för utredarens bedömning: Övergångsbestämmelserna i ändringsdirektivet ger finansiella holdingföretag och blandade finan- siella holdingföretag som vid ikraftträdandet av direktivet redan fanns extra tid på sig för att ansöka om godkännande. Det anges emellertid inte om ska gälla för att ansöka om undantag från kravet på godkännande. Eftersom sådana ansökningar har ett nära samband med varandra är det naturligt att tidpunkten för när dessa ska vara gjorda överensstämmer. Avsikten torde inte ha varit att dessa ska behandlas olika. Det bör därför införas en övergångsbestämmelse som ger finansiella holdingföretag och blandade finansiella holdingföretag som redan fanns möjlighet att avvakta med ansök- ningar om godkännande och undantag från kravet på godkännande till . Aktuella finansiella holdingföretag och blandade finansiella hol- dingföretag tillåts därmed fortsätta sin verksamhet under ytterligare även utan att en ansökan om godkännande har gjorts. Om en ansökan därefter inte vidtas kan tillämpa bestäm- melserna om ingripande i 8 kap. 2 och 2 a §§. Det förhållandet att holdingföretagen medges för att ansöka om godkännande inverkar emellertid i sig inte på tillsyn på grupp- nivå. har därmed även möjlighet att använda sig av de nödvändiga tillsynsbefogenheter som finns i tillsynslagen med avseende på dessa företag. Utredarens förslag: Grupper från tredjeland, som bedrev verk- samhet via fler än ett institut i EU och som hade ett totalt värde av tillgångar på 40 miljarder eller mer , ska uppfylla kraven på ett, eller i undantagsfall två, intermediära moderföretag i 7 kap. 4–6 §§ tillsynslagen . Innehållet i direktivet: Grupper från tredjeland som bedriver verk- samhet via fler än ett institut i unionen och som har ett totalt värde av tillgångar på eller mer ska enligt artikel 21b.8 ha ett intermediärt moderföretag inom EU eller, om förutsättningarna för det är uppfyllda, två intermediära moder- företag inom EU . Skälen för utredarens bedömning: Grupper från tredjeland som redan i samband med direktivets ikraftträdande bedrev sådan verk- samhet som kräver ett, eller i undantagsfall två intermediära holding- företag, tillåts extra tid för att säkerställa att kraven i sådan del är upp- fyllda. Det bör framgå av övergångsbestämmelserna till tillsynslagen. 12 Nya begrepp och definitioner 12.1Nedskrivningsbar skuld, kvalificerad skuld och efterställda kvalificerade instrument Utredarens förslag: Nedskrivningsbara skulder ersätter termen kvalificerade skulder för skulder som inte är undantagna från ned- skrivning. Termen kvalificerade skulder ska i stället avse de ned- skrivningsbara skulder som får användas för att uppfylla kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder. Efterställda kvalificerade instrument avser kvalificerade skulder som får användas för att uppfylla nivåkraven på efterställning genom samma hänvisning till tillsynsförordningen som i ändringsdirektivet. Innehållet i direktivet: Enligt ändringen av artikel 2.1.71 ska beteck- ningen på det som tidigare benämnts kvalificerade skulder ändras till nedskrivningsbara skulder. Begreppet kvalificerade skulder ska i stället enligt artikel 2.1.71a definieras som nedskrivningsbara skulder som uppfyller villkoren i artikel 45b eller, i tillämpliga fall, artikel 45f.2a i detta direktiv samt supplementärkapitalinstrument som uppfyller villkoren i artikel 72a.1 b i tillsynsförordningen. Enligt artikel 2.1.71b ska efterställda kvalificerade instrument avse instrument som uppfyller alla villkoren i artikel 72a i tillsynsförordningen med undantag för artikel 72b.3–5 i samma förordning. Undantaget avser resolutions- myndighetens möjlighet att tillåta andra skulder som kvalificerade instrument än de som uppfyller artikel 72a i tillsynsförordningen. Nya begrepp och definitioner Skälen för utredarens förslag Enligt 2 kap. 2 § är kvalificerade skulder de som inte är uttryckligen undantagna från nedskrivning. De skulder som ett företag får uppfylla minimikravet på kapitalbas och kvalificerade skulder med kallas med- räkningsbara kvalificerade skulder. Enligt den nya ordningen ska skul- der som inte är undantagna från nedskrivning kallas nedskrivningsbara skulder. Skulder som når kvalificeringskraven för att användas till att uppfylla kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder ska heta kvalifi- cerade skulder. Ändringen genomförs i lag. Den nya definitionen av kvalificerade skulder kan jämföras med vad som kallas medräkningsbara skulder, det vill säga sådana skulder som utöver kapitalbas får räknas som en skuld för att uppfylla kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder (eng. MREL). Genomförandet föreslås genom relevanta paragrafer i 4 a kap. Hit räknas också den delen av supplementärkapitalinstrument som uppfyller villkoren artikel 72a.1.b tillsynsförordningen. Definitionen ska framgå av lag. Med termen efterställda kvalificerade instrument avses kvalificerade skulder som får användas av resolutionsenheter för att uppfylla direktivets nya krav på efterställning, se avsnitt 14.8 och 14.9. Riks- gäldskontoret kan enligt artikel 72b.3–5 tillsynsförordningen tillåta att skulder som inte uppfyller förordningens förutsättningar ändå ska räknas som en kvalificerad skuld. De senare omfattas uttryck- ligen inte av definitionen. Definitionen ska framgå av lag. Nya begrepp och definitioner Utredarens förslag: En resolutionsenhet ska avse en juridisk person för vilken en resolutionsplan anger en resolutionsåtgärd. En resolutionsgrupp ska bestå av en resolutionsenhet och de av dess dotterföretag som omfattas av samma resolutionsgrupp enligt resolutionsplanen och som inte själv är en resolutionsenhet eller ett dotterföretag till en annan resolutionsenhet. Innehållet i direktivet: Krishanteringsdirektivet ska möjliggöra reso- lutionsstrategier med såväl en enda ingångspunkt som med flera ingångspunkter. Strategin med en enda ingångspunkt innebär att kon- cernen typiskt sätt utgör en resolutionsgrupp och att resolutions- gruppen sätts i resolution genom att resolutionsåtgärder tillämpas på resolutionsenheten, normalt moderföretaget. Enligt resolutionsstra- tegin med flera ingångspunkter kan koncernen utgöras av flera reso- lutionsgrupper med var sin resolutionsenhet. En resolutionsenhet är enligt artikel 2.1.83a antingen en juridisk person som är etablerad i EU för vilken koncernresolutionsplanen föreskriver resolutionsåtgärder, eller ett institut som inte utgör en del av en koncern men där den individuella resolutionsplanen före- skriver resolutionsåtgärder. En resolutionsgrupp består enligt artikel 2.1.83b av en resolutions- enhet och dess dotterföretag, under förutsättning att dotterföretagen inte själva är resolutionsenheter eller dotterföretag till andra resolu- tionsenheter eller är juridiska personer som har sitt säte i ett tredjeland och som inte ingår i resolutionsgruppen i enlighet med resolutions- planen och deras dotterföretag (det vill säga det kan inte vara dotter- företag till dotterföretag i tredje land som inte ingår i resolutions- gruppen). För att ett dotterföretag i tredjeland ska kunna bli föremål för ett krav på kapitalbas och kvalificerade skulder krävs särskilda arrangemang för samarbete och samordning (se artikel 12.1 d och 3 c och artikel 45f.1 sista stycket). Vilka dotterföretag som ska uppfylla krav på kapitalbas och kvalificerade skulder framgår av artikel 45f.1. Se även avsnitt 14.3 nedan. En resolutionsgrupp kan enligt definitionen också vara ett kredit- institut som är permanent underställt ett centralt organ och själva det centrala organet om minst ett av dessa kreditinstitut eller det Nya begrepp och definitioner centrala organet är en resolutionsenhet, tillsammans med deras respektive dotterföretag. Skälen för utredarens förslag: Begreppen är centrala för bestäm- melserna om kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder. Ett företag som enligt resolutionsplanen i händelse av fallissemang ska tas om hand genom tillämpning av en resolutionsåtgärd ska kallas resolutionsenhet. Ett institut som inte ingår i en resolutionsgrupp är således också en resolutionsenhet, se avsnitt 12.3 och 14.2. En reso- lutionsenhet kan tillsammans med ett dotterföretag utgöra en reso- lutionsgrupp. Dotterföretagets krav på kapitalbas och kvalificerade skulder utgörs till största delen av en skuld till resolutionsenheten. Definitionerna av resolutionsenhet och resolutionsgrupp ska framgå av lag. I enlighet med motiveringen under avsnitt 12.3 nedan föreslås inget genomförande av definitionen av en resolutionsgrupp som består av ett centralt organ som resolutionsenhet med underliggande kreditinstitut. 12.3.1Omfattade företag och grupper Utredarens förslag: Globalt systemviktigt institut definieras genom hänvisning till artikel 4.1.133 i tillsynsförordningen. Globalt systemviktigt institut hemmahörande utanför EU defi- nieras genom hänvisning till artikel 4.1.134 i tillsynsförordningen. Europeiskt systemviktig resolutionsenhet är en resolutionsenhet som inte omfattas av artikel 92a i tillsynsförordningen och som enskilt eller, om den ingår i en resolutionsgrupp, samlat har till- gångar som överskrider motsvarande . Nationellt systemviktig resolutionsenhet är en resolutionsenhet som enligt beslut av ska omfattas av de bestäm- melser som avser en europeiskt systemviktig resolutionsenhet. definieras genom hänvisning till arti- kel 4.1.135 i tillsynsförordningen. Utredarens bedömning: Det saknas tillräckliga skäl att införa krishanteringsdirektivets bestämmelser om centrala organ. Nya begrepp och definitioner Innehållet i direktivet: Ett globalt systemviktigt institut är enligt artikel 4.1.133 i tillsynsförordningen ett globalt systemviktigt institut fastställt i enlighet med artikel 131.1 och 131.2 i kapitaltäcknings- direktivet. Ett globalt systemviktigt institut kan enligt artikel 131.1 a och b vara både en koncern och ett enskilt institut. Enligt artikel 4.1.134 i tillsynsförordningen är ett globalt system- viktigt institut hemmahörande utanför EU en globalt systemviktig bankgrupp eller bank som inte är ett globalt systemviktigt institut och som anges i den förteckning över globala systemviktiga banker som offentliggörs och regelbundet uppdateras av Rådet för finansiell stabilitet (FSB). Artikel 45c.5 innehåller särskilda bestämmelser för en resolu- tionsenhet som inte omfattas av artikel 92a i tillsynsförordningen och som ingår i en resolutionsgrupp vars sammanlagda tillgångar överstiger . Enligt artikel 45c.6 kan resolutionsmyndigheten, efter samråd med den behöriga myndigheten, besluta att tillämpa de krav som fastställs i artikel 45c.5 på en resolutionsenhet som inte omfattas av artikel 92a i tillsynsförordningen och som ingår i en resolutions- grupp vars sammanlagda tillgångar understiger , förutsatt att resolutionsenheten bedömts utgöra en sannolik system- risk i händelse av fallissemang. När resolutionsmyndigheten fattar ett sådant beslut ska den även beakta a)förekomsten av insättningar och avsaknaden av skuldinstrument, i finansieringsmodellen, b)i vilken utsträckning tillgången till kapitalmarknaderna för kvali- ficerade skulder är begränsad, samt c)i vilken utsträckning resolutionsenheten är beroende av kärn- primärkapital för att uppfylla det kravet på kapitalbas och kvali- ficerade skulder på resolutionsgruppsnivå på konsoliderad basis. är enligt artikel 4.1.135 tillsynsförordningen dotterföretag som på individuell nivå eller gruppnivå antingen inne- har av det ursprungliga moderföretagets konso- liderade riskvägda tillgångar, genererar av det ursprungliga moderföretagets totala rörelseintäkter eller vars totala exponeringsmått för bruttosoliditetsgraden enligt artikel 429.4 i till- synsförordning utgör av det ursprungliga moder- Nya begrepp och definitioner företagets konsoliderade totala exponeringsmått för bruttosolidi- tetsgraden. Vid bestämning av det större dotterföretaget ska, i de fall där artikel 21b.2 i krishanteringsdirektivet är tillämplig, de två inter- mediära mellanvarande moderföretagen inom EU räknas som ett enda dotterföretag på grundval av deras konsoliderade situation. Skälen för utredarens förslag och bedömning Globalt systemviktiga institut, på engelska Global Systemically Important (G-SII), ska uppfylla det minimikrav på total förlustabsorberingsförmåga (Total Loss Absorbing Capacity, TLAC) som anges artikel 92a i tillsynsförordningen. Är det en resolutions- enhet som omfattas av resolutionsplanering, kan TLAC-kravet komma att kompletteras med ett krav på kapitalbas och kvalificerade skulder. Definitionen bör därför framgå av lag. Globalt systemviktigt institut utanför EU Globalt systemviktigt institut hemmahörande utanför EU omfattas inte av krishanteringsdirektivets nya definitioner. I artikel 45d finns emellertid bestämmelser om krav på kapitalbas och kvalificerade skulder avseende stora dotterföretag till sådana institut, se defini- tionen av större dotterbolag nedan, som genomförs i svensk rätt. Artikel 45c.5 innehåller särskilda bestämmelser för en resolutions- enhet som inte omfattas av artikel 92a i tillsynsförordningen och som ingår i en resolutionsgrupp vars sammanlagda tillgångar över- stiger . Utredningen föreslår att denna typ av resolutionsenhet får en beteckning och en definition i lag att hänvisa till för att underlätta för läsaren och lagens struktur. I direktivet före- kommer begreppet toppnivåbanker, på engelska ”top-tier banks”, för dessa resolutionsenheter (se skäl 10). Kriterierna är genom direk- tivet bestämda på EU-nivå. Benämningen som ska framgå av lag föreslås därför i linje med definitionen av ett globalt systemviktigt Nya begrepp och definitioner institut vara en europeiskt systemviktig resolutionsenhet. Begreppet resolutionsenhet tydliggör vad beteckningen avser, nämligen ett företag som kan vara både ett institut eller något annat av de företag som avses i 1 kap. 1 § första stycket 2, men som har det gemensamt att de alla kan vara resolutionsenhet. I enlighet med den argumen- tation som förs i avsnitt 14.2 ska en europeiskt systemviktig resolu- tionsenhet även avse en resolutionsenhet som är ett institut och som inte ingår i en resolutionsgrupp, men som har tillgångar som över- stiger . Ett sådant synsätt överensstämmer även med definitionen av ett globalt systemviktigt institut som kan vara både en koncern och ett enskilt institut, se ovan. Definitionen ska framgå av lag. I artikel 45c.6 finns förutsättningarna för att besluta att tillämpa kra- ven i artikel 45c.5 på en resolutionsenhet som inte omfattas av artikel 92a i tillsynsförordningen och som ingår i en resolutionsgrupp vars sammanlagda tillgångar understiger , förutsatt att resolutionsenheten bedömts utgöra en sannolik systemrisk i hän- delse av fallissemang. Förutsättningarna för ett sådant beslut, som ska kunna tas av efter samråd med Finansinspek- tionen, föreslås genomföras genom 4 kap. 4 §, se avsnitt 14.2. Till skillnad mot en europeiskt systemviktig resolutionsenhet har direk- tivet lagt bedömningen på nationell nivå. I förenlighet med resone- manget ovan föreslås denna typ av resolutionsenhet kallas en natio- nellt systemviktig resolutionsenhet. I enlighet med vad som anförs beträffande europeiskt systemviktiga resolutionsenheter ovan och den argumentation som förs i avsnitt 14.2, ska även en nationellt systemviktig resolutionsenhet som inte ingår i en resolutionsgrupp omfattas. Definitionen ska framgå av lag. I artikel 45d.2. i krishanteringsdirektivet får definitionen av större dotterföretag betydelse för att bestämma krav på kapitalbas och kvalificerade skulder för ett dotterföretag inom EU till ett globalt Nya begrepp och definitioner systemviktigt institut utanför EU. Eftersom begreppet även används i direktivet och genomförs i lagen bör definitionen genomföras i lag. Ändringsdirektivet innehåller ett tillägg till definitionen av dotter- företag i krishanteringsdirektivets artikel 2.1.5 med innebörden att en resolutionsgrupp även ska anses omfatta en struktur där kredit- institut är underställda ett centralt organ. Enligt definitionen av resolutionsgrupp i artikel 2.1.83b kan en resolutionsgrupp bestå av ett centralt organ och de kreditinstitut som är permanent under- ställda det centrala organet samt deras respektive dotterbolag, om minst ett av dessa kreditinstitut eller det centrala organet är en reso- lutionsenhet. Någon verksamhetsstruktur motsvarande vad direktivet avser med centralt organ torde inte förekomma i den svenska rättsordningen. Sedan lagen som reglerade sparbankernas säkerhets- kassor upphävts finns två verksamhetsformer i svensk rätts- ordning med kooperativa inslag, nämligen medlemsbanker enligt lag (1995:1570) om medlemsbanker och kreditmarknadsföreningar enligt lag (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse. Medlems- banker och kreditmarknadsföreningar är förvisso kreditinstitut, men saknar ömsesidiga förpliktelser eller solidaritetsmekanismer, efter- som medlemmarna endast riskerar sina insatser. I resolutionshän- seende är de dessutom redan reglerade genom 16 kap. 4 §, 24 kap. 4 § och 27 kap. 20 §. Ett genomförande av bestämmelserna om centrala organ och dess underställda kreditinstitut omfattar definitionen av dotterföretag i artikel 2.1.5 t och resolutionsgrupp, artikel 2.1.83b, samt artiklarna 32a, 45f och . I artikel 10 tillsynsförordningen finns en möjlighet att undanta en verksamhetsstruktur som består av ett eller flera kreditinstitut permanent underställda ett centralt organ som övervakar dem. Samt- liga dessa juridiska personer ska finnas i samma medlemsstat. Ändringen av definitionen av dotterbolag ska enligt skälen möjlig- göra för resolutionsmyndigheten att göra undantag från kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder, motsvarande den behöriga myn- dighetens möjlighet avseende vissa solvens- och likviditetskrav. Nya begrepp och definitioner genomförandet av möjligheten till sådant undantag i den svenska rättsordningen angav man emellertid att något sådant undantag inte var aktuellt i Sverige.1 Ett centralt organ kan dock tänkas etablera sig i genom ett underliggande kreditinstitut. Utifrån att Finans- inspektionen inte har grund för att utöva tillsyn över ett centralt organ i , än mindre besluta om kapitaltäckningskrav, är det osannolikt att kan komma att vara ansvarigt för att upprätta en resolutionsplan som inbegriper en sådan juridisk person, bedöma att det i händelse av fallissemang ska försättas i reso- lution och uppfylla ett krav på kapitalbas och kvalificerade skulder. Ett dotterföretag till ett centralt organ som etablerar sig i är ett svenskt kreditinstitut och dotterföretag till ett centralt organ i ett annat EES-land. Sammanfattningsvis saknas tillräckliga skäl att införa krishanter- ingsdirektivets bestämmelser om centrala organ. Utredarens förslag: Kärnprimärkapital definieras genom hänvis- ning till artikel 50 tillsynsförordningen. Kombinerat buffertkrav definieras genom hänvisning till 2 kap. 2 § lagen (2014:966) om kapitalbuffertar. Skälen till utredarens förslag Kombinerat buffertkrav regleras i 2 kap. 2 § lagen (2014:966) om kapitalbuffertar. Kärnprimärkapital används bland annat för att upp- fylla det kombinerade buffertkravet. Definitionen ska framgå av lag. 1SOU 2013:65, s. 606 jämförelsetabell. Nya begrepp och definitioner Ändringsdirektivet innehåller fler nya definitioner än de som redo- gjorts för i det föregående. I den mån de bör tas med i lag eller ana- lyseras närmare behandlas de i sitt sammanhang i respektive kapitel. Kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder hanteras i avsnitt 14 nedan. Det förekommer även flera definitioner i andra artiklar som redan från början definieras i sitt sammanhang i stället för samlat under artikel 2.1. Utredarens förslag: ska identifiera resolu- tionsenheter och koncernens resolutionsgrupper i samband med att resolutionsplanen fastställs. En resolutionsbarhetsprövning ska avse såväl koncernen som dess resolutionsgrupper men ska inte längre omfatta koncern- enheter. När en koncernresolutionsplan upprättas ska Riksgäldskon- toret därför också pröva möjligheten att försätta resolutions- gruppen i resolution genom att tillämpa resolutionsåtgärder på resolutionsenheten samt möjligheten för att genomföra nedskrivning eller konvertering som avses i 6 kap. i samband med resolution. En sådan prövning ska också vara en del av beslutsprocessen ifråga om en gränsöverskridande koncern. De bestämmelserna som avser resolutionsplanen för ett enskilt institut, och som anger att en prövning av en koncernresolutions- plan ska omfatta resolutionens effekter av det finansiella systemet i EES-länder där koncernen har filialer, ska genomföras på lägre nivå än lag. Innehållet i direktivet: I artikel 10.6 har bestämmelserna om när resolutionsplanen ska omprövas kompletterats med mer specifika bestämmelser.