sou · H7B359d5 · 2019-12-12 00:00:00 — •om antal timmar och/eller omfattning stämmer för vissa svårkontrollerade grupper, till exempel egenföretagare. Förälder arbetar vid uttag av föräldrapenning på grundnivå De felaktiga utbetalningarna beräknades till av utbetalningarna av föräldrapenning på lägstanivå och sjukpenning- nivå över grundnivå. har i sin studie inte uppskattat felen för dagar på grundnivå. Ersättningssystem som studerats i huvudsak empiriskt Utgifterna som inte studerats uppgår till under det studerade året.57 Dessa utbetalningar utgör av de totala utbetalningarna av föräldrapenning. I syfte att uppskatta omfattningen av felaktiga utbetalningar bland alla utbetalningar inom föräldrapenning har vi antagit att andelen felaktiga utbetalningar bland dessa utbetalningar är densamma som de som uppmätts i studien. Till de felaktiga utbetalningarna läggs då , som andelen fel förblir densamma bland alla utbetalningar. Mindre justeringar i antaganden om felfrekvenserna bland dessa utbetalningar skulle ha marginell betydelse för uppskattningen av den totala omfattningen av felaktiga utbetalningar. Denna bedömning har gjorts på utgifter som inte studerats av , och medför ingen risk för dubbelräkning av felaktiga utbetalningar. Underlagen för att bedöma konsekvensen av risken får i sammanhanget anses vara ganska goda. Svårkontrollerade uppgifter för vissa grupper, till exempel egenföretagare För vissa grupper föreligger svårigheter att kontrollera förälderns arbetsfrånvaro gentemot en arbetsgivare. Detta gäller till exempel om föräldern i fråga är egenföretagare och således själv svarar för sin arbetsfrånvaro. Denna grupp har ingått i den kontroll Försäkrings- kassan genomfört, men tillförlitligheten vad gäller uppgift om arbetsfrånvaro för egenföretagare är svårbedömd. Mycket talar för att resultatet är en underskattning av de faktiska felaktiga utbetalningarna för denna grupp. Enligt Försäkringskassan58 är av samtliga föräldrar egenföretagare (egen firma, handels- eller kommanditbolag). Det kan förekomma att egenföretagare väljer att i viss utsträckning ta ut föräldraledighet, men också arbeta . Detta skulle dock bara avse de företagare som har en verksamhet som möjliggör arbete 57 Enligt årsredovisning 2016 var de totala utgifterna . I omfattningsstudie har utbetalningar om studerats. Studien har alltså inte studerat utbetalningar om 2 112 miljoner. 58Försäkringskassan (2013): Föräldrar som inte vabbar. Socialförsäkringsrapport 2013:6, s. 33 ff. Ersättningssystem som studerats i huvudsak empiriskt Denna risk rör således endast en delmängd av den mindre andelen företagare. Företagare ingår i det urval studerat, vilket innebär att ett visst överlapp mellan omfattningsstudie och bedömningen föreligger. Detta är dock mycket begränsat, eftersom gruppen företagare är förhållandevis liten. Underlagen för att bedöma konsekvensen av risken får i sammanhanget anses vara mycket bristfälliga. Samlad bedömning av fel som inte studerats empiriskt Utifrån underlagen som står till förfogande för att bedöma konsekvenserna av de risker som inte studerats empiriskt gör delegationens kansli följande bedömningar. De risker för felaktiga utbetalningar som inte studerats empiriskt bedöms uppgå till . Dessa tillkommer eftersom bedömningen omfattat samtliga utbetalningar av föräldrapenning. Den totala andelen fel förblir densamma. Fördelningen mellan misstänkt avsiktliga och övriga fel bedöms vara oförändrad. 5.8.6Uppskattningen av felaktiga utbetalningar När de empiriskt studerade felen kompletteras med bedömningar av vissa risker som inte studerats empiriskt blir den sammanvägda bedömningen att av det utbetalda beloppet av föräldrapenning betalades ut felaktigt 2016. Detta motsvarar av utgifter på totalt . I denna uppskattning ingår inte felaktiga utbetalningar som har orsakats av fel i vissa systemöverskridande uppgifter. I syfte att uppskatta omfattningen på de misstänkt avsiktliga felen har kansliet gjort två antaganden. Dels att de felaktigt utbetalade dagarna har samma fördelning av ersättningsnivåer och dagbelopp som populationen och dels att fördelar sig över misstänkt avsiktliga och övriga fel enligt samma proportioner som på ärendenivå. Ersättningssystem som studerats i huvudsak empiriskt De fel som ingår i uppskattningen orsakas av den som ansöker om föräldrapenning, varav drygt hälften () bedöms vara misstänkt avsiktligt. Tabell 5.24 Felaktiga utbetalningar av föräldrapenning. Empiriskt studerade fel och bedömningar av övriga fel (% av utgifterna) Fel orsakade av sökande 596 (2,) 46 (0,) 642 (2,) 344 (1,) 27 (0,) 371 (1,) Fel orsakade av myndigheten 596 (2,) 46 (0,) 642 (2,) De felaktiga utbetalningarna från det statliga tandvårdsstödet uppskattas till , vilket med ett 95-procentigt konfidensintervall motsvarar 224–, med en punktskattning på utgifter. Beräkningen vilar enbart på en empirisk omfattningsstudie. Vi bedömer att övriga fel i sammanhanget är så pass små att vi avstår från att bedöma omfattningen. Den enda osäkerheten förknippad med beräkningen är därmed en statistisk osäkerhet. Samtliga fel är orsakade av den sökande (vårdgivare), varav två tredjedelar () av dessa fel bedöms vara misstänkt avsiktliga. 5.9.2Kort om det statliga tandvårdsstödet Det statliga tandvårdsstödet består av två bidrag, allmänt tandvårdsbidrag (ATB) och särskilt tandvårdsbidrag (STB), samt ett högkostnadsskydd. Det allmänna tandvårdsbidraget är för personer i åldrarna 30–. För personer i åldrarna 24–samt är ATB . Särskilt tandvårdsbidrag betalas ut till patienter som har en sjukdom eller en Ersättningssystem som studerats i huvudsak empiriskt funktionsnedsättning som medför risk för försämrad tandhälsa. Det ges med per halvår. Högkostnadsskyddet ska skydda mot alltför höga tandvårdskostnader. När patientens tandvårdskostnader överstiger täcker högkostnadsskyddet av den överstigande kostnaden.59 När kostnaderna överstiger täcker högkostnadsskyddet av kostnaderna. Det statliga tandvårdsstödet är till för patienterna men betalas ut till vårdgivarna som i sin tur drar av tandvårdsstödet från patientens pris. Det statliga tandvårdsstödet skiljer sig mycket från övriga förmåner som administreras av . Systemet är i det närmaste helt automatiserat där det i nästan alla ärenden betalas ut ersättning direkt utifrån vad vårdgivarna anger i sina ansökningar. Detta innebär att det finns risk för att ärenden och utbetalningar godkänns, som inte hade blivit godkända om hade kontrollerat underlagen vid ansökan. I ärenden som bedöms ha hög risk för felaktiga utbetalningar görs efterhandskontroller där vårdgivarna måste skicka in underlag som styrker den vård och kostnad som de angett i sin ansökan. Om informationen i efterhandskontrollen visar att informationen i ansökan varit felaktig gör ett återkrav. För vårdgivare som grovt missköter sig kan sanktioner sättas in som innebär att vårdgivaren måste skicka in underlag innan utbetalning sker. 5.9.3Metoder och avgränsningar i den empiriska omfattningsstudien Denna omfattningsstudie bygger på en slumpkontroll som genomför för att mäta de felaktiga utbetalningarna från tandvårdsstödet. För att uppskatta andelen felaktiga utbetalningar har kontrollerat att de uppgifter om diagnos/tillstånd och åtgärder som rapporterats till är korrekta. Uppgifterna avser till exempel journaler, röntgenbilder och kvitton. Efterhandskontrollerna har genomförts på avslutade ersättningsperioder. En ersättningsperiod gäller från att behandlingen börjar, där tandvårdsstöd i 59Kostnaden beräknas utifrån ett referenspris som är ett fast pris som bestäms av () för varje åtgärd som ger rätt till statligt tandvårdsstöd. Ersättningssystem som studerats i huvudsak empiriskt form av högkostnadsskydd har betalats ut. Tidsperioden som undersöks är , men eftersom en ersättningsperiod kan påbörjas närsomhelst har ett visst överlapp skett. Vissa ersättningsperioder inleddes därför medan de sista ersättningsperioderna kan ha avslutats . Ersättningsperioder där enbart ATB och/eller STB har betalats ut har avgränsats bort i studien. Inom dessa ersättningsperioder bedöms risken för felaktiga utbetalningar av ATB och/eller STB som låg och dessutom med låga belopp. Utifrån avgränsningarna valdes 3 000 ersättningsperioder ut vilket motsvarade 15 450 patientbesök. Urvalet gjordes med hjälp av stratifierat slumpmässigt urval. Det innebar att alla ersättningsperioder initialt delades in i 12 (3x2x2) grupper utifrån tre kriterier: 1.Vårdgivarkategori (Privat, Landsting, Annan (till exempel högskolor)), 2.Högkostnadsskydd (Över eller ), 3.Geografi (Större stad eller inte enligt SKL:s definition). Som minimigräns valdes 50 perioder till varje stratum, detta för att ha en möjlighet att göra en korrekt uppskattning av andelen fel i varje stratum. I efterhand har ytterligare två strata skapats när resultaten från strata viktats ihop. För en mer detaljerad beskrivning av urvalet se omfattningsstudie i den separata bilagedelen till denna rapport. I slumpkontrollen som denna studie bygger på har endast fel som görs av vårdgivarna undersökts. Eventuella fel som begås av handläggare och utredare har inte tagits i beaktande. Då misstänkt avsiktliga eller övriga fel inte specifikt ingick som parametrar i den stratifierade slumpkontrollen har inte kunnat avgöra huruvida de felaktiga utbetalningarna kan anses vara misstänkt avsiktliga eller övriga fel. 5.9.4Resultaten av den empiriska omfattningsstudien Den beloppsmässiga andelen felaktiga utbetalningar uppskattas till . Uppräknat till utgiftsnivå motsvarar det Ersättningssystem som studerats i huvudsak empiriskt och det 95-procentiga konfidensintervallet är 224–. Utgifterna uppgick till . Tabell 5.25 Felaktiga utbetalningar av statligt tandvårdsstöd Övre gräns för konf. (% av utgifterna) 302 (5,) 381 (6,) 224 (4,) Samtliga felutbetalningar som studerats avser situationer där det betalades ut för mycket ersättning. Orsaker till felaktiga utbetalningar som studerats empiriskt I denna omfattningsstudie har dels ersättningens konstruktion, dels studiens avgränsningar medfört att det endast gått att studera felaktiga utbetalningar som orsakats av felaktiga uppgifter vid ansökan. Tabell 5.26 Statligt tandvårdsstöd, felaktiga utbetalningar och typ av fel. Miljoner kronor (% av utgifterna) Felaktiga uppgifter vid ansökan 302 (5,) Ej anmält ändrade förhållanden Fel orsakade av sökande (vårdgivaren) 302 (5,) Ej tillräckliga uppgifter för att fatta korrekta beslut Tillräckliga och korrekta uppgifter, fel beslut Utbetalning fel, trots rätt beslut Ändrade förhållanden ej omhändertagna Fel orsakade av myndigheten 302 (5,) De felaktiga uppgifterna som lämnas vid ansökan om ersättning handlar framförallt om att patientens diagnos/tillstånd eller utförda åtgärder inte uppfyller villkoren i försäkringen. Det kan till exempel Ersättningssystem som studerats i huvudsak empiriskt handla om att den nedsättning patienten har i munnen inte motsvarar det vårdgivaren angett eller att vårdgivaren inte utfört den åtgärd som angetts på ett korrekt sätt. I många av dessa fall finns ett annat tillstånd eller åtgärd som vårdgivaren istället borde ha angett respektive utfört. Då görs ett återkrav på den inrapporterade åtgärden och görs en tilläggsutbetalning på den åtgärd som vårdgivaren borde ha valt. Den felaktiga utbetalningen blir då skillnaden mellan dessa två belopp. En felaktig uppgift vid ansökan kan också avse situationer där vårdgivaren i efterhandskontrollen inte kan styrka utförd vård med underlag. Det handlar om att dokumentation inte har kommit in, är bristfällig eller inte styrker diagnos/tillstånd och åtgärder som vårdgivaren rapporterat in vid ansökan. Dessa underlag begärs in från vårdgivarna vid en efterhandskontroll. Vårdgivaren ska kunna styrka att diagnosen/tillståndet och vården berättigar till högkostnadsskydd. Om vårdgivaren inte inkommer med dessa underlag anses det vara en felaktig utbetalning.60 Andra typer av felaktiga uppgifter som lämnats i ansökan handlar om att vårdgivaren angett fel belopp som patienten har fått betala. Misstänkt avsiktliga fel respektive övriga fel orsakade av sökande (vårdgivaren) I den omfattningsstudie som genomfört har man inte undersökt huruvida felen kan anses vara misstänkt avsiktliga eller inte. 5.9.5Bedömning av vissa risker som inte studerats empiriskt har framhållit att det finns risk för att oseriösa vårdgivare ansluts till det statliga tandvårdsstöd som sedan kan begära ut ersättning felaktigt. Vi bedömer dock att sådana felutbetalningar som begås av oseriösa aktörer i stor utsträckning fångas av de slumpkontroller som studie bygger 60 För en närmare beskrivning av situationer som genererar sådana felutbetalningar, se bilagedelen till denna rapport, omfattningsstudie Felaktiga utbetalningar från statligt tandvårdsstöd, s 7–8. Ersättningssystem som studerats i huvudsak empiriskt Därmed finns inget behov av att bedöma konsekvenserna av denna risk. För att öka jämförbarheten mot övriga omfattningsstudier har kansliet, utifrån återkravsbeloppen i den aktuella slumpkontrollen, gjort en grov bedömning av förhållandet mellan misstänkt avsiktliga fel och övriga fel. Kriterierna som satts upp är att återkravet ska överstiga av för mycket utbetald ersättning och ska utgöra av det utbetalda beloppet. Utfallet har sedan viktats enligt stratifieringsvikterna som använts i omfattningsstudien för att räkna upp beloppen. Fördelningen mellan misstänkt avsiktliga fel och övriga fel har baserats på denna uppräkning. Kansliets bedömning, utifrån de antaganden som beskrivs ovan, är att av det felaktiga utbetalda beloppet är misstänkt avsiktligt.61 Det innebär att bedöms vara misstänkt avsiktliga fel, vilket motsvarar av det som betalades ut . 5.9.6Uppskattningen av felaktiga utbetalningar Av resultatet från den empiriska omfattningsstudien uppskattas de felaktiga utbetalningarna till . Detta motsvarar av utbetalningarna av det statliga tandvårdsstödet utgiftsnivå. I denna uppskattning ingår inte felaktiga utbetalningar som har orsakats av fel i vissa systemöverskridande uppgifter. Felen som uppskattats empiriskt orsakas av vårdgivarna. har inte andel som kan anses vara misstänkt avsiktliga fel respektive övriga fel. 61 Med kriterierna som kansliet använt bedömdes av återkravsärendena vara misstänkt avsiktliga fel. Ersättningssystem som studerats i huvudsak empiriskt Tabell 5.27 Felaktiga utbetalningar av statligt tandvårdsstöd. Empiriskt studerade fel och bedömningar av övriga fel (% av utgifterna) Fel orsakade av sökande 302 (5,) 302 (5,) Varav misstänkt avsiktligt* 203 (3,) 203 (3,) Fel orsakade av myndigheten 302 (5,) 302 (5,) Det är värt att notera att majoriteten av de felaktiga utbetalningarna (i belopp mätt) uppstår inom högkostnadsskyddet. Eftersom risknivåerna i högkostnadsskyddet respektive ATB/STB varierar är det viktigt att följa felnivåerna i respektive ersättningstyp. För att på ett rättvisande sätt följa utvecklingen av felaktiga utbetalningar blir denna distinktion ännu viktigare, särskilt när utgifterna för ATB har ökat, och kommer öka ytterligare, närmaste åren till följd av höjda bidragsnivåer. Om ingen distinktion görs leder ökade utgifter för ATB – allt annat lika – till en sänkt andel felaktiga utbetalningar från det statliga tandvårdsstödet. 6 Slutsatser del 1 Arbetsförmedlingen, CSN, , , Migrations- verket och har efter överenskommelse med delegationen genomfört totalt nio empiriska omfattningsstudier. Myndigheternas arbetsinsats har varit betydande och avgörande för genomförandet av dessa studier. Ett viktigt syfte med de empiriskt grundade omfattningsstudierna är att de bidrar till säkra uppskatt- ningar. De studerade felen har i de flesta fallen kompletterats med vissa bedömningar. De nio ersättningssystemen som studerats sträcker sig över flera politikområden och ansvaret för systemen är fördelade på totalt fem myndigheter och arbetslöshetskassorna. De samlade utgifterna som studerats uppgår till . Omfattningsstudierna har avsett olika studieår, i de flesta fall 2017 eller 2018. I detta kapitel sammanställer vi resultaten från de nio omfattningsstudierna som vi redogjort för i kapitel 6. Vi presenterar omfattningen av fel och ersättningssystemens utgifter som respektive studie avser. Vi avstår från att räkna om de felaktiga utbetalningarna till ett givet år eftersom det skulle medföra ytterliga inslag av osäkerhet.62 6.1Felaktiga utbetalningar från de nio studerade ersättningssystemen De felaktiga utbetalningarna för de nio studerade systemen uppgår till , vilket motsvarar av utgifterna. Den övervägande delen av felen, , är för 62För den som ändå vill räkna om de felaktiga utbetalningarna så de avser bör andelen fel under studieåret multipliceras med utgifterna för det önskade året. Slutsatser del 1Rapport 4 mycket utbetald ersättning. Felutbetalningarna uppgår till vilket motsvarar av utgifterna. För lite utbetald ersättning motsvarar . För lite utbetald ersättning förekommer främst i ersättningssystem där besluten är av tillsvidarekaraktär och förhållanden kan ändras till fördel för den enskilde. Av de 308 miljonerna kronor som betalades ut för lite stod bostadstillägg till pensionärer och äldreförsörjnings- stöd för . Dessa ersättningar kännetecknas av många men små felaktiga utbetalningar. Variationen i andelen felaktiga utbetalningar mellan ersättnings- systemen är stor. De felaktiga utbetalningarna inom föräldra- motsvarande siffra för tillfällig föräldrapenning är . (% av utgifterna) (4,) (3,) (8,) (5,) 1 533*** (5,) (4,) (6,) (6,) (9,) (9,) Studiemedel för studier i (3,) (3,) 1 426 (20,) 1 426 (20,) (2,) (2,) (5,) (5,) (6,) (5,) *Bedömdes ej ha väsentlig risk. ** I de flesta fallen studeras samtliga utgifter det året studien avser. *** Avser ett genomsnitt av de studerade utgifterna de tre studieåren. I den resterande delen av detta kapitel redovisar vi de felaktiga utbetalningarna huvudsakligen utifrån för mycket utbetalt. I de fall för lite utbetald ersättning ingår i analysen framgår detta. Majoriteten av de felaktiga utbetalningarna har uppskattats med empiriska metoder. De risker som inte studerats empiriskt har istället bedömts av delegationens kansli. har orsakats av fel i systemöverskridande uppgifter, såsom folk- bokföringsuppgifter, ingår inte i dessa bedömningar. Tabell 6.2 Empiriskt studerade och bedömda felaktiga utbetalningar % av felen som (% av utgifterna) (3,) (0,) (3,) (5,) (0,) (5,) (4,) (0,) (4,) (4,) (2,) (6,) (7,) (2,) (9,) Studiemedel för studier i (3,) (0,) (3,) 1 036 (15,) (5,) 1 426 (20,) (2,) (0,) (2,) (5,) (0,) (5,) (4,) (1,) (5,) Av sammanställningen ovan framgår att av de felaktiga utbetalningarna är empiriskt grundade och att andelen varierar mellan i de olika ersättningssystemen. Osäkerheten i de felaktiga utbetalningar som baseras på bedömningar är större än de felutbetalningar som baseras på de empiriska studierna. Vi redogör för osäkerheten nedan. 6.2Osäkerheten i uppskattningarna varierar mellan studierna Omfattningsstudierna är utformade utifrån ersättningssystemens beskaffenheter och dess risker. Därför varierar metoderna delvis mellan studierna. Hur stor andel av de felaktiga utbetalningarna som omfattas av den empiriska kärnan, och därmed hur stor del som vilar på bedömningar, varierar också mellan studierna. En viktig faktor i sammanhanget är hur många svårkontrollerade risker som ersättningssystemet innehåller. Vi bedömer att de flesta kontrollerbara riskerna har kunnat studeras empiriskt. Den empiriska delen av respektive omfattningsstudie omgärdas främst av statistisk osäkerhet som redovisas i form av konfidensintervall. De empiriskt studerade riskerna utgör majoriteten av de väsentliga riskerna. Bedömningarna av risker som inte studerats i omfattnings- studierna är mer osäkra eftersom dessa ofta är av sådan art att de inte låter sig mätas enkelt. Underlagen för att bedöma konsekvenserna av dessa risker är därmed begränsade. Vår samlade bedömning är att den empiriska kärnan i uppskattningarna är tillräcklig för att sammanställa och jämföra resultaten mellan de olika studierna, om än med viss försiktighet. 6.2.1Konfidensintervall för de empiriskt uppskattade felen Osäkerheten i de empiriska delarna av omfattningsstudierna består i huvudsak av en statistisk osäkerhet. Storleken på de slumpmässiga stickproven har haft en avgörande betydelse för den statistiska osäkerheten. I några fall har vissa nödvändiga antaganden gjorts och dessa framgår då tydligt av omfattningsstudien. Tabell 6.3 Konfidensintervall () för felaktiga utbetalningar som studerats empiriskt (% av utgifterna) (3,) (4,) (2,) (5,) (6,) (4,) (4,) (6,) (3,) (4,) (4,) (3,) (7,) (8,) 304 (6,) Studiemedel för studier i (3,) (5,) (0,) 1 036 (15,) 1 144 (16,) 928 (13,) (2,) (2,) (2,) (5,) (6,) (4,) (4,) (5,) (3,) *Inget regelrätt konfidensintervall. **Andelar beräknade utifrån omfattningsstudiens studerade i utbetalningar. Eftersom de empiriskt studerade riskerna i stor utsträckning bygger på representativa urval har 95-procentiga konfidensintervall räknats fram. Av dessa framgår att osäkerheten i de empiriska uppskatt- ningarna är liten. De felaktiga utbetalningarna som studerats empiriskt i studierna visar att felen uppgår till mellan 3,1 och , med ett uppmätt medelvärde (punktskattning) på nästan . Det motsvarar ett spann på , med ett medelvärde på . Förutom i tabellen ovan använder vi punktskattningen i samtliga tabeller och analyser i detta kapitel. 6.2.2Osäkerheten i bedömningarna av fel som inte studerats empiriskt Omfattningen av felaktiga utbetalningar som orsakats av risker som inte studerats empiriskt i omfattningsstudierna har bedömts av delegationens kansli. Syftet har varit att få en så heltäckande uppskattning av felens omfattning som möjligt. Omfattningen av de felaktiga utbetalningarna har uppskattats i form av tre scenarion, ett försiktigt, ett mest troligt och ett extensivt. Denna typ av bedömningar är osäkra. Det mest troliga scenariot kan betraktas som en kvalificerad bedömning baserat på det underlag som funnits tillgängligt. I det extensiva och det försiktiga scenariot har de parametrar som har betydelse för bedömningen justerats (dessa parametrar beskrivs i avsnitt 4.3). Syftet har varit att åskådliggöra vilken betydelse antagandena har för bedömningen av de felaktiga utbetalningarna. Dessa scenarier ska därför inte tolkas som maximi- eller miniminivåer utan snarare som känslighets- analyser. Tabell 6.4 Scenarier för bedömning av felaktiga utbetalningar som inte studerats empiriskt (% av utgifterna) (0,) (1,) (0,) (0,) (0,) (0,) (0,) (0,) (0,) (2,) (4,) (0,) (2,) (5,) (1,) Studiemedel för studier i (0,) (0,) (0,) (5,) 830 (12,) (2,) (0,) (0,) (0,) (1,) (2,) (0,) Av tabellen ovan framgår vad de felaktiga utbetalningarna uppskattats till vid de tre olika scenarierna. Spridningen mellan de olika scenarierna är större ju sämre underlagen för att bedöma felen varit. Vi använder det mest troliga scenariot i våra beräkningar av felen. 6.2.3Resultaten är betydligt säkrare än tidigare uppskattningar Säkerheten i beräkningarna av de felaktiga utbetalningarna är hög eftersom de till baseras på resultat från de empiriska studierna. Till detta lägger vi bedömningar som baseras på det mest troliga scenariot av fel som inte studerats empiriskt. Jämfört med tidigare samlade uppskattningar av de felaktiga utbetalningarna som gjorts med expertbedömningar, är säkerheten i våra omfattningsstudier betydligt högre, både sammantaget och för varje enskilt system. 6.3Orsaker till felaktiga utbetalningar Delegationen har tagit fram en orsaksindelning som till stora delar har tillämpats i omfattningsstudierna. Syftet med orsaksindelningen är att på ett så enhetligt sätt som möjligt identifiera vad som orsakat felen och om felen kan hänföras till myndigheten eller den sökande. I de fall den sökande orsakat den felaktiga utbetalningen har det gjorts en bedömning huruvida det kan misstänkas ha skett avsiktligt eller inte. 6.3.1Sökande orsakar mest felaktiga utbetalningar