sou · H6B392 · 2019-01-01 00:00:00 — Utan beslut- samma insatser av det internationella samfundet kommer föränd- ringarna att hota mänsklighetens överlevnad. Klimat- förändringarna påverkar säkerheten i både direkt och indirekt. Klimatförändringarna kan öka risken för krig, konflik- ter och fattigdom. De förvärrar bristen på vatten och föda i redan utsatta regioner. Kombinationen av resursbrist och befolknings- tillväxt destabiliserar samhällen och föder eller förvärrar konflik- ter. Följden blir ofta att människor tvingas på flykt. Höjda havs- nivåer och svåra stormar hotar liv, egendom och infrastruktur i havsnära regioner över hela världen. Globaliseringen har inneburit att infrastruktursystem och försörj- ningsflöden av varor och tjänster har sammankopplats med andra länder i en högre utsträckning . Globaliseringen ifråga- sätts i flera länder och av olika grupper i samhället, vilket kan leda till samhällelig polarisering och bristande tilltro till demokratiska in- stitutioner. Som en konsekvens har protektionistiska strömningar ökat . Digitalisering utgör en del av globaliseringen och bidrar till förutsättningar för välstånd och tillväxt. Datavolymer och bearbetningsförmågor i elektroniska kommunikationsnät, it- system och styrsystem ökar . Terrorism och våldsbejakande extremism utgör påtagliga säkerhetshot i stora delar av världen. har islamistiska våldsbejakande rörelser hotat säkerhet och Spektrumanvändningen åren 2027–2047 utveckling i allt fler länder, ofta i länder som präglas av konflikt och svaga statsbildningar. Ökade främlingsfientliga och radikala nationa- listiska strömningar i de europeiska länderna stärker inhemsk vålds- bejakande extremism inom den så kallade vit makt-miljön. Parallellt kan våldsbejakande extremism inom vänsterextremistiska grupper i den så kallade autonoma miljön stärkas. En global omfördelning av makt pågår. Det sker en tyngdpunktsförskjutning av politisk, ekono- misk och militär makt mot , särskilt mot men också . Under den nuvarande amerikanska presidentadministrationens första tid vid makten har landets utrikes- och säkerhetspolitik i vissa avseenden präglats av oförutsägbarhet. Mångtydiga budskap i cen- trala frågor har genererat debatt och skapat viss osäkerhet i omvärlden. Försvarsfrågorna står åter högt på den politiska agendan i . Den ryska aggressionen mot har utmanat den europeiska säkerhetsordningen i grunden. Från att tidigare i hög grad varit in- riktade på internationella insatser lägger många länder ett ökat fokus på territoriellt försvar och ökar sina försvarsutgifter. EU går mot ett fördjupat försvarssamarbete och Natos kollektiva försvarsgarantier står i centrum för Natos verksamhet. säkerhetspolitik har blivit allt mer konfrontatorisk mot , Nato och EU. Den fortsätter att undergräva och utmana den internationella stabiliteten genom påverkanskam- panjer mot enskilda länder, inblandning i val, provokativa och hot- fulla uttalanden samt styrkedemonstrationer i form av militära om- dispositioner. De ryska försvarspolitiska ambitionerna har inte avtagit trots att den ekonomiska tillväxten i landet saktat ner väsentligt.18 Militära hot kan påverka radiospektrumanvändningen i hög grad. Dels mot bakgrund av att Försvarsmakten har en omfattande radio- användning för olika plattformar och förmågor vilket innebär att Försvarsmakten redan i fredstid har stort behov av tillgång till radio- frekvenser. Dels kan det förutses att behovet av tillgång till frekvens- utrymme kommer öka än mer i händelse av krig eller krigsfara. De digitala riskerna kan påverka radiospektrumanvändningen i så måtto att förtroende för de digitala tjänsterna minskar. Detta kan dels hämma digitaliseringen och utvecklingen av nya tjänster som använder radiosändare. Dels kan digitala risker leda till lågt förtro- ende för allmänt tillgängliga kommunikationstjänster vilket kan inne- 18Ds 2017:66, s. 17 ff. Spektrumanvändningen åren 2027–2047 bära att separata radioinfrastrukturer för känsliga tjänster används i högre utsträckning. Tillgänglighetsattacker kan leda till avbrott i radiobaserade tjänster. Radiospektrumanvändning är beroende av tillgång till el. Därför kan hot mot elförsörjningen ha direkt inverkan på tillgången till radiobaserade tjänster och därmed på tilliten till dem. Hoten mot transporter och infrastruktur inbegriper elektroniska kommunikationssystem som är beroende av radiospektrum för att kunna användas på avsett sätt. Inte minst om hoten riktar sig direkt mot radionätsinfrastruktur såsom eller radioutrustning, kan dessa hot i stor utsträckning påverka radiospektrumanvändningen. Hälsohoten berör inte i någon nämnvärd utsträckning radio- spektrumanvändningen och kan därför bedömas ha låg påverkan. Klimatförändringar som kan hota mänsklighetens över- levnad och leda till destabilisering, konflikter eller krig kan medföra stora konsekvenser för radiospektrumanvändningen och vilka radio- användningar som har störst behov av radiotillstånd. Enskilda terrorhandlingar bedöms inte påverka radiospektrum- användningen då sådana incidenter huvudsakligen är geografiskt och tidsmässigt begränsade och samhället återgår snabbt till det normala efter händelsen. Vid en enskild händelse kan det dock hända att vissa radiokommunikationssystem slås ut, antingen av överbelastning, att de störs ut eller att radiosinfrastruktur förstörs. Spektrumanvändningen åren 2027–2047 Anm. siffran 1 betecknar låg påverkan respektive låg osäkerhet och siffran 3 betecknar hög påverkan respektive hög osäkerhet. 6.2.5Trender avseende krisberedskap, civilt försvar och brottsbekämpning Inom krisberedskapsarbetet och civilförsvaret sker radioanvändningen bland annat med aktörsövergripande gemensamma kommunikations- tjänster och varningssystem till allmänheten. Behovet av nya tjänster för kriskommunikation är stort och ökande. Tjänster som med god geografisk täckning kan förmedla tal, data och högupplöst video på ett säkert sätt och med funktionalitet för prioritet, interoperabilitet och gruppkommunikation till användare såväl på marken, havet och luften kan göra krishanteringsarbetet snabbare, effektivare och säk- rare. En tydlig trend i detta sammanhang är att använda ip-baserade datanätverk för överföringen. Sådana nät tillämpar bland annat nät- verksdelning och behovet av dedikerad fysisk infrastruktur minskar därmed. behöver konfidentialitet, tillgänglighet och riktig- het säkerställas och någon form av statlig kontroll kan på ett eller annat sätt därför vara nödvändig. Det kommer även att finnas behov av trådlösa maskin till maskin- tjänster när nya tjänster får genomslag i samhället som uppkopplade bilar, sensorer på arbetskläder, drönare för spaning, övervakning och transporter, trafik- och transportstyrning samt tillgång till sensorer i byggnader. Utvecklingen av varningssystem för allmänheten kan även den komma att göra att behovet av tillgång till radiofrekvenser ökar även om det också är troligt att dessa tjänster kan tillhanda- hållas inom de befintliga kommersiella ip-baserade datanäten. Spektrumanvändningen åren 2027–2047 Även på det brottsbekämpande området är behovet av nya kom- munikationstjänster stort och ökande. kommer sensorer kunna användas i det brottsbekämpande arbetet, till exempel för övervakning och spaning. Tjänster som har behov av hög över- föringshastighet och kan hantera stora datamängder kommer att öka som till exempel kameror på tjänstemän som kan stödja dokumen- teringen av händelseförlopp med mera. Användningen av drönare bedöms också öka inom det brottsbekämpande området. 6.2.6Trender avseende militärt försvar För det militära försvaret bedöms behovet av tillgång till frekvenser ifredstid att öka –2047. Det försämrade säker- hetspolitiska omvärldsläget innebär förändrade krav på den svenska försvarsförmågan. Den politiska inriktningen om att stärka den svenska försvarsförmågan och öka den operativa förmågan i krigsförbanden leder till ett ökat behov av tillgång till frekvenser. En orsak till detta är bland annat ett ökat behov av krigsmateriel men också behovet av högre överföringshastigheter för dataöverföring och eftersom mer- parten av de enheter och plattformar som används är rörliga är till- gången till frekvensutrymme nödvändigt. En ytterligare orsak till det ökade frekvensbehovet är det militära samarbetet inom EU och med NATO. Även nya tjänster och behov som nätverksorienterande tjänster, nya sensorfunktioner, nätbaserad sensorfusion, högre grad av mobilitet och bättre konnektivitet mellan enskilda enheter och plattformar. Radarsystem för att upptäcka objekt som använder smygtekniker eller flyger på låg höjd kommer att kräva tillgång till mer frekvenser i lägre frekvensband än dagens sensorer använder. Försvarsmakten behöver även god tillgång till frekvensutrymme i sin dagliga verksamhet, både för att kunna lösa vissa uppgifter men ock- så för att kunna öva med de system som används i krig. Även civila resurser inom mobilkommunikation kan komma att nyttjas i större mån jämfört med . I ett läge av höjd beredskap eller krig kommer behovet av tillgång till adekvat frekvensutrymme att vara avgörande för Försvarsmaktens operativa förmåga och Försvarsmaktens användning av radiofrekven- ser kommer i ett sådant fall att öka. Spektrumanvändningen åren 2027–2047 6.2.7Trender avseende digitalisering och det uppkopplade samhället Vi står mitt i en samhällsomvandling, där radiospektrum spelar en central roll. Digitaliseringen är ett av de största tekniska genom- brotten i modern tid. Konsekvenserna av digitaliseringen och informa- tionssamhället har jämförts i magnitud med den samhällsomvandling som följt industrialiseringen. Utbyggnaden av elektroniska kom- munikationsnät med allt snabbare överföring av allt större mängder information och de möjligheter som följer kommer att ha stor in- verkan på hur samhället organiseras och för hur människor lever, bor och arbetar . Mobilitet, som bygger på användning av radiofrekvenser, är en förutsättning för att hela kraften i digitaliser- ingen ska realiseras där inte bara fasta objekt kan vara uppkopplade på vissa platser dit en kabel är dragen, utan även rörliga över yta. Utvecklingen till mobil uppkoppling mot internet har skapat helt nya förutsättningar för mänsklig kontakt, utveckling av marknader och tillgång till kunskap. Uppkoppling till nätet understödjer sprid- ningen av ny teknik och ger nya förutsättningar för samhällstjänster som utbildning och vård och ger helt nya förutsättningar för företag, även praktiskt genom optimering av drift, underhåll och ersättnings- investeringar. fanns det cirka 500 miljoner upp- kopplade enheter. kommer det finnas cirka 20 miljarder upp- kopplade enheter i världen.19 kan det troligen finnas över 50 miljarder uppkopplade enheter och stora delar av vårt samhälle är då digitalt aktiverade.20 Den ökade tillgängligheten till datorkraft skapar nya möjligheter att samla in, tolka och tillämpa data, vilket är en förutsättning för avancerad automatisering och utvecklingen och användning av robotar, obemannade farkoster och artificiell intelli- gens (AI). Den tekniska utvecklingen bedöms av många vara exponentiell, det innebär att vår omvärld kan ha förändrats mer från , än mellan och . Det finns uppskattningar av att vi närmar oss tidpunkten då maskinernas förmåga att förbättra 19INDENTIVE AB, Svenskarna och IOT, internet of things – hiss eller diss från svenskarna, 20Utrikesdepartementets rapport trender i globalt perspektiv – 2025: en helt annan värld?, 2006. Spektrumanvändningen åren 2027–2047 sig själva genom AI uppnås. Denna så kallade tekniska singularitet skulle kunna inträffa år 2045.21 Den ökade digitaliseringen kommer att innebära en ökad efter- frågan på radiofrekvenser för att överföra stora datamängder. Men också tillgång till radiofrekvenser för uppkoppling av ett markant ökat antal enheter. Dessa enheter kanske inte alltid behöver överföra mycket data men eftersom antalet kommer att vara så många så kan en stor efterfrågan på tillgång till frekvenser förutses för sådana tillämpningar. Den närmaste trenden är utbyggnaden av femte generationens mobila kommunikationssystem (5G) som kommer att innebära ett ökat behov av frekvenser i flera frekvensband från ultrahöga frekven- ser till superhöga frekvenser (enligt ITU:s definition). 5G kommer bland annat att möjliggöra mobil uppkoppling och dataöverföring mellan ett mycket stort antal enheter, terminaler och sensorer, att flera olika accesstekniker kan kombineras för högre dataöverförings- hastigheter samt förbättrade möjligheter att åstadkomma flera vir- tuella kommunikationsnät inom samma fysiska radioinfrastruktur. –2047 kommer sannolikt efterföljare till 5G att byggas ut såsom 6G och 7G. Även om 6G är i ett tidigt forskningsstadie och diskussioner förs på konceptuell nivå kring 6G och 7G är det osäkert vad dessa framtida system kommer att möjliggöra. Det är högst sannolikt att utvecklingen av dessa system kommer att drivas av behoven av att koppla upp enheter och system med allt högre dataöverföringshastigheter och datamängder. Det föreställs att 6G och framför allt 7G kommer inkludera satellit- kommunikationer i högre grad, särskilt om antennutvecklingen medger satellitkommunikation i små enheter. Klart är att utveck- lingen kommer innebära ett stort behov av olika typer av radio- sändare på marken, i luften och i rymden. I det uppkopplade samhället kan enheter fortlöpande tillhanda- hålla information om förutsättningar och status för alla relevanta samhällsfunktioner i effektiviserings- och kostnadsbesparingssyfte. Sådant informationsstöd väntas bli relevant i alla samhällssektorer, exempelvis för städer, infrastruktur, transporter, miljö, väder, jord- bruk, vård och omsorg. Det kan röra sig om sensorer i vattenled- ningar för att detektera minsta läcka och fortlöpande analysera kvalitén på dricksvattnet och förmedla denna information , The Singularity Is Near: When Humans Transcend Biology. Spektrumanvändningen åren 2027–2047 Det kan också handla om sensorer i trafikljus och vägar som kan detektera fotgängare och direkt kommunicera med omgivande fordon för att undvika person- och sakskador. Sensorer kan ge sekundaktuell information om läget i trafik och kollektiv- trafik. Det kan handla om styrning av belysning och optimering av elförbrukning och elförsörjning. Det kan vidare handla om klimat- övervakning för att stödja beslutsfattare i att fatta så bra beslut som möjligt men också för att ge medborgarna information om status i omgivningen. Sådan teknik testas och väntas börja implemen- teras . –2047 förväntas dessa tillämpningar vara överallt förekommande och nöd- vändiga för att upprätthålla den nivå av samhällstjänster som med- borgarna förväntar sig och som behövs med tanke på de kostnads- besparingar som samhället kan göra med hjälp av de nya tjänsterna. De flesta av dessa sensorer kommer att behöva vara trådlöst upp- kopplade, eftersom de är mobila, sitter svårtillgängligt eller för att det är alltför kostsamt och opraktiskt att koppla upp dem via tråd- bunden infrastruktur. Den information som skapas av det uppkopplade samhället kan användas i beräkningsmodeller och simuleringar för att optimera användandet av samhällets resurser. Informationen kan skapa nya tjänster och bidra till innovativ utveckling. Delar av informationsöverföringen i det uppkopplade samhället kommer att gå över trådbunden infrastruktur där det är möjligt, men delar av det kommer med nödvändighet vara beroende av radio- frekvenser för att kunna fungera. Framför allt gäller det mobila eller svårtillgängligt placerade enheter. Därför kommer trenden mot smartare städer och det uppkopplade samhället att innebära att efter- frågan på tillgång till radiospektrum kommer att förändras, och öka. 6.2.8Trender i teknikutvecklingen med avseende på radiospektrumanvändning Den dominerande drivkraften för teknikutvecklingen kommer att vara maskinkommunikation i vid bemärkelse, inklusive kommuni- kation mellan autonoma system. Eftersom allt spektrum mellan det hörbara till det synliga tagits i anspråk så ställs kraven på spektrumeffektiva teknologier på sin spets. System som tilldelats spektrum i av god tillgång till spektrum måste uppgraderas Spektrumanvändningen åren 2027–2047 eller lämna plats för effektivare teknologier. Det leder till spektrum- effektiva lösningar som kan ge plats åt nya tillämpningar. Den pågående konvergensen av kommunikationsnäten kommer att leda till att en mångfald av olika tjänster som tv-sändningar, över- vakning, maskiner, markbundna och flygande transporter, samt robo- tar kan använda samma kommunikationssystem. Tillämpningarnas olika behov kan tillgodoses genom att näten separeras virtuellt med stöd av datorprogram. Femte generationens mobila kommunikationssystem (5G) kom- mer att ge stöd för att optimera radioresurserna i högre grad för varje uppkoppling och varje situation och rum genom att använda olika spektrumband, olika typer av basstationer beroende på behov och placering. möjliggörs också flera samtidiga uppkopp- lingar för att öka kapaciteten och lösningar för högre säkerhet, prio- ritering av trafik. Mobiliteten, det vill säga terminalens möjlighet att förflytta sig (med låg eller hög hastighet) under uppkopplingen ökas också. Varje terminal kommer att kunna vara optimerad för respek- tive användning som det totala nätets resursanvändning är optimerad. Teknikutvecklingen möjliggör låg fördröjning i kommu- nikationen vilket till exempel är viktigt inte minst för nya tjänster som självkörande bilar, automation, industriella tillämpningar samt sjukvård. I kombination med förbättrad teknisk utrustning, främst massiv multiantennteknik, kommer 5G att främja digitaliseringen i stor utsträckning. medger 5G en större grad av integritet och säkerhet genom att tillhandahålla funktioner för att bygga flera virtuella nät inom samma fysiska nätinfrastruktur. Utvecklingen mot självläkande nät, där terminalen verkar som räckviddsförlängare av nätet är exempel på teknik som är naturliga byggstenar i framtida allmänt tillgängliga mobila accessnät. kommer rörliga bilder och video att användas i be- tydligt större omfattning. Dessa videoströmmar är mycket kapaci- tetskrävande eftersom det behövs en dedikerad videoström per an- vändare. VR/AR teknik kräver också mycket korta fördröjningar i bildöverföringen så att användare får omedelbar respons på sina kommandon och rörelser. Det kommer att ställa höga krav på mobil- näten för såväl korta responstider som hantering av stora mängder data. Spektrumanvändningen åren 2027–2047 Teknikutvecklingen förväntas medge lokala nätverk anpassade för att kunna tillhandahålla individuella behov och krav på kommunika- tionen. Teknikutvecklingen förväntas även framöver möjliggöra att man kan bygga radiosändare och radiomottagare för allt högre frekvenser till rimliga kostnader, något som förväntas utöka det ekonomiskt användbara frekvensutrymmet över tiden. Adaptiva antennsystem används bland annat för militära radarsystem där många sändare och mottagare samman- kopplas för att uppnå en elektroniskt styrbar riktverkan. Teknik- utvecklingen har gjort att denna typ av adaptiva antennsystem nu nått en prisnivå där de kan börja användas för civila massmarknads- tillämpningar. Denna typ av antennsystem kan både för- väntas leda till ökad spektrumeffektivitet och längre räckvidd för många tillämpningar. Något som dels kan antas motverka ökade spektrumbehov men också möjliggöra användningen av allt högre frekvenser för tillämpningar där ena sidan i en kommunikations- lösning rör på sig. Terminaler och annan radioutrustning kommer att göra beräk- ningar och bearbetningar närmare slutanvändaren i högre utsträck- ning vilket kan avlasta kommunikationsnäten från överföring av beräkningar från en central server. Det kan innebära att informations- generering i ett AR-system sker i en av basstationerna, i området där användaren befinner sig och endast de relevanta informationsström- marna skickas vidare till användaren. På så sätt kan bandbredds- behovet minimeras. Det kan i viss mån kompensera för det ökade kapacitetsbehovet, men kommer på intet sätt vara tillräckligt efter- som mycket av användningen fortfarande inte går att hantera lokalt. Satelliter kan bli ett viktigt komplement till markbundna nät (5G- nät och efterföljare) för att ge täckning i glesbygd och möjliggöra uppkoppling under transport på flyg, båt och tåg för att tillgodose framtida användares behov av att ständigt vara uppkopplade utan av- brott. Kommande satellitsystem kommer att kunna erbjuda bland annat anslutning till sakernas internet. Satelliterna i dessa framtida system kräver inte alls lika höga effektnivåer som dagens satelliter. De kommer att kunna ligga på en avsevärt lägre höjd och därmed blir den så kallade länkbudgeten något lättare att uppnå. Det innebär att utsändningseffekten kan minskas jämfört med dagens satelliter. Spektrumanvändningen åren 2027–2047 6.2.9Trender inom trafik och transportområdet Transporter via luftfart, sjöfart och landsväg kommer att använda trådlös teknik för sina interna och externa kommunikationer i allt högre grad. Olika former av trådlösa bredbandslösningar med behov av hög och jämn prestanda kommer att efterfrågas. Det är oklart om dessa kommer att realiseras i egna nät eller i de publika kommer- siella näten. En kontinuerlig kontakt mellan transporterande enheter, exem- pelvis luftfartyg, och exempelvis den ekonomiska enheten vid ett huvudkontor, möjliggör effektivitetsvinster genom att olika funk- tioner och system kan kopplas ihop. Sådana kontakter kan vara mel- lan en kunds och en transportörs verksamhetssystem som möjliggör mer tidseffektiv avlastning, lagring och hämtning. Utvecklingen kom- mer också att möjliggöra uppföljning av luft- och sjöfartyg i realtid oavsett var på/över jorden de befinner sig samt för att kunna loka- lisera fartyget i samband med nödsituationer och haverier. Den ökande användningen av uppkopplade sensorer ombord på olika transportmedel kommer att möjliggöra ökad och snabbare kontroll av lastsäkring och gods ombord. En ökad automation inne- bär att lastning av gods i högre utsträckning sker utan inblandning av människor. Mängden obemannade luftfarkoster kommer bli allt vanligare, såväl fjärrstyrda som autonoma. Utöver behovet av frekvenser för styrning och kommunikation kommer dessa farkoster behöva an- vända de frekvenser som befintliga mer traditionella luftfarkoster använder för säkra och robusta flygsystem för kommunikation mellan såväl andra luftfarkoster som med markbundna system. Självkörande väg- och järnvägsfordon samt luft- och sjöfartyg kommer att bli vanligt förekommande.22 Förutom att fordon och fartyg blir utrustade med allt fler sensorer kommer det också att medföra bland annat behov av att infrastrukturen succesivt blir mera intelligent för att kunna övervaka och självdiagnostisera anlägg- ningens status. Satellitkommunikation med allt högre bandbredder kommer att användas i ökande omfattning för övervakning och rap- portering av trafik, trafikhändelser och transporter. 22SOU 2018:16, Vägen till självkörande fordon, bilaga 3. Spektrumanvändningen åren 2027–2047 Mängden uppkopplade enheter och sensorer som väderstationer, belysningsanläggningar, kameror, givare av olika slag med mera kom- mer att öka längs med både väg och järnväg. Stora andelar av väg- anläggningar kommer att bli uppkopplade genom datanäten för att snabbt kunna leverera status om anläggningen vilket kommer att leda till snabbare och mer effektivt underhåll samt säkrare trafik- miljö. Delar av dessa behov kan lösas med fast infrastruktur men många nya tjänster kommer också att vara beroende av tillgång till radiofrekvenser. Om till exempel en väganläggning ska kunna kom- municera direkt med ett fordon angående aktuell status på väg- anläggningen behövs ett trådlöst gränssnitt mellan väganläggningen och fordonet.