sou · H7B363 · 2019-12-19 00:00:00 — –2023 kommer me- delstilldelningen att minska successivt, vilket kommer att innebära ett stöd på uppskattningsvis ca /kWh och därefter ännu lägre.48 Det kan noteras att det aktuella anslaget behölls oför- ändrat i förhållande till övergångsregeringens förslag i det budget- förslag från och som vann gehör när beslutade om statsbudgeten för 2019.49 Ett problem med gödselgasstödet som har lyfts fram av en del producenter av gödselbaserad biogas är att enligt EU:s statsstödsbe- stämmelser får stöd endast beviljas sådana anläggningar som har en installerad kapacitet för produktion av förnybar energi som är lägre än 500 kW.50 De allra flesta gårdsanläggningarna i har en lägre kapacitet, och majoriteten ligger under 400 kW. fann dock att myndigheten hade varit för generös i tolkningen av denna bestämmelse, vilket medförde att 3–4 anlägg- ningar behövde anpassa sina förutsättningar för att kunna få stöd även fortsättningsvis. I regleringsbrevet fick i uppdrag av reger- ingen att redogöra för användningen av gödselgasstödet och dess effekter för perioden till den 30 september 2018.51 Uppdraget redovisades och verket sammanfat- tade sina iakttagelser på följande sätt:52 •I relation till uppdraget om dubbel miljönytta är bedömningen att stödet är rätt utformat och främjar att så mycket stallgödsel som möjligt rötas. •Stödet överkompenserar inte produktionen av biogas i förhållan- de till andra energikällor. Ersättningen vid utbetalningarna för stöd- perioderna 3 och 4 har varit /kWh. Vid dessa utbetalningar fanns en marginal på 19 respektive /kWh. 48https://nya.jordbruksverket.se/stod/fornybar-energi/godselgasstod#h- Samycketpengarkandufa 2018/19:1, utg.omr. 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel, bet. 2018/19:MJU2, rskr. 2018/19:113. 50KOM 651/2014, artikel 43, punkt 2. 51Näringsdepartementet, Regleringsbrev för avseende inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel, regeringsbeslut IV 2, . 52Jordbruksverket, Utvärdering av gödselgasstödet 2017–2018 (Redovisning ). Befintliga styrmedel och andra åtgärder som påverkar dagens biogasmarknad •Under de första fyra stödperioderna (2015–2018), har 487,7 GWh biogas producerats. Vidare konstaterade verket att antalet stödmottagare har legat på en relativt stabil nivå (drygt 50) sedan stödet introducerades. Beträffan- de gödselgasstödets effekter på utsläppen av växthusgaser framhåller att myndigheten hade behövt veta hur mycket bio- gas från stallgödsel som har producerats tack vare gödselgasstödet, vilket i sin tur förutsätter kunskap om hur mycket biogas från stall- gödsel som skulle ha producerat utan stödet. Myndigheten konsta- terar att den inte har sådana uppgifter eftersom både referensscena- rio och kontrollgrupp saknas. I vårändringsbudgeten föreslog regeringen en ökning av an- slaget till det beskrivna gödselgasstödet med 270 miljoner kro- nor , och biföll regeringens förslag i denna del.53 Anslagsökningen syftade till att stärka konkurrenskraften i den svenska biogaskedjan och påskynda omställningen mot förnybara energikällor. utvidgades stödet till att även omfatta andra substrat för rötning än stallgödsel, däribland matavfall och restpro- dukter från jord- och skogsbruk. Däremot omfattades inte biogas- produktion vid avloppsreningsverk av stödet. Stödet betalades ut . Stödet (förskottet) blev /kWh uppgraderad biogas som används till fordonsgas.54 Det var 39 anläggningar som fick stödet. kommer att följa upp att den producerade mängden biogas motsvarar den mängd som låg till grund för beslutet om förskotts- utbetalningen. Om produktionen har varit lägre än den förskotts- grundande mängden måste stödmottagaren betala tillbaka mellan- skillnaden. Eftersom stödet endast var tänkt som en tillfällig stimulans , fanns inga medel avsatta för en motsvarande satsning . I den Höständringsbudget som överlämnades till riks- dagen som budgetpropositionen , dvs. 2017/18:99, bet. 2017/18:FiU21, rskr. 2017/18:435. 54www.jordbruksverket.se (). Befintliga styrmedel och andra åtgärder som påverkar dagens biogasmarknad ber 2019, föreslog regeringen emellertid att det ovan nämnda ansla- get skulle förstärkas med och att det tillfälliga Biogasstöd 2018 också skulle betalas ut . Regeringen an- gav att syftet med tillskottet var att stärka konkurrenskraften i bio- gassektorn.55 I budgetpropositionen konstaterar regeringen att Jord- bruksverket kommer att utvärdera Biogasstödet 2018 under hösten 2019.56 Denna utvärdering är ännu inte genomförd och enligt uppgift från kommer den även att innefatta det biogasstöd som fördelades . 6.5.5Klimatinvesteringsstöd (Klimatklivet) Klimatklivet är ett investeringsstöd som är riktat till lokala och regi- onala åtgärder som minskar utsläppen av koldioxid och andra gaser som påverkar klimatet.57 Statliga investeringsstöd av detta slag kan ur ett samhällsekono- miskt perspektiv motiveras med att de adresserar marknadsmiss- lyckanden på kapitalmarknaden som leder till att investeringar som är önskvärda ur ett samhällsekonomiskt perspektiv inte tillkommer som en följd av felaktiga riskbedömningar av olika långivare. Detta kan vara särskilt påtagligt i samband med utveckling av ny teknik där den ordinarie kapitalmarknaden har begränsade erfarenheter att ba- sera sina bedömningar på.58 Bestämmelserna kring Klimatklivet finns i förordning (2015:517) om stöd till lokala klimatinvesteringar (den s.k. klimatklivsförord- ningen). Det är som tar ställning till ansökningar om stöd från Klimatklivet. hade beviljat klimat- investeringsstöd på totalt ca till drygt 3 200 åt- gärder. Inkluderas medfinansiering från andra aktörer uppgår den 2019/20:2, s. 34. 2019/20:1, utg.omr. 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel, s. 44. 57Klimatklivet föregicks –2008 av det s.k. Klimatinvesteringsprogrammet (Klimp). Nästan en femtedel av Klimpstödet gick till produktion och uppgradering av biogas. Därutöver gick knappt en tiondel av stödet till biogassystem för fordon, främst tankstationer och gasledningar. 58Konjunkturinstitutet, Miljö, ekonomi och politik (2018), s. 14. Befintliga styrmedel och andra åtgärder som påverkar dagens biogasmarknad sammanlagda summan som har gått till dessa investeringar till ca 10,4 miljarder kronor.59 En betydande andel av klimatinvesteringsstödet har gått till in- vesteringar som syftar till att minska utsläppen från transportsek- torn däribland sådana som främjar en övergång till förnybara driv- medel, inklusive biogas. Huvuddelen av de beviljade ansökningarna i denna kategori har avsett tankstationer för biodrivmedel. Till och med hade stöd beviljats till 83 tankstationer för komprimerad fordonsgas och till 45 för flytande fordonsgas. Den totala stödsumman till dessa tankstationer uppgick då till 722 mil- joner kronor. Satsningen på flytande biogas (LBG) motiverades med att man på det sättet vill försöka möta det ökade intresset bland for- donstillverkare för LBG som bränsle i tunga fordon. Detta ligger i linje med Kungliga (IVA:s) konsta- terande att det finns ett behov av fortsatta investeringar för utbygg- nad och säkerställande av tillgång på LBG.60 Stöd med biogasanknytning har även beviljats på fordonssidan för inköp av biogaslastbil samt för att konvertera befintliga fordon till biogasdrift. Noterbart i sammanhanget är att ändrade sin bedömningspraxis när det gäller stöd till fordon med innebörden att myndigheten därefter har värderat åt- gärders klimatnytta och lönsamhet utifrån åtgärdens merkostnader och inte utifrån hela kostnaden för ett nytt fordon. Enligt myn- digheten ökar detta möjligheterna att bevilja stöd till fossilfria tunga fordon och arbetsmaskiner, vilket i sin tur bedöms kunna öka efter- frågan på rena biodrivmedel. Här kan nämnas att myndigheten har beviljat stöd för inköp av tunga lastbilar som drivs med flytande bio- gas. Fram t.o.m. hade stöd beviljats till knappt 500 fordon där drygt 400 var sådana som drivs med flytande biogas.61 Av det totala beviljade stödbeloppet på ca hade gått till produktion av biogas. Den beräknade biogasproduktionen i de anläggningar som Klimatklivet beviljat stöd är drygt 740 GWh . 59Naturvårdsverket, Lägesbeskrivning för Klimatklivet, skrivelse till miljö- och energidepar- tementet, . (), Så klarar transporter klimatmålen – En delrapport från Vägval för klimatet (2019), s. 14 f. 61I ansökan om stöd anges ofta att fordonet kommer att köras på en mix av hälften LNG och hälften LBG, vilket är det då räknar på. Om fordonet enbart körs på LNG bryter stödmottagaren mot villkoren i beslutet. Befintliga styrmedel och andra åtgärder som påverkar dagens biogasmarknad hade Klimatklivet beviljat bidrag till närmare 40 an- läggningar som framställer biogas till industri, sjöfart och vägtrafik. Dessa åtgärder är jämförelsevis omfattande och de beviljade belop- pen sträcker sig från knappt en miljon till över 100 miljoner kronor.62 Energikonverteringar är Klimatklivets största åtgärdskategori sett till totalt stödbelopp. Inom denna åtgärdskategori finns exempel på att stöd har gått till åtgärder som innebär att en verksamhet går från att använda gasol och olja till biogas.63 En mindre andel klimatin- vesteringsstöd har även beviljats till sammankoppling av biogasnät. Det finns även flera projekt som faller under Klimatklivskate- gorin avfallshantering som har koppling till biogasproduktion. Det handlar bl.a. om projekt som syftar till att främja produktion av bio- gas från matavfall. ställde sig bakom och förslag till statsbudget . Beträffande an- slaget 1:16 till klimatinvesteringar inom utgiftsområde 20 Allmän naturvård – som finansierar Klimatklivet – innebar beslutet att ansla- get minskades med totalt i förhållande till över- gångsregeringens förslag. Miljö- och jordbruksutskottet anförde att det helst hade sett att anslaget avvecklades helt och hållet, men till följd av tidigare lämnade bemyndiganden genomförs en besparing på 750 miljoner kronor.64 I vårändringsbudgeten föreslog regeringen dock en för- stärkning av anslaget för klimatinvesteringar med 758 miljoner kro- nor.65 Anslaget ska bl.a. finansiera satsningar inom ramen för Klimat- klivet. Regeringen motiverade förslaget med att effektiva investe- ringar måste göras i olika typer av lösningar som kan leda till kraft- fulla utsläppsminskningar inom alla samhällssektorer för att nå de klimatmål som ingår i klimatramverket. beslutade i enlig- het med regeringens förslag.66 Vidare konstaterade regeringen att mot bakgrund av de utvärde- ringar som har genomförts har regeringen för avsikt att vidta åtgär- der för att utveckla och effektivisera Klimatklivet. I ett uppdaterat regleringsbrev till skärpte regeringen kraven på åter- 62Naturvårdsverket, Lägesbeskrivning för Klimatklivet, Skrivelse, . 63Samma källa, s. 22. 2018/19:1, bet. 2018/19:MJU1. 2018/19:99. 2018/19: FiU21. Befintliga styrmedel och andra åtgärder som påverkar dagens biogasmarknad rapportering om Klimatklivets effekter och av hur arbetet med upp- följning och utvärdering av stöden som ges med medel från anslaget fortskrider. Om det är relevant, ska även föreslå ändringar för att öka stödens samhällsekonomiska effektivitet. Upp- draget ska redovisas till regeringen . ska redovisningen innehålla en beskrivning av hur myndigheten har arbetat med att utveckla och effektivisera arbetet med Klimatklivet.67 Av anslagsvillkoren för det aktuella anslaget framgår det att för anslagsposten Stöd till klimatinvesteringar får enbart användas till biogasåtgärder. I budgetpropositionen konstaterar regeringen att Kli- matklivet är en viktig insats för att minska utsläppen i hela landet, och att satsningar därför behövs även fortsättningsvis.68 Beträffande anslaget för klimatinvesteringar föreslår regeringen en ökning på för 2020.69 Regeringen återupprepade också den tidigare utfästelsen om att stödet ska utvecklas och effektiviseras. De förändringar som görs ska bl.a. ta hänsyn till skrivningar i Janu- ariavtalet om förändringar av Klimatklivet samt till den kritik som bl.a. har riktats mot Klimatklivet i en granskning från Riksrevisio- nen70 och bl.a. ha ett tydligare fokus på mätbara effekter. Riksrevi- sionen hade i sin granskning landat i den sammantagna bedömningen att Klimatklivet inte är en del av en kostnadseffektiv styrmedels- kombination för att nå det svenska klimatmålet till 2030. Beträffande de stöd som har beviljats till gastankstationer konstaterar att det kan finnas anledning att stödja tank- och laddstationer för att möjliggöra en expansion av biogasfordon. I Klimatklivet be- döms dessa åtgärder i första hand utifrån indirekt klimatnytta. Riks- revisionens bedömning var dock att behovet av dessa stationer inte 67Miljödepartementet, Ändring av regleringsbrev för avseende Naturvårds- verket, . I redovisningen till ska det bl.a. finnas en bedömning av vilka samhällsekonomiska konsekvenser och konsekvenser på faktisk fördelning av stöd per åtgärdskategori, aktörer och geografisk spridning som det skulle få om bedömningskriteriet för stöd inom Klimatklivet ändras från klimatnytta per investeringskrona till klimatnytta per bidragskrona. 2019/20:1, utg.omr. 20 Allmän miljö- och naturvård. 2019/20:1, utg.omr. Anslaget föreslås då dock även omfatta det s.k. ladda hemma- stödet samt ett nytt laddstöd för företag och andra organisationer. 70Se , Klimatklivet – Stöd till lokala klimatinvesteringar (RiR 2019:1). Syftet med granskningen var att undersöka om hanteringen av Klimatklivet har varit effektiv samt om stödet har lett till kostnadseffektiva åtgärder. Se även regeringens skrivelse 2018/19:121 med anledning av . Befintliga styrmedel och andra åtgärder som påverkar dagens biogasmarknad går att mäta i utsläppsminskningar utan att stödet i stället borde ges utifrån andra grunder, exempelvis hur tankstationerna är utspridda geografiskt. Här kan avslutningsvis nämnas att –2016 för- delade ett stöd till produktion, distribution och användning av biogas – den s.k. biogasutlysningen.71 Totalt fördela- des . Ungefär hälften av de projekt som fick ta del av dessa medel avbröts emellertid av olika skäl. Bland de skäl som angavs för detta var att tekniken var omogen, utdragna tillståndspro- cesser, bristande efterfrågan på fordonsgas, dyrare substrat och sam- ordningsproblem med andra biogasstöd, t.ex. Klimatklivet eller Lands- bygdsprogrammet. 6.6Vissa EU-regler med betydelse för biogasmarknaden Det nationella handlingsutrymmet när det gäller omställningen till fossilfrihet begränsas av både EU-regler och internationella överens- kommelser inom flera olika samhällssektorer. I förslag till strategisk plan för omställning av transportsektorn till fossilfrihet konstateras det att internationella regler vanligen inte hindrar omställningsåtgärder i sig, även om de nationella styrmedlen kan behöva utformas på ett annat sätt.72 Däremot anses regelutveck- lingen inom EU och i vissa internationella samarbetsorgan utgöra en osäkerhetsfaktor, som kan komma att förändra förutsättningarna för mer strategiskt inriktade nationella insatser. I förslaget nämns att de snabba förändringarna inom EU:s politik kring biodrivmedel har varit en sådan osäkerhet, som sägs ha bidragit till att förhindra lång- siktiga investeringar i biodrivmedelsproduktion. På EU-nivå finns det flera författningar, därtill knutna handlings- planer eller andra styrdokument som påverkar förutsättningarna på 71Energimyndigheten, Marknaderna för biodrivmedel 2016 (ER 2016:29). 72Energimyndigheten, Strategisk plan för omställning av transportsektorn till fossilfrihet (ER 2017:07). Befintliga styrmedel och andra åtgärder som påverkar dagens biogasmarknad den svenska biogasmarknaden. Några av de mest centrala nämns i det följande. 6.6.2Avfallsdirektivet och för cirkulär ekonomi Som har redovisats tidigare används olika typer av avfall som sub- strat för framställning av biogas. EU:s avfallsdirektiv beslutades 2008.73 Syftet med direktivet är bl.a. skydd av miljön och människors hälsa genom att medlemsstaterna förpliktas att vidta förebyggande åtgärder och minska de negativa följderna av uppkomsten av avfall, hanteringen av avfall samt minska resursförbrukningen, och är av avgörande betydelse för övergången till en cirkulär ekonomi.74 I avfallsdirektivet beskrivs bl.a. den s.k. avfallshierarkin. Avfalls- hierarkin anger en prioriteringsordning som innebär att man helst ska förebygga avfall, i andra hand återanvända det, i tredje hand materialåtervinna det, i fjärde hand återvinna avfallet på annat sätt (exempelvis energiåtervinning) och som femte och sista led i hierar- kin ska avfallet bortskaffas. Ordningen gäller under förutsättning att den kan anses vara miljömässigt motiverad och ekonomiskt rimlig. Enligt avfallsdirektivet ska alla EU:s medlemsstater ha nationella avfallsplaner. Länderna ska också ta fram särskilda program för före- byggande av avfall. I har ansvar för att ta fram den nationella avfallsplanen och programmet för förebyggande av avfall (83 § Avfallsförordningen). antog Natur- vårdsverket en ny nationell avfallsplan och ett därtill knutet avfalls- förebyggande program för perioden –2023.75 I svensk rätt genomförs avfallsdirektivet framför allt genom mil- jöbalken (särskilt kapitel 15) och avfallsförordningen (2011:927). Målet för lagstiftningen på avfallsområdet är att gå från avfallshan- tering till resurshushållning, och arbetet utgår från visionen om ett kretsloppssamhälle där deponering av avfall överges till förmån för 73Europaparlamentets och rådets direktiv /98/EG av om avfall och om upphävande av vissa direktiv. 74Det bör noteras att avfallsdirektivet inte omfattar avloppsvatten som i stället regleras i rådets direktiv av om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse (91/271/EEG) och rådets direktiv av om skyddet för miljön, särskilt marken, när avloppsslam används i jordbruket (86/278/EEG). 75Naturvårdsverket, Att göra mer med mindre – Nationell avfallsplan och avfallsförebyggande program 2018–2023, Rapport 6857, . Befintliga styrmedel och andra åtgärder som påverkar dagens biogasmarknad energi- och materialåtervinning.76 Begreppet cirkulär ekonomi fångar inriktningen att olika produkters mervärde ska bevaras i slutna kretslopp och att avfall ska förebyggas. Idecember 2015 antog kommissionen en EU-handlingsplan för den cirkulära ekonomin.77 I handlingsplanen betonades bl.a. att över- gången till en mer cirkulär ekonomi förutsätter åtgärder under en produkts hela livscykel: från produktion till inrättande av marknader för ”sekundära” (dvs. avfallsbaserade) råvaror. Det angavs vidare att avfallshantering är ett av de huvudområden där ytterligare förbätt- ringar både krävs och ligger inom räckhåll. presenterade kommissionen sedermera ett medde- lande om avfall och energi som bygger på grundprinciperna i avfalls- hierarkin.78 I meddelandet pekade kommissionen ut produktion av fasta, flytande eller gasformiga bränslen ur avfall som en de viktiga avfallsenergiprocesserna. Det slogs även fast att anaerob nedbryt- ning för produktion av biogas och en rötrest betraktas som material- återvinning i EU:s avfallslagstiftning och därmed också när det gäller inplaceringen i avfallshierarkin. Kommissionen pekade också på vik- ten av att använda den mest effektiva tekniken för att avfallsenergi- processerna ska kunna bidra maximalt till att uppfylla EU:s klimat- och energimål. Beträffande anaerob nedbrytning (rötning) framhöll kommissionen värdet av att förädla biogas till biometan (dvs. det som i brukar kallas uppgraderad biogas) för vidare distribu- tion och användning t.ex. i ett gasnät och som drivmedel. Ett reviderat avfallsdirektiv med krav på insamling av biologiskt avfall beslutade EU om ett avfallspaket som innebär revide- ringar av sex direktiv på avfallsområdet, däribland avfallsdirektivet.79 De nya reglerna föreskriver bl.a. en ökad användning av effektiva ekonomiska instrument och andra åtgärder som främjar avfallshie- 76I används deponering i praktiken bara för avfall som inte kan behandlas på annat sätt, t.ex. förorenade massor. deponeras endast cirka en procent av hushållsavfallet. 77Att sluta kretsloppet – en EU-handlingsplan för den cirkulära ekonomin, KOM(2015) 614 final. I en cirkulär ekonomi behålls värdet på produkter, material och resurser , vilket leder till att såväl avfallet som resursanvändningen minimeras. 78Avfallsenergins roll i den cirkulära ekonomin, KOM(2017) 34 Final. 79Direktivet 2018/851/EU om ändring av direktiv /98/EG. Befintliga styrmedel och andra åtgärder som påverkar dagens biogasmarknad De syftar även till att höja kvaliteten på returråvaror och deras användning, vilket bl.a. inkluderar ett krav på separat insamling av biologiskt avfall . ska biologiskt avfall antingen separeras och materialåtervinnas vid källan eller insamlas separat och inte blandas med andra typer av avfall.80 Målet är att förberedelse för återanvändning och materialåtervinning av kommunalt avfall ska 2025 utgöra minst 55 viktprocent, 2030 minst 60 viktprocent och 2035 minst 65 viktprocent. I budgetpropositionen konstaterar regeringen att ge- nomförandet av kraven i EU:s avfallsdirektiv fortsätter och kommer att bidra till att steg tas mot en cirkulär ekonomi.81 För ökad effektiv hushållsnära insamling, bättre samarbete mellan kommunala och producentansvarssystem, och för högre återvinning, ska införandet av nya samordnade krav på lägsta servicenivå för hushållens avfall, inklusive förpackningar, tidningar, grovavfall och farligt avfall, ut- redas. Regeringen anger vidare att EU:s avfallsdirektiv kommer att implementeras parallellt med detta utredningsarbete. Av budgetpropositionen framgår också att det pågår ett arbete med att genomföra de nya kraven i svensk lagstiftning. Reger- ingen framhåller i anslutning till detta att den beslutade om skärpta krav för separat insamling av matavfall.82 Kraven innebär att kommunerna ska tillhandahålla system för separat insamling av matavfall från hushåll.83 6.6.3Förnybartdirektivet (RED II) Som har redovisats tidigare i betänkandet anges det mål i EU:s s.k. förnybartdirektiv84 för andelen förnybar energi som varje medlems- stat ska uppfylla till 2020. nådde ministerrådet och en över- enskommelse om ett reviderat förnybartdirektiv (RED II) och det 80Begreppet biologiskt avfall omfattar biologiskt nedbrytbart trädgårds- och parkavfall, livs- medels- och köksavfall från hushåll, kontor, restauranger, grossister, matsalar, catering och detalj- handelslokaler och jämförbart avfall från livsmedelsindustrin (Artikel 3.4 Direktivet 2018/851/EU). 2019/20:1, utg.omr. 20 Allmän miljö- och naturvård, s. 91. 82Samma källa, s. 78. 8315 a § avfallsförordningen. 84Europaparlamentets och rådets direktiv /28/EG av om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor och om ändring och ett senare upphävande av direktiven /77/EG och 2003/30/EG (förnybartdirektivet). Befintliga styrmedel och andra åtgärder som påverkar dagens biogasmarknad styrningssystem som är kopplat till både direktivet och till det s.k. energieffektiviseringsdirektivet. För biogasens del innebär överenskommelsen inte några större förändringar jämfört med rådande förhållanden. Biogasen reglerades redan i det gällande förnybartdirektivet, och kommissionens grund- princip vid revideringen av förnybartdirektivet var att undvika att föreslå större förändringar rörande de biobränslen som redan var reglerade – dvs. transportbränslena – eftersom lagstiftningen kring dessa har ändrats ett antal gånger . Kom- missionens fokus låg i stället främst på de nya regleringarna kring fasta och gasformiga biobränslen för andra ändamål än transport. I det reviderade direktivet är det främst följande nyheter som be- döms ha eller kommer att kunna få en viss betydelse för biogasens del: •Gasen omfattas av reglerna om ursprungsgarantier (dessa gällde tidigare bara el). Enligt branschföreträdare kan detta få positiv effekt på biogasmarknaden och den gränsöverskridande handeln med biogas. Ursprungsgarantierna förutsätter dock att det finns ett nationellt biogasregister.