sou · H7B34 · 2019-01-28 00:00:00 — Ett sådant alternativ är emellertid förenat med stora kostnader, vilket utredningen redogör för i kapitel 12 om kon- sekvenser. Dessutom skulle en utökning av den totala garanterade undervisningstiden påverka elevernas arbetssituation. 10.5.3Uppgifter om elevens deltagande i framtidsval ska dokumenteras i betygsdokumenten Förslag: Uppgifter om elevernas deltagande i framtidsval ska finnas med i slutbetyg, terminsbetyg och avgångsintyg. Även om framtidsval inte föreslås vara ett ämne som ska betygsättas eller bedömas är det dock enligt utredningens bedömning viktigt att det på något sätt dokumenteras i betygsdokumenten om eleven deltagit i framtidsval, inte minst med tanke på den föreslagna möjlig- heten att erbjuda framtidsval på vissa av introduktionsprogrammen i gymnasieskolan. Ett bevis på deltagande kan i sig vara motiverande även om framtidsval, som en del av utbildningen, är obligatorisk att delta i för de som omfattas av skolplikt. Skolplikten, som motsvaras av en rätt till utbildning, är en av hörn- stenarna i det svenska utbildningssystemet. För en elev i grundsko- lan, grundsärskolan, specialskolan och sameskolan gäller obligato- risk närvaro i . Det betyder att eleven ska delta i den verksamhet som anordnas för att ge den avsedda utbildningen om eleven inte har giltigt skäl att utebli34. Utbildning, vilket är ett vidare begrepp än undervisning, kan omfatta annan verksamhet än undervisning i den inre och yttre miljön, t.ex. på skolgården och i matsalen eller organiserat lärande förlagt till en arbetsplats. Utbild- ning kan dessutom omfatta annan verksamhet som äger rum t.ex. vid lägerskolor, utflykter eller olika former av praktik eller annan verk- samhetsförlagd verksamhet.35 347 kap. 17 § skollagen. 2009/10:165. Utredningens förslag att införa framtidsval i , grund- särskolan och specialskolan i högstadiet är ett sätt att säkra tid för den form av generell karriärvägledning som framtidsval utgör. I och med att det blir en del av utbildningen har eleverna, i och med skol- plikten en skyldighet att närvara. För att ge legitimitet till framtids- val i utbildningen och för att säkra att deltagandet dokumenteras föreslår utredningen att uppgifter om elevernas deltagande i fram- tidsval ska finnas med i slutbetyg, terminsbetyg och avgångsintyg. Förslaget innebär att bestämmelserna om slutbetyg, terminsbetyg och avgångsintyg i skolförordningen ändras. För terminsbetyg som utfärdas i årskurs 6 och avgångsintyg som utfärdas före årskurs 7 är uppgifter om deltagande i framtidsval inte aktuellt eftersom fram- tidsval enligt utredningens förslag ska införas på högstadiet. 10.5.4Stärkt karriärvägledningsperspektiv i och motsvarande skolformer Förslag: Karriärvägledningsperspektivet ska stärkas i , grundsärskolans, specialskolans och sameskolans ämnen. ska få i uppdrag att se över kursplanerna i berörda skolformer och föreslå hur den generella karriärvägledningen kan utvecklas och stärkas, med särskilt fokus på låg- och mellanstadiet. Ett stärkt karriärvägledningsperspektiv i befintliga ämnen i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan Enligt läroplanerna för och motsvarande skolformer ska eleverna utveckla kunskaper och kompetenser som förbereder dem för studier och arbetsliv och som gör dem rustade att göra med- vetna val . I det ingår att vidga elevernas perspektiv och visa på alternativ till traditionella studie- och yrkesval grundande på kön, kulturell och social bakgrund. För att detta ska vara möjligt krävs att lärprocessen börjar tidigt och pågår kontinuerligt . Det räcker inte med att karriärvägledaren försöker förmedla detta vid de personliga vägledningssamtalen utan lärpro- cessen måste ges utrymme i skolans generella karriärvägledning. det krävs att alla i skolan samverkar utifrån sina olika roller. Lärarna har ett särskilt ansvar att bidra med underlag för varje elevs val av fortsatt utbildning, t.ex. genom att medverka till att utveckla kon- takter med mottagande gymnasieskolor, organisationer och företag. Lärarna har också möjlighet att i sin undervisning integrera det gene- rella vägledningsperspektivet och koppla ämnesinnehållet till frågor som rör utbildningar, yrken och arbetsliv. Trots det visar flera studier som refererats till i kapitel 4 att elever i högre års- kurser saknar och efterfrågar just sådana kopplingar. Att karriärvägledningsperspektivet i undervisningen är viktigt är det många som vittnar om. Enligt forskare ökar elevernas motivation när de får förståelse för hur ämnesinnehållet knyter an till verklig- heten och de ser meningen med ämnet i ett längre perspektiv. Vissa menar också att det leder till en högre grad av måluppfyllelse hos eleverna när det finns en koppling mellan ämnesundervisning och samhälls- och arbetsliv. Personliga egenskaper, intressen, värderingar, attityder, kompetenser och förmågor påverkar de val eleven gör och eleven behöver medvetandegöras om detta i processen för att förstå sig själv i förhållande till en tänkt framtid. Lärarens återkoppling till eleven om studieresultat och utvecklingsbehov kan öka elevens själv- kännedom och kan därigenom bredda elevens kunskaper om sig själv. En återkoppling kan också ta sin utgångspunkt i det läraren vet om elevens intressen, ambitioner och framtidsdrömmar för att motivera och lyfta fram vad eleven kan behöva utveckla för att nå sina mål. Ett skäl till att vägledningsfrågor så sällan integreras i undervis- ningen är att många lärare tycker att det är svårt och saknar stöd för genomförandet. Som redogjorts för i kapitel 7 är kurs- planer otillräckligt i förhållande till läroplanens mål. De övergripande formuleringarna som finns i läroplanerna motsvaras inte av skrivningar i kursplanerna, t.ex. när det gäller skolans uppdrag att bidra till att ele- vens studie- och yrkesval inte begränsas av kön eller social eller kul- turell bakgrund36. Det är endast i några ämnens kursplaner beskrivet hur det centrala innehållet kan kopplas till frågor som rör yrken och arbetsliv. Att lärare behöver stöd i arbetet med den generella väg- ledningen har varit känt . har därför haft flera regeringsuppdrag med syftet att stärka skolans vägledningsarbete. har tagit fram allmänna råd för arbetet med studie- och 36Jfr t.ex. avsnitt 2.1 och 2.6 förordningen (SKOLFS 2010:37) om läroplan för , förskoleklassen och fritidshemmet. yrkesvägledningen och myndigheten har härutöver utarbetat flera om- fattande stödmaterial för de verksamma i skolan. Dessutom erbjuder utbildningspaketet skola–arbetsliv som över 4 000 lärare, skolledare och vägledare har deltagit i. Fokus i utbildnings- insatsen är hur studie- och yrkesvägledning kan integreras i under- visningen som hela skolans ansvar. Även Kommuner och Landsting (SKL) har tagit fram ett metodstöd kallat Framtidsval och arbetsliv37. Det innehåller exempel på hur huvudmän framgångsrikt arbetar för att bredda perspektiven och integrera arbetslivsfrågorna i undervisningen. Dessa insatser från stat, kommun och andra håll är vällovliga och har uppskattats mycket av vägledare, lärare och skol- ledare. De kommer att behövas även fortsättningsvis men de är inte tillräckliga. Stödet behöver också vara förankrat i kursplanernas skrivningar där det centrala innehållet och kunskapskraven i ämnena kopplas till frågor som rör samhälls- och arbetsliv. För att bidra till att den generella karriärvägledningen i större utsträckning integreras i skolans undervisning föreslår utredningen att karriärvägledningsperspektivet utvecklas och stärks i , grundsärskolans, specialskolans och sameskolans kursplaner i tillämp- liga ämnen i alla stadier men med fokus på låg- och mellanstadiet. Förslaget ska ses i kombination med det om införande av framtidsval i högstadiet. För att undervisningen på bästa sätt ska komplettera och harmoniera med det som genomförs inom ramen för framtidsval är det viktigt att lärare och vägledare samverkar både när det gäller planering och genomförande. Även om läraren är den som ansvarar för undervisningen i ämnena bör karriärvägledaren ses som en resurs med sin kunskap om utbildning och arbetsmarknad, men också i att stödja lärare i undervisningen. ska få ett uppdrag att se över kursplanerna Mot bakgrund av ovanstående föreslår utredningen att ges i uppdrag att se över kursplanerna samt föreslå hur karriärvägled- ningsperspektivet kan utvecklas och stärkas i , special- skolan, sameskolan och grundsärskolan, med särskilt fokus på låg- och mellanstadiet. 37Framtidsval och arbetsliv. Exempel från kommuners studie- och yrkesvägledning. SKL, Kommuner och Landsting. 10.5.5Stärkt karriärvägledningsperspektiv i utbildningen på gymnasial nivå Förslag: Karriärvägledningsperspektivet ska stärkas i gymnasie- skolans och gymnasiesärskolans ämnesplaner. ska få i uppdrag att se över och föreslå hur den gene- rella karriärvägledningen kan utvecklas och stärkas i de inledande kurserna i ämnesplanen för samhällskunskap i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan samt se till att de bygger vidare på de kunskaper eleverna har fått tidigare. Bedömning: Kursen arbetslivets villkor i ämnet samhällskunskap i gymnasiesärskolan bör bli möjlig att välja för alla elever inom programfördjupningen eller inom det individuella valet på de nationella programmen i gymnasiesärskolan. bör ges i uppdrag att se över kursen arbetslivets villkor så att den bygger vidare på de kunskaper som eleverna har fått i grundsärskolan och i den reviderade inledande kursen i samhällskunskap i gymnasie- särskolan. Skälen för förslaget och bedömningen Karriärvägledningsperspektivet i undervisningen är viktigt även på gymnasial nivå. Av läroplanerna för gymnasieskolan och gymnasie- särskolan framgår att läraren i undervisningen ska utnyttja de kun- skaper och erfarenheter av arbets- och samhällsliv som eleverna har eller skaffar sig under utbildningens gång. Det ökar också elevernas motivation när de får förståelse för hur ämnesinnehåll knyter an till verkligheten och de ser meningen med kursen i ett längre perspektiv. Lärarna i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan har goda möjligheter att i sin undervisning integrera det generella vägledningsperspektivet och koppla kursinnehåll till yrken och arbetsliv. Eleverna i gymnasie- skolan är närmare vidare studier eller yrkesverksamhet än eleverna i de obligatoriska skolformerna. Eleverna i gymnasiesärskolan är också närmare fortsatt utbildning, praktik och arbete. Utredningen har övervägt vilket behov elever i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan har av karriärvägledningsperspektiv i respek- tive skolforms ämnesplaner och kurser. Utredningen föreslår att det säkerställs att gymnasieskolans ämnesplaner för de inledande kurs- erna i det gymnasiegemensamma ämnet samhällskunskap bygger vidare på de kunskaper eleverna har utvecklat i ämnen och framtidsval när det gäller kunskapsområdena arbetsliv och sam- hälle samt utbildningsvägar och yrken. Motsvarande föreslås för gym- nasiesärskolans inledande kurs i samhällskunskap. Däremot bedömer utredningen att det kunskapsinnehåll som före- slås för framtidsval som handlar om val och framtids- planering inte kommer att rymmas inom dessa kurser som redan har stoffträngsel. Mot bakgrund av utredningens förslag om stärkt karriär- vägledning i och grundsärskolan i form av framtidsval och genom karriärperspektivet i flera ämnen i dessa skolformer bedömer utredningen att eleverna får en god grund när det gäller val och framtidsplanering. Elever i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan bedöms ha ett större behov av individuell karriärvägledning utifrån vilket program och inriktning och de framtidsplaner de har. Det framgår av gjorda undersökningar att elever, framför allt på de hög- skoleförberedande programmen, önskar mer individuell vägledning som är anpassad till deras framtidsplaner. Av enkätundersökningen Unga röster 201738 kan man också dra slutsatsen att elever på yrkes- program upplever att de fått information om arbetsmarknaden genom till exempel arbetsplatsförlagt lärande och kontakter med branscher. Karriärperspektivet kan med fördel också anläggas i andra ämnen och kurser i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. Det finns goda möjligheten att koppla undervisningen till aktuellt yrkesområde eller vetenskapsområde och det är utredningens erfarenhet att så också görs. De flesta av de ämnesplaner som gäller för gymnasieskolan re- spektive gymnasiesärskolan gäller även för komvux på gymnasial nivå respektive särvux på gymnasial nivå, vilket innebär att det inne- håll som stöder karriärvägledningsperspektivet i olika ämnen även finns i komvux och särvux. ska få ett uppdrag att se över ämnesplaner och kurser Mot bakgrund av ovanstående föreslår utredningen att ges i uppdrag att se över och föreslå hur karriärvägledningsperspek- tivet kan utvecklas och stärkas i de inledande kurserna i ämnesplanen 38Unga röster 2017 – Inför valet . för samhällskunskap i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan samt se till att de bygger vidare på de kunskaper eleverna har fått i grund- skolan och gymnasiesärskolan. Bedömning om kursen arbetslivets villkor i ämnet samhällskunskap i gymnasiesärskolan Elever på gymnasiesärskolans nationella program har enligt utred- ningens bedömning ett stort behov av att utveckla sin förmåga att göra väl underbyggda studie- och yrkesval. Som i sin rapport , uppföljning och analys av reform39, lyfter finns det tre stora utmaningar för gymnasiesärskolan, nämligen lärares behörighet, att anordna apl, och elevernas övergång till arbets- marknaden efter avslutad utbildning. För att rusta eleverna för fram- tiden och vidaregång efter gymnasiesärskolan behöver eleverna både individuell och generell karriärvägledning. Utöver den individuella karriärvägledningen bedömer utredningen att elevernas kunskaper om arbetslivet behöver stärkas för elever på nationella program i gymnasiesärskolan. Utredningen bedömer att kursen arbetslivets villkor i ämnet samhällskunskap i gymnasiesärskolan, som omfattar 100 gymnasiesärskolepoäng, borde göras tillgänglig för fler elever. Kursen ingår endast i programfördjupningen i ett par av program- men. Kursen arbetslivets villkor bör bli möjlig att välja för alla elever som så önskar antingen inom programfördjupningen eller inom det individuella valet på de nationella programmen. I propositionen En gymnasiesärskola med hög kvalitet (prop. 2011/12:50) framför reger- ingen att det inom det individuella valet bör ingå kurser som stödjer eleven att utifrån sina egna förutsättningar uppnå en så hög grad av självständighet som möjligt i syfte att klara boende och vardagsliv på egen hand. Mot bakgrund av detta bedömer utredningen att bör få i uppdrag att se över innehållet i kursen arbetslivets villkor så att den bygger vidare på de kunskaper som eleverna har fått i grund- särskolan och i den reviderade inledande kursen i samhällskunskap. 39Gymnasiesärskolan, uppföljning och analys av reform. 10.6Sammanfattning av utredningens huvudförslag I nedanstående illustrationer åskådliggörs att de förslag som utred- ningen presenterar gällande karriärvägledning hänger samman och ska ses som en helhet. Den syftar också till att visa hur de olika for- merna av karriärvägledning ska ses i förhållande till varandra. Figur 10.2 Karriärvägledningens olika former Tabell 10.1 Innehåll i och ansvar för de olika formerna av karriärvägledning – Arbetsliv och samhälle – Utbildningsvägar och yrkesområden Vägledningssamtal enskilt eller i mindre – Stöd i beslutsfattande Förslagen, som illustreras ovan, ska ses samlat. Härtill kommer ett antal förslag på vad som krävs för genomförandet av huvudförslagen, som beskrivs i följande avsnitt. 10.7Uppdrag till om översyn av läroplanerna Förslag: ska få i uppdrag att se över läroplanernas skrivningar om studie- och yrkesvägledning och föreslå nödvän- diga konsekvensändringar i enlighet med utredningens förslag i avsnitt 10.2–5 om ändrade benämningar, olika former av karriär- vägledning, tillgången till karriärvägledning , karriärvägledarens uppgifter och framtidsval. Införandet av nya begrepp, tydliggöranden av de olika formerna av karriärvägledning, tillgången till karriärvägledning för vissa elever, tydliggörandet av karriärvägledarens uppgifter och införandet av framtidsval medför behov av följdändringar i läro- planerna för de olika skolformerna. har en gedigen erfa- renhet att se över och föreslå ändringar läroplanerna. Utredningen föreslår därför att får ett uppdrag att se över läroplanernas nu gällande skrivningar om studie- och yrkesvägledning och föreslå ändringar i enlighet med utredningens förslag. 10.8Huvudmannen ska ha en plan för karriärvägledning Förslag: Huvudmannen ska se till att det upprättas en plan för karriärvägledning. Planen ska innehålla en redogörelse för hur ele- vernas behov av karriärvägledning ska tillgodoses och hur arbetet med karriärvägledningen ska samordnas. Av planen ska det även framgå hur samverkan med det omgivande samhället ska ske. Bedömning: Arbete med planen bör ske som en del av huvud- mannens systematiska kvalitetsarbete enligt 4 kap. 3 § skollagen. Planen bör även innehålla uppgifter om hur huvudmannen orga- niserar karriärvägledningen och hur vägledningsresurserna för- delas efter elevernas olika förutsättningar och behov. Vidare bör planen innehålla uppgifter om hur verksamheterna ska motverka att eleverna begränsas i valet av utbildning och yrkesverksamhet utifrån föreställningar om kön eller utifrån social eller kulturell bakgrund. Skälen för förslaget och bedömningen Huvudmannens plan för karriärvägledning Som utredningen beskriver i kapitel 6 visar olika studier, undersök- ningar och erfarenheter att styrningen och ledningen av den nu- varande studie- och yrkesvägledningen är svag40. Regleringen upp- fattas som alltför övergripande och ger inte huvudmän och rektorer någon tydlig ledning i vad som förväntas av dem. Därtill kommer att huvudmannen ofta inte inkluderat studie- och yrkesvägledningen i det systematiska kvalitetsarbetet. Därmed saknas de grundläggande styrningsmekanismer som krävs för att kunna planera, organisera och dimensionera vägledningsarbetet. På grund av att huvudmannen och rektorn brister i styrningen hamnar ofta ansvaret för hela studie- och yrkesvägledningen på vägledaren. Utredningen konstaterar att målet om en bred och integrerad studie- och yrkesvägledning, i enlig- het med regelverket, inte har fått något riktigt genomslag. Hos de huvudmän som har en medveten plan för arbetet med karriärvägledningen får väglednings- och karriärfrågorna större ut- rymme och ansvaret fördelas på fler. Kommuner och Lands- ting (SKL) har sammanfattat de framgångsfaktorer som identifierats som centrala för arbetet med studie- och yrkesvägledningen. SKL lyfter bl.a. fram att det behöver finnas konkretiserade mål för studie- och yrkesvägledningen som är beslutade av huvudmannen. Vidare lyfts vikten av att ansvarsfördelningen mellan verksamheter och per- sonalgrupper är tydlig och att tid avsätts för att förankra och imple- mentera mål och riktlinjer i hela organisationen.41 Utredningen visar att det inte finns någon given modell för hur ansvaret för studie- och yrkesvägledningen bäst fördelas eller vilka organisations- och resursfördelningsmodeller som är mest lämpliga. Detta är och måste vara beroende av hur de lokala förutsättningarna och behoven ser ut hos respektive huvudman och därmed vara upp till varje huvudman att besluta om. Denna frihet är dock kopplad till ett ansvar. De beslut som huvudmannen fattar måste vara grundade 40Utvärdering av vägledning inom det offentliga skolväsendet. 2005, Kvalitets- granskning av studie- och yrkesorientering inom . 2007, Vägledningens styrning och ramar, G. . 2010, i grund- skolan. Kvalitetsrapport nr 2013:5. 2013, och Styrning och organisation av den breda studie- och yrkesvägledningen – en bakgrund och tre fallstudier. Styrning och organisation av den breda studie- och yrkesvägledningen, En bakgrund och tre fallstudier. i en medveten bedömning och analys av de egna förutsättningarna och behoven. Utredningen har övervägt olika alternativ för att stärka incita- menten för huvudmän att prioritera vägledningen och säkerställa att beslut om vägledningens utformning, organisation och dimension- ering fattas utifrån välgrundade underlag. Utgångspunkten har varit att huvudmännen behöver ta ett större ansvar för att säkerställa att eleverna får både individuell och generell vägledning, bl.a. för att minska avhoppen från gymnasieskolan och därmed kostnaderna för detta. Regleringen i skollagen om likvärdig utbildning, fördelning av resurser och systematiskt kvalitetsarbete är viktiga utgångspunkter i detta arbete. Regleringen behöver dock förtydligas för att underlätta för huvudmännens styrning och ansvarstagande varför utredningen föreslår ändringar när det gäller elevernas tillgång till karriärvägled- ning, som redogjorts för i tidigare avsnitt. Härutöver behövs ytterli- gare åtgärder för att stimulera huvudmännen att aktivt ta ställning till hur man vill planera, organisera och dimensionera arbetet med karriärvägledning. Huvudmännen behöver ta reda på behoven av karriärvägledning i verksamheten, sätta upp mål, göra en ansvars- fördelning och förankra arbetet i organisationen. Vidare behöver varje huvudman fundera över och fastställa hur den individuella karriär- vägledningen ska erbjudas samt hur och i vilka former den generella karriärvägledningen ska ges. För att säkerställa detta och för att öka förutsättningarna för en likvärdig, långsiktig och systematisk karriär- vägledning hos alla huvudmän föreslår utredningen att det i skollagen införs krav på att huvudmannen ska ha en plan för karriärvägledning. Planen ska vara framåtsyftande och innehålla en redogörelse för hur huvudmannens ska tillgodose elevernas behov av karriärvägledning, hur arbetet ska samordnas och hur samverkan med det omgivande samhället ska ske. Detta skulle också göra det möjligt för allmän- heten, elever och myndigheter att ta del av hur huvudmannen arbetar med karriärvägledning. Utredningen bedömer att huvudmannens arbete med karriärväg- ledning behöver samordnas på ett mer systematiskt sätt i syfte att öka likvärdigheten och göra vägledningen och arbetet med den mer Samordning kan organiseras på olika sätt och måste anpassas till varje huvudmans förutsättningar och behov. Utredningen har övervägt om det skulle vara en framkomlig väg att föreslå att huvudmän ska utse en samordnare eller ha en samord- nande funktion för karriärvägledningen. Det är utredningens erfarenhet att där det finns en tydlig funktion eller en utsedd person fungerar huvudmannens arbete med karriärvägledningen bättre. Eftersom huvudmän och skolor har så olika förutsättningar bedömer utred- ningen att det måste vara upp till varje huvudman att besluta om hur man vill att samordningen ska komma till stånd. Utredningen föreslår därför i stället att huvudmannen i planen ska redogöra för hur arbetet samordnas som en del i det långsiktiga arbetet med karriärvägledningen och med utgångspunkt i de lokala förutsättningarna och behoven. Det finns många uppgifter inom karriärvägledningen som skulle vinna på att samordnas. Hos stora huvudmän kan den eller de som samordnar arbetet fungera som en länk mellan karriärvägledarna på de olika skolenheterna, lärare, rektorer och övrig personal och utarbeta former för samarbetet mellan dem. Det kan även handla om att sam- ordna och skapa möjligheter till kompetensutveckling för karriär- vägledare. Samverkan med det lokala eller regionala arbetslivet, , aktörer med regionalt utvecklingsansvar och andra externa aktörer, införskaffande av prao-platser och platser för arbets- platsförlagt lärande (apl) skulle med fördel kunna samordnas av huvud- mannen för att undvika merarbete för varje enskild skolenhet och vägledare. Samverkan med det omgivande samhället