sou · H7B368 · 2019-12-20 00:00:00 — Certifieringskravet för kontrollansvariga och sakkunniga kan ha lyft kompetensnivån för dessa roller generellt, men certifieringarna utgör inte någon garanti för att arbetsuppgifterna i kontrollpro- cessen blir väl utförda. Förändringarna av kontrollansvarigas upp- gifter och kontrollplanens utformning har varit av förtydligande art och har inte kommit att förändra tillämpningen i avgörande grad. Även om både kommuner och aktörer på byggherresidan menar att det är positivt att byggnadsinspektörerna kommer till bygget vid arbetsplatsbesök och slutsamråd, så har införandet av arbetsplats- besök inte fått den stora betydelse som var avsikten. Vi menar att de olika momenten som utgör dagens kontrollprocess i huvudsak är logiska utifrån hur byggprojekt bedrivs. Att en teknisk genomgång ska ske innan byggstart beviljas, att en eller flera avstäm- ningar görs på plats och att en slutlig upp- följning görs på plats innan byggnadsverket får tas i bruk är en ord- ning som vi anser ger förutsättningar för preventivt agerande och är lätt att förstå för tillämparna. Start- och slutbesked markerar en tyd- lig början och slut av processen. Vi menar vidare att de anpassningsmöjligheter som är inbyggda i kontrollprocessen ger en viss flexibilitet i processens upplägg, vilket är positivt i tillämpningen av olika projekt. Exempel på sådana anpass- ningsmöjligheter är medverkan av certifierade sakkunniga efter behov, möjlighet till att undvara kontrollansvarig i mindre ärenden samt utformningen av kontrollplaner i varje enskilt fall. Ytterligare exem- pel är att både start av åtgärderna och rätten att få ta byggnadsverk i bruk kan anpassas genom partiella startbesked respektive interimistiska slutbesked. Att tillfällen finns för aktörerna att träffas och diskutera genom tekniskt samråd, arbetsplatsbesök och slutsamråd är också bra, för- utsatt att deltagarna uppfattar mötenas syfte och innehåll som kon- kreta och meningsfulla samt att mötena leder till större grad av regel- uppfyllnad. Här har vi sett att regleringen av arbetsplatsbesöken behöver förtydligas. Systemet säkerställer inte att samhällets krav uppfylls Trots att förändringarna 2011 var ett steg i rätt riktning och att de olika momenten i kontrollprocessen är logiska kan vi konstatera att dagens system inte säkerställer att de krav som ställs i PBL och till- hörande föreskrifter uppfylls. har konstaterat att före- komsten av byggfel är omfattande. Systemet säkerställer inte att kon- troller utförts på tillfredställande sätt. Bristfällig kontroll innebär att det inte säkerställs att kraven i PBL och tillhörande föreskrifter upp- fylls. Därmed finns risk för byggfel som bland annat riskerar att ge upphov till allvarliga personskador. 7.16Kontroll av byggandet i några andra länder Nedan beskriver vi de huvudsakliga dragen för kontrollen av byggan- det i , , , och . 7.16.1Danmarks kontroll av byggandet I är det kommunerna som beslutar om tillstånd för att bygga och att ta byggnader i bruk.336 Fastighetsägaren är under bygg- nationen ansvarig för att byggåtgärderna sker i enlighet med rådande bestämmelser.337 Vid prövning av bygglov ska kommunen bedöma om byggåtgär- derna överensstämmer med gällande rätt.338 Skulle bedömningen av de tekniska handlingarna fordra utlåtande från särskild sakkunnig så kan kommunen, på begäran av sökanden, utse en sådan på den sökan- des bekostnad.339 Vem som kan vara en särskild sakkunnig eller vad denne ska ha för kunskaper är generellt inte definierat, liksom inte heller vilka typer av discipliner som kan vara aktuella. Den särskilda sakkunniga ska vara en person, inte ett företag.340 Avseende projektering och utföranden av brandskydd och kon- struktion, behöver den sökande anlita en certifierad brandrådgivare 336Transport-, Bygnings- og , enkätsvar . 337Transport-, Bygnings- og , e-post . 338§§ 35–36 Bygningsreglementet 18. 339§ 37 Stk. 4 och § 43 Stk. 3 Bygningsreglementet 18. 340Transport-, Bygnings- og , e-post . respektive certifierad konstruktör vars godkännanden av brand- respektive konstruktionsprojekteringen är en förutsättning för beviljad bygglovsansökan.341 Certifieringarna för brand och konstruktion görs för person och finns i en lägre och i en högre nivå, beroende på bland annat personens utbildning och erfarenhet. Vilken nivå som fordras för vilka projekt styrs genom klassificering av den planerade bygg- åtgärden, utifrån givna kriterier. Det är de certifierade som föreslår klassificering för byggåtgärderna, varpå kommunen bedömer om förslaget överensstämmer med kriterierna. I mer komplexa ärenden kan krav ställas på att den certifierade brandrådgivaren eller certifie- rade konstruktören ska kontrolleras av ytterligare en brandrådgivare eller konstruktör med särskild certifiering för sådant uppdrag.342 Bygglovspliktiga åtgärder får inte tas i bruk innan kommunen beslutat om sådan tillåtelse. Som underlag till beslutet ska sökanden presentera slutdokumentation bestående av bland annat slututlåtan- den från den certifierade brandrådgivaren och den certifierade kon- struktören.343 Kommunen ska inför beslutet kontrollera att slut- dokumentationen är komplett.344 I av ärenden större än villor ska kommunen göra en mer djupgående kontroll av slutdokumentationen. Kommunen avgör själv hur omfattande och djupgående kontrollen ska vara samt på vilket sätt de av ärendena ska väljas ut.345 7.16.2Finlands kontroll av byggandet I är det kommunerna som beslutar om tillstånd att bygga och har ansvar för tillsyn av byggprocessen.346 Byggherren ska se till att byggnaden planeras och byggs i enlighet med gällande bestämmelser.347 341§§ 16 och 20 Bygningsreglementet 18. 342§§ 19 och 23 Bygningsreglementet 18. §§ 11 och 18 Bekendtgørelse om certificerings- ordning for dokumentation af tekniske forhold i bygningsreglementet. 343§ 40 Bygningsreglementet 18. 344§ 43 Bygningsreglementet 18. 345§§ 43 och 46 Bygningsreglementet 18. Transport-, Bygnings- og , Trafik-, Bygge- og Boligstyrelsen, byggesagsbehandling-efter-BR18, besökt . 346Finska , enkätsvar . 347Finska , /sv-FI/Markanvandning_ och_byggande/Lagstift- ning_och_anvisningar/Byggbestammelser/Planering_och_tillsyn, besökt . Kommunen bedömer i varje projekt om byggherren kan antas ha tillräckliga förutsättningar för att genomföra aktuellt projekt i över- enstämmelse med gällande krav och om involverade arbetsledare och projektörer inom vissa discipliner uppfyller formella behörighets- krav. Byggherren ska redovisa sin projektorganisation som underlag för denna bedömning.348 Kommunen bestämmer upplägg och om- fattning av tillsyn i varje projekt. Mer komplexa byggprojekt ska ha en så kallad huvudprojekterare som ansvarar för projekteringen samt en ansvarig arbetsledare som ansvarar för utförandena på plats. Huvudprojekteraren ska vara angiven i bygglovsansökan.349 Den an- svariga arbetsledaren ser till att byggnadsarbetet utförs i enlighet med ritningarna, att myndighetsinspektionerna begärs , att det på arbetsplatsen finns bygglovsritningar och andra behövliga detalj- ritningar, att eventuella oförutsedda saker eller ändringar protokoll- förs och förmedlas till aktuella projektörer för godkännande.350 Kommunens bedömningar baseras på byggherrens redovisade hand- lingar samt minst ett inledande möte mellan byggherre och kommun. Kommun och byggherre avtalar vid det inledande mötet, eller inför bygglovet, om vem som ansvarar för olika byggskeden samt vilka som ska inspektera arbetsskedena. Dessa utsedda personer bekostas av byggherren och de ska verifiera sina inspektioner i ett gemensamt inspektionsprotokoll för bygget, som byggherren ansvarar för. Till- synen påbörjas när beviljade åtgärder påbörjas och upphör i och med en obligatorisk slutlig syn på plats av kommunen. Anteckningarna i inspektionsprotokollet stäms av vid den slutliga synen på plats.351 348Finska , /sv-FI/Markanvandning_och_byggande/ Lagstiftning_och_anvisningar/Byggbestammelser/Planering_och_tillsyn, besökt . kommun, /huvudprojekterare-och-ansvariga-arbetsledare, 349Borgå kommun, /huvudprojekterare-och-ansvariga-arbetsledare, besökt . 35073 § Markanvändnings- och byggförordningen. kommun, /huvudprojekterare-och-ansvariga-arbetsledare, besökt . 351Miljöministeriet, /sv-FI/Markanvandning_och_byggande/ Lagstiftning_och_anvisningar/Byggbestammelser/Planering_och_tillsyn, besökt . kommun, /huvudprojekterare-och-ansvariga-arbetsledare, 7.16.3Nederländernas kontroll av byggandet I är det kommunerna som tar beslut om tillstånd att bygga och har ansvar för tillsyn av byggprocessen. De nederländska provinserna övervakar att kommunernas beslut överensstämmer med gällande bestämmelser och säkerställer att kommunerna utför sin till- syn korrekt.352 För att få lov att påbörja fysiska åtgärder i ett bygg- projekt fordras ett så kallat miljötillstånd från kommunen, där even- tuella villkor framgår. Den som innehar miljötillståndet ansvarar för att villkoren uppfylls.353 Kommunernas kontroll är inte preciserad genom nationella regler, utan det ligger inom kommunernas egen bestämmanderätt. Kommu- nernas handläggning kan inkludera teknisk konsultation och arbets- platsbesök. Ansvar för konstruktionen ligger under uppförandeskedet hos entreprenören. Efter överlämning av byggnaden till beställaren ansvarar entreprenören endast för dolda fel. Det finns inga nationella regler om certifierade kompetenser.354 7.16.4Norges kontroll av byggandet I är det kommunerna som utfärdar bygglov och har det pri- mära ansvaret för tillsyn över byggprocessen.355 Bygglovet kan delas in i ett ramtillstånd och sedan ett eller flera starttillstånd för olika delprojekt.356 Byggherren ansvarar som huvudregel för att ett bygg- projekt följer gällande bestämmelser. För lovpliktiga åtgärder är dock byggherren skyldig att överföra sitt ansvar till så kallade ansvariga före- tag avseende ansökan, projektering, utförande och kontroll. Mindre lovpliktiga åtgärder är undantagna från denna bestämmelse. För att kunna bli ett ansvarigt företag måste det uppfylla ett antal kriterier rörande till exempel utbildning och erfarenhet för personer i operativ ledande ställning samt kvalitetssäkringssystem för verksamheten.357 352Ministry of Interior and Kingdom relations, enkätsvar . relations, e-post . 2, § 2.4, Artikel 2.25 (1), algemene bepalingen omgevingsrecht (senast reviderad ). 354Ministry of Interior and Kingdom relations, e-post . 355Kommunal- og moderniseringsdepartementet, enkätsvar . 356Sweco på uppdrag av (2016), Kartläggning av regelverk i gällande kontroll av egenskaper hos seriebyggda hus, s. 2, 26, 28, 29 och 36. § 21–2, Lov om planlegging og byggesaks- behandling (LOV-2008-06-27-71 med ändringar t.o.m. LOV-2019-03-08-5). 357§§ 23–1 och 23–3 Lov om planlegging og byggesaksbehandling. Kommunal- og moder- niseringsdepartementet, enkätsvar . Byggherren ska ge förslag på ansvariga företag och ange deras ansvarsområden till kommunen för bedömning i varje enskilt projekt. Alternativt kan projekterings- och entreprenadföretag ansöka om så kallade centrala godkännanden för olika verksamheter inom områ- den; ansvarig sökande, ansvarig projektör, ansvarig utförare, obero- ende projekteringskontrollant och oberoende utförandekontrollant. För att erhålla centralt godkännande ska krav uppfyllas liknande den kommunala bedömningen i enskilda fall och därutöver görs även kon- troll av företagets skatteinbetalningar, försäkringar, arbetstagarvillkor med mera.358 Godkännandena medger automatiskt ansvarsbehörig- het i samtliga kommuner inom aktuellt verksamhetsområde och gäller innan förnyelse fordras.359 I byggskedet ska kommunen utöva tillsyn över att utförda åtgärder genomförs i enlighet med givna tillstånd och bestämmelser. Kom- munen bedömer denna tillsyns omfattning.360 Kommunen kan också kräva oberoende kontroller av utvalda moment både för projektering och produktion i syfte att säkerställa liv, hälsa och säkerhet.361 Kommunens tillsyn upphör formellt när det utfärdas en färdig- attest, men kommunen har rätt att upp till därefter kräva att upptäckta avvikelser från bestämmelserna avhjälps.362 Beslut om bevil- jande av färdigattest baseras på dokumentation från de ansvariga före- tagen samt de eventuella oberoende kontrollerna. Även vid ej slutförda åtgärder kan tillfällig färdigattest beviljas, med byggsanktionsvill- korad tidsgräns för när kvarstående åtgärder ska vara slutförda.363 Det norska systemet med att fördela ansvaret har visat sig ha nack- delen att byggherren kan sprida ansvar i syfte att själv undkomma ansvar och det kan vara svårt att reda ut vem som är ansvarig för vad.364 358Norges regering, /no/dep/kmd/org/styrer-rad-og-utvalg/ byggkvalitetutvalget/mandat-for-byggkvalitetutvalget/id2607515/, besökt . § 13–1a och § 13–1b (SAK10). 359§ 21–4 Lov om planlegging og byggesaksbehandling. Kommunal- og moderniserings- departementet, enkätsvar . 360§ 25–1 Lov om planlegging og byggesaksbehandling. Kommunal- og moderniserings- departementet, enkätsvar . 361§§ 24–1 och 24–2 Lov om planlegging og byggesaksbehandling. Kommunal- og moder- niseringsdepartementet, enkätsvar . på uppdrag av (2016), Kart- läggning av regelverk i gällande kontroll av egenskaper hos seriebyggda hus, s. 26. 362§ 23–3 Lov om planlegging og byggesaksbehandling och Kommunal- og moderniseringsdepartementet, enkätsvar . 363§ 21–10 Lov om planlegging og byggesaksbehandling och Kommunal- og moderniserings- departementet, enkätsvar . 364Norska expertutredningen , möte . 7.16.5Skottlands kontroll av byggandet Den skotska regeringen utser kontrollanter av byggreglerna, vilket är 32 lokala myndigheter. Kontrollanterna beslutar om tillstånd att bygga och har tillsyn över byggprocessen.365 Det är den sökandes ansvar att säkerställa att kraven uppfylls, inte kontrol- lantens. Tillsynen av byggandet är i hög utsträckning en kontraktsfråga mellan klienter, designers och byggentreprenörer.366 Kontrollanterna ska godkänna att byggnader uppfyller kraven före byggnation påbörjas och sedan genomföra viss utredning under byggnation för att utvärdera överensstämmelsen. Det kan exempel- vis handla om att kontrollera byggandet på plats, olika certifikat och liknande för att aktuella krav ska anses uppfyllda. I varje projekt bedömer de lokala myndigheterna hur pass ingående undersökningar de ska göra under byggtiden.367 Tillståndspliktiga byggnadsarbeten får inte påbörjas förrän sök- ande erhållit byggrätt från den lokala myndigheten.368 Byggrätten kan delas upp i olika steg, avseende vissa angivna arbetsmoment, i takt med att projekteringshandlingar och annat underlag färdigställs.369 Vid prövning av sökandes underlag ska den lokala myndigheten undersöka så att ingenting indikerar att de önskade byggåtgärderna avviker från byggreglerna.370 Vid behov av hjälp med bedömningen kan den lokala myndigheten anlita konsulter eller andra myndigheter, som den lokala brandmyndigheten.371 Utformning av en byggrätt, och andra byggrelaterade myndighetsbeslut, utgår från standardise- rade mallar som är gemensamma för samtliga lokala myndigheter.372 Av beviljad byggrätt framgår till exempel som standardformulering att inget i någon ritning, specifikation eller annan information som lämnats in med ansökan, indikerar att byggnaden vid uppförandet inte kommer uppfylla byggbestämmelserna.373 En erhållen byggrätt är giltig i tre år.374 365Local Government and Communities Directorate, enkätsvar . 3688, Part 2, () Act 2003 (asp 8). 3699(3), Part 2, () Act 2003 (asp 8). 3709(1) och 9(2), Part 2, () Act 2003 (asp 8). 37110 och 11. Part II, The (Procedure) () Regulations 2004 (No. 372The (Forms) () Regulations 2005 (No. 373Form 1, The (Forms) () Regulations 005. 37419(1) Part II, The (Procedure) () Regulations 2004 (No. Formell och frivillig certifieringsmöjlighet på personnivå finns för konstruktionsprojektering, energiprojektering, elektriska instal- lationsarbeten samt värme, ventilation och sanitet (VVS).375 Dessa certifierade personer kan anlitas av både den sökande eller de lokala myndigheterna för att bistå med intyg och tolkningar. Intyg utfärdade av certifierade personer ska godtas av de lokala myndigheterna.376 Det finns bestämmelser om konsekvenser för både utfärdande av och godtagande av oriktiga intyg, förutsatt att kännedom om sådant för- hållande förekommit.377 En byggnad får inte tas i bruk förrän den lokala myndigheten beviljat ett slutcertifikat baserat på den sökandes slutdokumentation samt de eventuella undersökningar lokala myndigheter själva företagit.378 Under vissa omständigheter finns möjlighet att få temporärt slutcertfikat i avvaktan på kompletterande fullständig slutdokumentation.379 Den skotska regeringen upprätthåller ett register av godkända certifierare, övervakar och granskar certifieringssystemet samt över- vakar och granskar kontrollanternas utförande.380 I utreds ett möjligt införande av en nationell expertisgrupp för brandfrågor och eventuellt för konstruktionsfrågor.381 7.16.6Våra slutsatser gällande kontrollen av byggandet i några andra länder jämfört med Vi konstaterar att de aktuella ländernas kontroll av byggandet upp- visar övergripande principiella likheter med det svenska systemet, men att det för enskilda moment finns flera exempel på andra lös- ningar än de som används i . Exempel på övergripande principiella likheter är att flera länder lägger det yttersta ansvaret för uppfyllande av byggreglerna på det som motsvarar byggherre i . Vidare överlåter samtliga länder till de lokala myndigheterna att bedöma kontrollinsatsens omfatt- 3757(1) och 7(2), Part 2, () Act 2003 (asp 8). Local Government and Communities Directorate, e-post . Skottska regeringen, , besökt . 37611(3) och 19(3), Part 2, () Act 2003 (asp 8). 37711(4), 19(4) och 20, Part 2, () Act 2003 (asp 8). 37818(2) och 21(5), Part 2, () Act 2003 (asp 8). 37921(3), Part 2, () Act 2003 (asp 8). 380Local Government and Communities Directorate, enkätsvar . 381IRCC, möte . Scottish Government (2018), Feasibility of a Centralized for Verification of in . ning och djup i varje projekt, med varierande styrning av hur bedöm- ningen ska gå till. Vissa av länderna har en uppdelning liknande avseende bygglov och startbesked. Samtliga länder har ett system för avslut av projekten liknande slutbeskedet i , varav flera länder även medger flexibilitet på liknande sätt som de interimistiska slut- beskeden i . Vi noterar att i exempelvis den norska motsvarig- heten till interimistiskt slutbesked tidsbegränsas slutförandet av kvar- stående åtgärder, med risk för byggsanktion vid överträdelse av tidsgränsen. Samtliga länders system bejakar hälsa och säkerhet och flera länder tar särskilt sikte på att trygga brandsäkerhet och byggnadskonstruk- tion med andra förfaranden än i . I till exempel det danska systemet finns certifierade brandrådgivare och konstruktörer, i det norska systemet kan oberoende kontroller sättas in för utföranden som skulle kunna riskera liv, hälsa och säkerhet och i utreds införandet av ett statligt organ för beslutsrådgivning i enskilda byggprojekt rörande brandsäkerhet och eventuellt konstruktionsut- föranden. I finns möjlighet att inhämta sakkunnigas bedömningar, likt i . Men i finns inga certifieringar av sakkunniga som i . I stället är det de danska kommunerna som avgör vem som kan anses vara sakkunnig. I det danska systemet är det uttalat att de olika byggprojektens slutdokumentation inte ska kontrolleras lika djupgående, utan fördjupande stickprovskontroller ska göras i av byggprojekten. I detta kapitel presenterar vi de tre problem som vi har identifierat inom ramen för vårt uppdrag. 8.1Boverkets byggregler är inte tillräckligt förutsägbara eller flexibla Vi har i uppdrag att se över byggregler (BBR)1 och utreda regelverkets ändamålsenlighet, effektivitet och omfattning. En bak- grund till att vi fått i uppdrag att se över BBR är att till- kännagett för regeringen att det fortfarande finns ett omfattande reformbehov och att (PBL)2 behöver moder- niseras, förenklas och förtydligas. Regeringen nämner även att hur reglerna är strukturerade och hur de presenteras kan vara viktigt för om de upplevs som krångliga eller fördyrande. I vårt direktiv framhålls vidare att det i vissa fall finns svårigheter att visa att funktionskraven är uppfyllda om inte de allmänna råden följs och att de allmänna råden i praktiken kommit att få en normgivande roll. Det innebär enligt regeringen att det utrymme för innovation och utveckling som funktionskraven förväntas ge inskränks.3 Gällande inriktning för författningsarbete bestämdes . Regeringen uttalade då att föreskrifterna så långt som möjligt skulle uttryckas som funktionskrav och att skulle ta fram de allmänna råd som var oundgängligen nödvändiga för för- ståelsen av föreskrifterna eller för att främja en enhetlig tillämpning i kommunerna. Dagens instruktion till från regeringen är att myndigheten ska utveckla verifierbara funktionskrav i byggreglerna. 1Boverket (2011), byggregler – föreskrifter och allmänna råd (BFS 2011:6), BBR. 2Plan- och bygglagen (2010:900), PBL. 3Regeringsbeslut , Genomgripande översyn av byggregler m.m., direktiv 2017:22, s. 1, 4, 6 och 10. BBR har utformats med allmänt hållna föreskrifter som ger ett alltför stort tolkningsutrymme i kombination med många detalje- rade allmänna råd som har medfört oförutsägbarhet. inne- bär de detaljerade allmänna råden och de hänvisningar som där görs till standarder bristande flexibilitet, eftersom det är svårt att använda andra lösningar än de som där ges. Enligt vår uppfattning verkar det inte ha varit regeringens avsikt 1987 att föreskrifterna skulle få en så pass allmänt hållen utformning som vissa föreskrifter har och inte heller att föreskrifterna skulle kompletteras med den mängd detaljerade allmänna råd som det är där det i princip finns ett råd för varje föreskrift. Preciseringarna av föreskrifternas krav i allmänna råd motverkar tanken med funktionskrav, som är att ge byggherren största möjliga frihet att själv finna metoder och lösningar för att uppfylla kraven i föreskrifterna. kan 290 kommuner göra olika bedömningar i samma fråga. Ett system där byggherren inte på förhand kan utläsa vilka krav som ställs på åtgärderna är inte rättssäkert. Ett system som återkommande medför tolkningsdiskussioner mellan parterna är inte heller effektivt. När kraven i BBR upplevs som oförutsägbara, oflexibla och svårförståeliga påverkar det legitimiteten för plan- och bygglag- stiftningen som helhet. uppstår det diskussioner mellan byggherrar och kommuner inom de flesta tekniska egenskapskrav, mer eller mindre. Diskus- sioner uppstår på grund av att föreskrifter är allmänt hållna och för att allmänna råd är detaljerade och styr lösningar. En annan gemen- sam nämnare till att vissa föreskrifter diskuteras oftare, oavsett avsnitt i BBR, är att de upplevs som onödiga och/eller att uppfyllandet är kopplat till en stor kostnad för byggherren. Trots att allmänna råd juridiskt sett enbart utgör rekommenda- tioner, kan varken kommuner eller aktörer på byggherresidan skilja dem från de bindande föreskrifterna. Vi ser att råden som helhet, det vill säga både rekommendationer om hur någon bör eller kan handla (så kallade bör-råd och kan-råd), i stora delar har blivit normerande. Funktionskrav har stort stöd, men aktörer på byggherresidan accepterar att vissa föreskrifter på olika sätt kan begränsa byggherrens möjligheter att välja olika lösningar, i fall samhälls- och skyddsintresset är högt, exempelvis inom bärförmåga, stadga och beständighet. efterfrågas större utrymme att välja egna lös- ningar, framför allt inom bostadsutformning och tillgänglighet. finns en större legitimitet för att staten styr vissa områden starkare än andra. Grunderna för dessa slutsatser presenterar vi nedan och de baseras på fakta och slutsatser i kapitel 4 och 5 där inget annat anges. 8.1.1Allmänt hållna föreskrifter medför olika tolkningar