sou · H7B366 · 2019-12-18 00:00:00 — Efter- som det är en stor förändring även av det geografiska ansvaret kom- mer förändringen också att leda till omfattande kompetensförluster, precis som utredningen konstaterar. Det saknas skäl att tro att det kommer att införas en regional organisation för nationella myn- digheter vid sidan av länsstyrelseorganisationen, och det kan också ifrågasättas vad man då skulle uppnå i form av effektiviseringar och ökad nationell samordning. Om regionala kontor enbart är en till- fällig lösning är det dessutom svårt att se hur det motverkar kompe- tensförlusterna, eftersom det inte finns något som talar för att den aktuella personalen kommer att vara mer intresserad av att flytta till ett centralt kontor . Tvärtom är det osannolikt att någon medarbetare kommer att vilja arbeta på ett regionalt kontor när det redan från början är klart att det kommer att läggas ned. Jag vill slutligen också peka på de fördyringar av hela organisa- tionen som förslaget kommer att innebära, även om man inte räknar med de förstärkningar som behövs i vattenförvaltningsarbetet och som är helt nödvändiga för att få detta arbete att fungera ännu bättre framöver. Det kan till exempel noteras att utredningen inte verkar föreslå några resursförstärkningar till länsstyrelserna för det ökade ansvar och uppdrag förslaget innebär för dem, och det finns inte heller någon analys av hur mycket större kostnader det kommer att bli för alla statliga myndigheter och kommuner som ska samverka i en mängd nya konstellationer och frågor på både lokal, regional och nationell nivå. På administrativ nivå är samverkan med olika aktörer en av de mest resurskrävande aktiviteter som finns, eftersom det förutsätter att en stor mängd personer lägger mycket tid på möten, avstämningar och anpassningar av sitt arbete till andras behov och önskemål. Att då fördela ut ansvar och uppgifter på så många aktörer som utredningen föreslår och förutsätta att alla frågor ska lösas genom samverkan, kommer att bli avsevärt mycket mer kostsamt än att låta någon eller några aktörer ha ett tydligt samord- ningsansvar och ett faktiskt beslutsmandat i frågorna. Sammanfattningsvis föreslår jag därför att utredningens förslag om en omorganisation av vattenförvaltningen inte genomförs, utan att man i stället först genomför de förändringar som jag har före- slagit ovan. Det är förändringar som med största sannolikhet kom- mer att uppnå de effekter och nyttor som utredningen eftersträvar, med betydligt mindre negativa konsekvenser. Förslagsvis införs en kontrollstation för att utvärdera resultatet av den förändringen under den förvaltningscykel som inleds efter 2027, och först därefter finns det förutsättningar att bedöma om det också be- hövs en organisationsjustering. Betänkande 2000/01:FIU27 Tilläggsbudget 1 för . Betänkande 2003/04:MJU7 Förvaltning av kvaliteten på vatten- miljön. Betänkande 2003/04:MJU17 Vattendistrikt och vattenmiljö- förvaltning. Betänkande 2005/06:KU21 i en ny tid. Betänkande 2006/07:FiU20 Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Betänkande 2008/09:MJU29 En sammanhållen svensk havspolitik m.m. Betänkande 2009/10:FiU38 Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt. Betänkande 2009/10:MJU24 Åtgärdsprogram och tillämpningen av miljökvalitetsnormer. Betänkande 2010/11:MJU1 Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Betänkande 2013/14:MJU24 Hushållning med havsområden. Betänkande 2016/17:MJU1 Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Betänkande 2016/17:MJU24 Ett klimatpolitiskt ramverk för . Betänkande 2017/18:CU31 Vattenmiljö och vattenkraft m.m. Betänkande 2017/18:MJU1 Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Betänkande 2017/18:NU1 Utgiftsområde 24 Näringsliv. Betänkande 2017/18:TU16 Sjöfartsfrågor. Betänkande 2018/19:CU2 En ny regional planering. Betänkande 2018/19:MJU1 Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Framställning 2005/06:RS3 i en ny tid. Kommittéberättelse M 2010:03 Utredningen om inrättandet av en ny myndighet för Havs- och vattenmiljö (M 2010:03). Kommittédirektiv 1999:109 – uppföljning och reform- behov. Kommittédirektiv 2001:25 Tilläggsdirektiv till (M 1999:03). Förvaltning av avrinningsdistrikt. Kommittédirektiv 2004:170 Åtgärdsprogram för att uppfylla miljökvalitetsnormer. Kommittédirektiv 2009:64 En myndighet för havs- och vattenmiljöfrågor. Kommittédirektiv 2010:68 Inrättande av en myndighet för havs- och vattenmiljö. Kommittédirektiv 2011:14 Tilläggsdirektiv till Utredningen om inrättande av Havs- och vattenmyndigheten (M 2010:03). Kommittédirektiv 2013:101 Översyn av myndigheterna inom miljöområdet. Kommittédirektiv 2016:18 Genomförande av Agenda 2030 för hållbar utveckling. Kommittédirektiv 2017:58 Översyn av miljöövervakningen. Kommittédirektiv 2017:96 Översyn av vattenförvaltningens organisation. Kommittédirektiv 2018:11 Minskad övergödning genom stärkt lokalt åtgärdsarbete. Kommittédirektiv 2018:104 Tilläggsdirektiv till Utredningen om översyn av miljöövervakningen M 2017:03. Kommittédirektiv 2019:6 Tilläggsdirektiv till Tillitsdelegationen. Proposition 2003/04:2 Förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön. Proposition 2003/04:57 Vattendistrikt och vattenmiljöförvaltning. Proposition 2008/09:170 En sammanhållen svensk havspolitik. Proposition 2009/10:80 En reformerad grundlag. Proposition 2009/10:175 Offentlig förvaltning för demokrati, del- aktighet och tillväxt. Proposition 2009/10:184 Åtgärdsprogram och tillämpningen av miljökvalitetsnormer. Proposition 2009/10:212 Ny gränsälvsöverenskommelse med . Proposition 2013/14:186 Hushållning med havsområden. Proposition 2016/17:1 Budgetpropositionen . Proposition 2016/17:104 En livsmedelsstrategi för − fler jobb och hållbar tillväxt i hela landet. Proposition 2016/17:146 Ett klimatpolitiskt ramverk för . Proposition 2017/18:1 Budgetpropositionen . Proposition 2017/18:151 En generell rätt till avtals- samverkan. Proposition 2017/18:243 Vattenmiljö och vattenkraft. Proposition 2017/18:266 En ny regional planering. Proposition 2018/19:1 Budgetproposition . Proposition 2019/20:1 Budgetproposition . Rapport från 2008/09:RFR3 Uppföljning av statens insatser inom havsmiljöområdet. Miljö- och jordbruksutskottet. Rapport från 2011/12:RFR1 Biologisk mångfald i rinnande vatten och vattenkraft – En uppföljning. Miljö- och jordbruksutskottet. Rapport från 2014/15:RFR1 Stöd till lokala åtgärder mot övergödning – En uppföljning. Miljö- och jordbruksutskottet. Regeringsbeslut : Samordningsgrupp för havsmiljöfrågor (dnr M2006/1912/Na). Regeringsbeslut : Prövning av vattenmyndigheternas förslag till åtgärdsprogram –2021 enligt förordningen (2004:660) om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön (dnr M2015/01776/Nm m.fl.). Regeringsbeslut : Regleringsbrev för avseende inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik. Regeringsbeslut : Regleringsbrev för avseende inom utgiftsområde 22 Kommunikationer. Regeringsbeslut : Regleringsbrev för avseende inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Regeringsbeslut : Regleringsbrev för avseende Kemikalieinspektionen. Regeringsbeslut : Regleringsbrev för avseende . Regeringsbeslut : Regleringsbrev för avseende Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Regeringsbeslut : Regleringsbrev för avseende inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Regeringsbeslut : Regleringsbrev för avseende . Regeringsbeslut : Regleringsbrev för avseende Kammarkollegiet. Regeringsbeslut : Regleringsbrev för avseende inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Regeringsbeslut : Regleringsbrev för avseende Försvarsmakten. Regeringsbeslut : Regleringsbrev för avseende . Skrivelse 2009/10:79 En tydlig, rättssäker och effektiv tillsyn. Skrivelse 2013/14:145 Svenska miljömål visar vägen! Skrivelse 2017/18:207 för finanspolitiken. Skrivelse 2018/19:117 om regeringens styrning av länsstyrelserna. Bjällås, U. och , M. (2013): Är målen i EU-direktiven som rör vatten genomförda på ett juridiskt korrekt sätt i svensk rätt och kan genomförandet anses funktionellt? Bjällås, U., , M. och , A. (2015): Hur ska EU- domstolens dom i mål C-461/13 (Weserdomen) tolkas och vad får den för betydelse? & Gipperth, L. (2010): Mot samma mål? – Implementeringen av EU:s ramdirektiv för vatten i . vid , juridiska institutionens skriftserie. ESV (2011): om ekonomisk styrning i staten. ESV (2016): : Hur finansierar statliga myndigheter sin verksamhet? ESV (2018): Regeringsuppdrag - Rapport av omräknings- metoden för övriga förvaltningskostnader i pris- och löneom- räkningen (PLO). ESV (2019): Statens resultaträkning, balansräkning och finansierings- analys m.m. – del av ESV:s underlag för årsredovisning för staten 2018. Europeiska kommissionen (2003): Common Implementation Strategy for the Water Framework Directive (2000/60/EC). Guidance document no 2. Identification of Water Bodies. Europeiska kommissionen (2010): Kompletterande formell underrättelse. Överträdelsens nummer: 2007/2239. Europeiska kommissionen (2010b): EU:s nitratdirektiv. Europeiska kommissionen (2015): Vägledning om rapporteringen i samband med ramdirektivet för vatten 2016. Slutligt utkast 6.0.2. Europeiska kommissionen (2019): Commission Staff Working Document. Plans – Member State: . Accompanying the document Report from the Commission to Parliament and implementation of the Water Framework Directive (2000/60/EC) and the Floods Directive (2007/60/EC) Plans. Europeiska kommissionen (2019b): Summary Report of the BLUE2 project “Study on EU integrated policy assessment for the freshwater and environment, on the economic benefits of EU water policy and on the costs of its non- implementation”. Havs- och vattenmyndigheten (2014): Yttrande . , dnr 02803-2014. Havs- och vattenmyndigheten (2014b): Vägledning för 4 kap. 9–10 §§ vattenförvaltningsförordningen om förlängd tidsfrist och mindre stränga krav – undantag från att nå en god status/potential till 2015. Havs- och vattenmyndigheten (2015): Vattenanknuten recipient- kontroll. Redovisning av regeringsuppdrag M2014/1605/Nm. Havs- och vattenmyndigheten (2016): Grundläggande och kompletterande åtgärder för god vattenkvalitet – Att tillämpa artikel 11(3) och 11(4) i ramdirektivet för vatten. Havs- och vattenmyndigheten (2016b): Följder av Weserdomen – Analys av rättsläget med sammanställning av domar. Havs- och vattenmyndigheten (2016c): Ökad tillgänglighet för data från vattenanknuten recipientkontroll. Redovisning av regeringsuppdrag datatillgänglighet. Havs- och vattenmyndigheten (2017): Återrapportering av användning av anslag 1:12 Åtgärder för havs- och vattenmiljö enligt regleringsbrev för . Havs- och vattenmyndigheten (2018): Årsredovisning 2017. Havs- och vattenmyndigheten (2018b): Fördelning av vatten i torkans spår. Havs- och vattenmyndigheten (2018c): Återrapportering av användning av anslag 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö enligt regleringsbrev för . Havs- och vattenmyndigheten (2018d): Plan för tillsynsvägledning inom område för åren 2019–2021. Havs- och vattenmyndigheten (2019): Redovisning av Havs- och vattenmyndighetens vägledande strategier för arbete med kulturmiljöfrågor. Havs- och vattenmyndigheten (2019b): Hur finansiera och organisera akvatisk övervakning i ? Havs- och vattenmyndigheten (2019c): Årsredovisning 2018. Havs- och vattenmyndigheten (2019d): Återrapportering av användning av anslag 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö enligt regleringsbrev för . Havs- och vattenmyndigheten, och (2019): Förslag till nationell plan för omprövning av vattenkraft – Med beskrivning av vattenmiljö och effektiv tillgång till vattenkraftsel samt identifierade behov för fortsatt arbete. Havs- och vattenmyndigheten, Länsstyrelserna, , geologiska undersökning och Vattenmyndigheterna (2019): Full koll på våra vatten! Handlingsplan för arbetet med övervakning enligt vattenförvaltningens behov. Havs- och vattenmyndigheten och (2019): badvattenkvalitet – 2019 – Havs- och vattenmyndigheten i samarbete med . Havs- och vattenmyndighetens rapport 2019:12. Havs- och vattenmyndigheten och (2015): Nationell strategi för prioritering av vattenåtgärder inom jord- bruket. Dialogprojekt och vattenmyndigheten – Jord- bruksverket. Havs- och vattenmyndighetens rapport 2015:10. (2018): Jordbrukets behov av vattenförsörjning. (2017): Samverkan om översvämning. Länsstyrelserna (2003): EU:s ramdirektiv för vatten på länsnivå – arbetsupplägg och medel. Länsstyrelserna i , , , och , , , samt Tyresåsamarbetet (2004): Samverkan inom ett vattendistrikt. (2012): Samverkan i : analys av vattenrådsarbetet. rapportserie 6/2012. (2014): Memorandum of working process and co-operation of the International Basin District 2013–2015. , dnr 537-1590-2014. , (2014): – internationellt vattendistrikt. , dnr 537-404-2014. , närings-, trafik- och miljöcentral och Finsk-svenska gränskommissionen (2016): internationella vattendistrikt – Gemensam plan för gränsöverskridande vattenförvaltning 2016–2021. Rapport 12/2016. och Lapland regional environment centre (2008): Common status classification of border water bodies (lakes and rivers) in water district. (2012): Arbetsprogram med tidtabell och översikt av väsentliga frågor i Norra vattendistrikt. (2019): Viktiga vattenfrågor i Norra vattendistrikt. Översikt över väsentliga frågor inför arbetet med förvaltningsplan 2021–2027. , G., , J., Jagers, S., , P., , E-O. och Gipperth, L. (2016): Genomförande av det svenska systemet för miljökvalitetsnormer. Miljø- og fødevareministeriet, Styrelsen for vand- og natur- forvaltning (2016): Vandområdeplan 2015–2021 for Vand- områdedistrikt . MSB (2018): Uppföljning av arbetet med riskhanteringsplaner , enligt förordningen (2009:956) om översvämningsrisker. (2000): Utveckling av miljökvalitetsnormer som rättsligt instrument. (2008): om åtgärdsprogram inom vattenförvaltning enligt förordning (2004:660) om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön. (2008b): Förslag till avgiftssystem för kväve och fosfor. (2010): Vidareutveckling av förslag till avgiftssystem för kväve och fosfor. Rapport 6345 och 6346. (2019): Miljömålen. Årlig uppföljning av nationella miljömål 2019 – Med fokus på statliga insatser. (2019b): Fördjupad utvärdering av miljömålen 2019 – Med förslag till regeringen från myndigheter i samverkan. (2019c): Underlag till regeringens klimatpolitiska handlingsplan – Redovisning av regeringsuppdrag. NTM-centralen i (2017): Påverka vattnen – Väsentliga frågor samt arbetsprogrammet för vattenvården i älvs vattenförvaltningsområde 2022–2027. (2016): Panta rei – om miljökvalitetskrav och miljökvalitetsnormer. Rapport från expertgruppen om en sammanhållen och hållbar vattenpolitik. (2015): Utredningen om spridning av PFAS- föroreningar i dricksvatten (M 2015:B). (2018): Tänk efter före! En om samhällsekonomiska konsekvensanalyser. Remissvar och remissammanställningar av SOU 2014:50, SOU 2015:43 och departementspromemoria M 2017/01639/R. (2014): Anslaget 7:2 Bidrag till kultur- miljövård. (2019): Vanans makt – regeringens styrning av länsstyrelserna. (2019b): Föråldrade it-system – hinder för en effektiv digitalisering. SCB (2013): Vattendistriktens ekonomiska strukturer och miljö- påverkan 1995–2011. SGU (2019): Kulturell geologi – ett sätt att utveckla kulturmiljö- arbetet. Rapportering av regeringsuppdrag RR 2019:03. Dnr 31-1556/2019. SGU (2019b): Årsredovisning 2018. SKL (2018): Ekonomirapporten, . (2002): Län och huvudavrinningsområden i . Faktablad nr 10. (2019): Årsredovisning 2018. SOU 1977:27 Revision av vattenlagen. SOU 1980:39 och 40 Vattenplanering. SOU 1987:32 och 36 För en bättre miljö. SOU 1990:93 Miljön i . SOU 1996:103 Svenskt fiske. SOU 1997:38 Myndighet eller marknad: statsförvaltningens olika verksamhetsformer: rapport till Förvaltningspolitiska kommissionen. SOU 1997:99 En ny vattenadministration – Vatten är livet. SOU 1997:155 Miljösamverkan i vattenvården. SOU 1998:39 Det finsk–svenska gränsälvssamarbetet. SOU 2002:105 Klart som vatten. SOU 2002:107 Bestämmelser om miljökvalitet. SOU 2003:9 Skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel? SOU 2004:14 Det ofullständiga pusslet. SOU 2004:64 Allmänna vattentjänster. SOU 2005:59 ; miljökvalitetsnormer, miljöorganisationerna i miljöprocessen och avgifter. SOU 2005:113 Åtgärdsprogram för miljökvalitetsnormer. SOU 2008:48 En utvecklad havsmiljöförvaltning. SOU 2008:118 Styra och ställa – förslag till en effektivare stats- förvaltning. SOU 2010:8 En myndighet för havs- och vattenmiljö. Betänkande av Utredningen om en myndighet för havs- och vattenmiljöfrågor. SOU 2010:17 Prissatt vatten? SOU 2010:91 Planering på djupet – fysisk planering av havet. SOU 2012:89 4 kap. 6 § . SOU 2013:69 Ny tid ny prövning - förslag till ändrade vattenrättsliga regler. SOU 2014:35 I vått och torrt - förslag till ändrade vattenrättsliga regler. SOU 2014:50 Med miljömålen i fokus – hållbar användning av mark och vatten. SOU 2014:66 Myndigheter och organisationer under Miljödeparte- mentet – en kartläggning. Delbetänkande av Miljömyndighets- utredningen. SOU 2015:43 Vägar till ett effektivare miljöarbete. SOU 2016:32 En trygg dricksvattenförsörjning. SOU 2017:2 Kraftsamling för framtidens energi. SOU 2017:42 Vem har ansvaret? SOU 2017:63 Miljötillsyn och sanktioner – en tillsyn präglad av ansvar, respekt och enkelhet. SOU 2018:34 Vägar till hållbara vattentjänster. SOU 2018:47 Med tillit växer handlingsutrymmet – tillitsbaserad styrning och ledning av välfärdssektorn. SOU 2019:13 Agenda 2030 och : Världens utmaning – världens möjlighet. SOU 2019:22 miljöövervakning – dess uppgift och organisation för en god miljöförvaltning. Statskontoret (2011): Svenska institutets förvaltningskostnader. Statskontoret (2016a): Mer tid till kärnverksamhet. Statskontoret (2016b): Utvecklat medarbetarskap och ledarskap i staten. Statskontoret (2016c): Utvecklad styrning – om sammanhållning och tillit i förvaltningen. Statskontoret (2016d): Myndighetschefernas syn på regeringens styrning (Fi2016/04261/SFÖ). Statskontoret (2017): Kostnader för små myndigheter. Dnr 2017/229-5. Statskontoret (2019): Förvaltningspolitik i förändring – långsiktiga utvecklingstendenser och strategiska utvecklingsbehov. Dnr 2019/6-5. Statskontoret (2019b): Utveckling av den statliga styrningen av kommuner och landsting – en analys. (2019): Klimatsäkert vatten – hur räcker vattnet till allas behov och vem ska se till att det räcker? Söderasp, J. (2018): in Integrated and Adaptive Governance of Freshwaters. A Study of the Swedish Implementation of the EU Water Framework Directive. Troms fylkeskommune/Romssa fylkkasuohkan (2016): Regional forvaltningsplan 2016–2021. Utredningen om inrättande av Havs- och vattenmyndigheten M 2010:03 (2011): Utredningspromemoria om vissa frågor rörande ansvarsfördelning och samverkan mellan nationell och regional vattenmiljöförvaltning (dir 2011:14). Vannregion (2015): Regional plan for vannforvaltning i vannregion 2016–2021. for vannregion (2015): Regional plan for vannforvaltning i de norske av vannregion Grensevassdragene 2016–2021. (2015): Vårt arbete med biologisk mångfald och vattenkraft. (2016): Förvaltningsplan 2016–2021. (2016): Förvaltningsplan 2016–2021. (2016): Förvaltningsplan 2016–2021. (2016): Förvaltningsplan 2016–2021. (2016): Förvaltningsplan 2016–2021. Vattenmyndigheterna i samverkan (2013): Anpassning av över- vakning till ramdirektivet för vatten – Vattenmyndigheternas förslag till strategi. Vattenmyndigheterna i samverkan (2013b): Synpunkter från vattenmyndigheterna på ”Rapport från expertgruppen om en sammanhållen och hållbar vattenpolitik” Vattenmyndigheterna (2016): Prövning av reviderade förslag till åtgärdsprogram. Yttrande (dnr 537-5486-2015 , 537-9060-2015 , 537-151-0215 , 537-3614-2015 och 537-34925-2014 ). Vattenmyndigheterna/Länsstyrelserna (2017): Jämförelse av olika EU-länders åtgärdsprogram. Vattenmyndigheterna/Länsstyrelserna (2017b): Sammanställning av kommuners och myndigheters rapportering av genomförda åtgärder 2017. Vattenmyndigheterna (2018): PM om behovet av ny vattendistriktsindelning vid gränsen mot . Vattenmyndigheterna (2019): Sammanställning av kommuners och myndigheters rapportering av genomförda åtgärder 2018. Vattenmyndigheterna/Länsstyrelserna (2019): Vattenmyndigheternas roll i miljöövervakningen behöver förtyd- ligas. Öresundsvattensamarbetet (2015): Aftale om Øresundsvand- samarbejdet for perioden og frem. Intervjuer, studiebesök, skriftliga svar på frågor m.m. Bodens kommun, möte . Bundesministerium für Nachhaltigkeit und Tourismus, e-brev . Bundesministerium für Umwelt, Naturschutz und nukleare Sicherheit, e-brev . By og regionforskningsinstituttet NIBR ved , , möte . Naturfredningsforening, , möte och e-brev . , Food and Rural Affairs (Defra), e-brev . Energiföretagen , möte , dialogmöte med medlemsföreträdare och d . Finsk-svenska gränsälvskommissionen (rajajokikomissio), e-brev . Fylkesmannen i , möte . vattenråd, möte . Gårdsbesök LRF, Labbarps gård, , , . Havs- och vattenmyndigheten, möte , , , , och samt e-brev , . Havs- och vattenmyndigheten och vattenmyndigheter, möte om övervakning . , möte och e-brev . vatten, möte . Klimatsäkert vatten-initiativet (ÅF Infrastructure, Environment and Sustainability/), möte och . kommun, möte . Kumo älv-Skärgårdshavet-Bottenhavets distrikt, NTM-centralen isödra , , e-brev , , videomöte . Landbrug og Fødevarer, , möte . Landshövdingarna vid de länsstyrelser som är vattenmyndigheter, möte . landshövdingegrupp, deltagande på möten och . (), möte . Ljungbyåns vattenråd och Hagbyåns-Halltorpsåns vattenråd, möte . Ljusnan och , möte . kommun, möte . , möte kommunledning och samordnare för vattenråden för å och . Länsstyrelsernas länsrådsgrupp, möten och . Länsstyrelsernas miljönätverk (miljövårdsdirektörerna), möte . , möten och . (inkl. vattenmyndigheten för södra ), möten och 2018-09.11. (inkl. vattenmyndigheten för ), möten och samt , möten , och . (inkl. vattenmyndigheten för ), möten , och . (inkl. vattenmyndigheten för norra ), möte samt e-brev . (inkl. vattenmyndigheten för ), möten och . Klima- og miljødepartementet, , möte . Konferens , , och 31. Miljø- og , , möten och samt e-brev , , . Miljødirektoratet, , möte samt e-brev , , , . Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB), möte . kommun, möte . Naestved kommune, möte samt e-brev . Nationellt nätverk för dricksvatten, , möte med styrgruppen . Nationellt vattendelegationsmöte i , . Norra vattendelegation, möte . : , möten , 2019- 06-12, , , , och . , möten , , Infrastrukturdepartementet, möte . , möten , och . Rijkswaterstaat, e-brev . Riksrevisjonen, , möte . Seminarium, med föreläsare , , och . kommun, möte . , möten och . Sportfiskarna, möte . Statskontoret, möten och . , möte med branschorganisationer och dialogmöte . Svenskt Vatten, möten och samt e-brev . geologiska undersökning (SGU), möten , , samt e-brev . kommuner och landsting (SKL), möten , , . kommuner och landsting (SKL), samhällsbyggnadsberedningen, möte . kommuner och landsting (SKL), samhällsbyggnadschefer, möte . (), e-brev . (), möte samt e-brev . Söderasp, , (), möte . Umhverfisstofnun, e-brev . Vannområde Glomma sør, möte . Vannområde Grensevassdragene (norska delar av avrinnings- distrikten och ), möte . i Glomma, fylkeskommune, möte . Vattenmyndigheternas arbetsgrupp för ekonomisk analys (EKA-gruppen), möte . Vattenmyndigheternas arbetsgrupp för kartläggning och analys (KA-gruppen), möte . Vattenmyndigheternas arbetsgrupp för miljökvalitetsnormer (MKN-gruppen), möte . Vattenmyndigheternas arbetsgrupp för åtgärdsprogram (ÅP-gruppen), möte . Vattenmyndigheternas vattenvårdsdirektörer, möten , , , . WWF, möte . Översyn av vattenförvaltningens organisation En särskild utredare ska utreda och utvärdera ansvarsfördelningen, beslutanderätten och organiseringen av myndigheterna inom vatten- förvaltningen.