sou · H7B359d2 · 2019-12-12 00:00:00 — Här ska ni redogöra för hur stor del av underlagen och uppgifterna som är möjligt att kontrollera som ni kontrollerar. Fokusera på de väsentliga underlagen och uppgifterna som ni redogjorde för i kapitel 2. Här avses uppgifter som lämnas in i samband ansökan/prövning men också de uppgifter som behövs för att fånga förändringar , t.ex. genom relevant informationsutbyte inom myndigheten men också med andra relevanta myndigheter/organisationer. Utifrån hjälptexten ovan, beskriv och motivera riskfaktorerna när det gäller kontrollen av de viktigaste underlagen och uppgifterna som ni redogjorde för i kapitel 2. Beskriv även relevanta kontroller som ni vet är medvetet nedprioriterat. 3.3 Det stödjande och analysbaserade kontrollarbetet Med det stödjande och analysbaserade kontrollarbetet avses de processer som baseras på beteenden hos den sökande eller egenskaper i underlaget som ska ligga till grund för beslutet. Det kan t.ex. avse urvalsprocesser för kontroll, impulser som indikerar att ärendet behöver hanteras särskilt noggrant eller på ett särskilt vis eller andra signaler om att ärendet innehåller avvikelser. Beskriv på vilket sätt riskbaserade urval används för kontroll och hur det systematiska riskarbetet, i syfte att minska briser och risker, bedrivs. Det analysbaserade arbetet handlar om att anpassa kontrollnivån utifrån riskerna i ärendena. Kontrollerna kan göras både före och efter beslutet, och i efterhand (efterkontroller). De kan vara baserade på utsökningar, information från andra aktörer, slump eller statistiska analyser av risk. Här ingår också stötvisa kontrollinsatser, begränsade och omfattning, som inte behöver vara en naturlig del av den ordinarie handläggningsprocessen. Beskriv de huvudsakliga och viktigaste vidtagna åtgärderna inom ramen för det analysbaserade kontrollarbetet här. Det kan handla om att minimera de relevanta riskerna som ni redogjorde för i kapitel 2 men det kan även vara andra viktiga risker. 4.Generellt förebyggande arbete (avser fel från sökande) För att förebygga fel från den sökande är det viktigt med tydlig information om regelverket, att underlätta för den sökande att göra rätt samt att ha en genomtänkt strategi för hur man kommunicerar kring fusk, upptäcktsrisk och hur (o)vanligt det är att andra fuskar med förmånen. Detta kapitel tar sin utgångspunkt i de generella insatser som er organisation gör på övergripande nivå för att förebygga fel. Det innebär att olika förebyggande insatser som sker i de enskilda fallen inte ska redovisas här. Tänk på att syftet med modellen är att kartlägga respektive förmån i ”befintligt skick”. Därför är det viktigt att ni inte beskriver målbilder eller idealtillstånd där förmånen borde befinna sig. 4.1 E-tjänster, blanketter och formulär Beskriv hur ni arbetar med att utforma era e-tjänster, blanketter och andra kontaktytor med de sökande i syfte att förebygga felaktiga utbetalningar. Här kan det handla om förifyllda blanketter, möjligheten att göra ändringar efter beslut m.m., allt i syfte för den sökande att göra rätt från början och under tid med ersättning. Används t.ex. aktuell kunskap om var sökande oftast har svårast fylla i blanketterna och formulären när dessa ses över? Ligger återkoppling och kunskap från sökande till grund när t.ex. blanketter, formulär, elektroniska kontaktytor utvecklas? Beskriv de huvudsakliga och viktigaste vidtagna åtgärderna som bland annat beskrivits i hjälptexten till e-tjänster, blanketter och formulär här. 4.2 Information (generell och riktad) Beskriv de viktigaste insatserna ni gör (alternativt gjort) i syfte att informera om villkoren för förmånen och den enskildes skyldigheter som bidragstagare. Detta kan förmedlas via internet, i riktad information till allmänheten eller direkt till olika målgrupper. kan det vara relevant att gå ut med riktad information, dvs. information anpassad till särskilda målgrupper genom särskilda kanaler (t.ex. internet-forum, facktidningar, etc). Information kan även ges via andra aktörer/partners, t.ex. studievägledare, hälso- och sjukvården eller andra myndigheter, samt i själva ansökningsprocessen. Det kan också handla om att göra relevant information tillgänglig på olika språk eller göra den tillgänglig på annat sätt. Beskriv de viktigaste vidtagna åtgärderna när det gäller information här. 4.3 Sanktioner och andra preventiva åtgärder Ett sätt att förebygga ”bidragsfusk” är att informera om konsekvenserna av att göra fel. Information kan exempelvis gälla återkrav och polisanmälan vid bidragsbrott, men även vilka kontroller myndigheten genomför. Information om detta kan ske på olika sätt, t.ex. via myndighetens webbplats, riktad information till målgrupper, information via intresseorganisationer m.m. Information kan också spridas via tv, tidningar eller andra medier. Detta kan ske mer eller mindre aktivt t.ex. med hjälp av en framtagen strategi och budskap vid mediakontakter. Beskriv de huvudsakliga och viktigaste vidtagna åtgärderna när det gäller sanktioner och andra preventiva åtgärder här. Ledning, styrning och kultur Det här avsnittet handlar om er organisations s.k. systemfaktorer. Med systemfaktorer menas de förutsättningar som i hög grad påverkar en organisations förmåga att fullgöra sitt uppdrag – i vårt fall att handlägga och besluta om ekonomiska förmåner på ett korrekt sätt så att korrekta utbetalningar säkerställs. Fundera över hur t.ex. mål- och mätsystem ser ut, om det finns mål eller indikatorer kopplat till felaktiga utbetalningar eller bara mot produktivitet, genomströmningstid etc. En viktig del i detta är hur arbetet mot felaktiga utbetalningar är organiserat, hur ansvarsfördelningen ser ut och hur stödfunktioner stödjer arbetet etc. Om beslutsstöd (t ex vägledningar, manualer kvalitetssäkring mm)finns och om kontinuerlig kompetensutveckling genomförs. Likaså hur avvikelser i form av upptäckta felutbetalningar dokumenteras, analyseras och sprids inom organisationen. Poängterar den interna kulturen också vikten av korrekt handläggning? Tänk på att syftet med modellen är att kartlägga respektive förmån i ”befintligt skick”. Därför är det viktigt att ni inte beskriver målbilder eller idealtillstånd där förmånen borde befinna sig. Beskriv hur organisationen designat sina systemfaktorer i den aktuella förmånen med stöd av hjälptexten ovan. Nettorisker och sammanfattande riskbedömning I detta kapitel ber vi er att sammanfattat motivera de viktigaste risk- och skyddsfaktorer som är relevanta i den aktuella förmånen. Beskriv också vilka väsentliga risker som är svåra att eliminera och varför. Detta kapitel är centralt för att jämföra risknivåer (netto) mellan de olika förmånerna. För att underlätta arbetsgruppens jämförelse av risker är det bra om ni kan hålla resonemangen på principiell nivå. Beskriv också eventuella kunskapsluckor kring väsentliga faktorer och vad dessa kunskapsluckor beror på. Det kan t.ex. avse risker som ingen på ett övertygande sätt kunnat skatta eftersom de är svåra att mäta, t.ex. förekomsten av skenseparationer eller oredovisade inkomster. Vi vill helt enkelt veta vad ni vet att ni inte vet som ni misstänker är en riskfaktor för felaktiga utbetalningar. Redogör för er bedömning här: