sou · H7B368 · 2019-12-20 00:00:00 — Bostadsundersökningar är en central del av forskningen vid Cent- rum för boendets arkitektur (CBA). CBA undersöker både hur de boende uppfattar mätbara, praktiska funktioner som anges som mått och möblerbarhet i bestämmelser och de omätbara, kvalitativa och estetiska egenskaper som hör till rumsupplevelsen. Som den senare beskriver CBA medvetet gestaltade siktlinjer genom bostaden, en rumsorganisation som möjliggör alternativa sätt att röra sig mellan 114Bullersamordningsutredningen, SOU 2013:57, Samordnade bullerregler för att underlätta bostadsbyggandet, s. 109. 115Boverket (2017), En mer förutsägbar byggprocess, rapport 2017:23, s. 23 och 143. Lämplighetskrav vid nybyggnad och ombyggnadskrav olika rum och omsorg om material och detaljer.116 På uppdrag av oss har CBA sammanställt en rapport kallad Den goda bostaden, där de har sammanställt relevant forskning. Nedan redogör vi för utdrag ur den rapporten. I en studie av och om bostadsvärderingar framkom att de boende i huvudsak uppfat- tade och uppskattade de kvaliteter arkitekter strävat efter att åstad- komma. Kvaliteter såsom yteffektivitet, öppen planlösning, god möblerbarhet, utblickar och mycket dagsljus bedöms i deras under- sökning som mycket viktigt av de boende. Siktlinjer, flexibilitet och tydliga rumsformer fick omdömet ganska viktigt, medan överblick och rundgång fick omdömet inte så viktigt. Ett tidigare arbete av och kom fram till liknande slutsatser.117 Internationellt har forskare kunnat urskilja grundläggande aktivi- teter i bostaden som är gemensamma, oavsett kultur. I en jämförelse mellan japanska och västerländska bostäder har identifierat följande sex basala aktiviteter: sova, umgås, äta, laga mat, sköta sin hygien och arbeta.118 Förändringar i bostaden genomförda av boende I en studie av boendes genomförda förändringar i bostadsrätter upp- förda , har boendeönskemål tydliggjorts när de har ritat in de förändringar som de har genomfört i planritningar.119 Utifrån materialet har vi beställt en fördjupande rapport där ett antal tendenser i de boendes svar har identifierats. Bostaden som helhet uppskattades när den uppfattades som genom- tänkt med sovrum och bad nära och gemensamma rumssamband för kök, matplats, vardagsrum och balkong. Även lättmöblerade och kva- dratiska rum uppskattades, och rundgång om det inte skapar omöbler- , Bostadens arkitektur, s. 59–65 i Den goda bostaden (2019). O. , Bostads- undersökningen, en del av bostadsforskningens historia, s. 21–42 i Den goda bostaden (2019). , Bostadens arkitektur, s. 60 i Den goda bostaden (2019). , Bostadens arkitektur, s. 59–65 i Den goda bostaden (2019). Femenias et al. (2016), Arkitektur, materialflöden och klimatpåverkan i bostäder, rapport 2016:02, E2B2. P. Femenias et al. (2018), Framtidens klimatsmarta och hållbara bostad, rapport 2018:22, E2B2. P. Femenias, Har bostadens utformning betydelse för den miljömässiga och sociala hållbarheten, s. 45–57 i Den goda bostaden (2019). Enkätundersökningen har besvarats av 313 hus- håll, vilket är drygt två tredjedelar av de 462 tillfrågade hushållen. Ett urval av dessa hushåll har även besökts och intervjuats. Medelinkomsten i de studerade områdena är 40–högre än medelinkomsten i . Lämplighetskrav vid nybyggnad och ombyggnadskrav Brister i materialkvalitet och detaljutförande fick kritik som exempelvis dålig placering av eluttag eller täckbitar i kök. Även det som upplevdes som outnyttjade ytor kritiserades. Det framkom också att bostäderna beboddes av fler personer än de ursprungligen var planerade för.120 De förändringar som kan identifieras som drivna av lägenhetens planlösning har ofta gjorts för att skapa fler rum, ändra samband, byta funktion mellan ytor, ta bort outnyttjad yta eller öka möbler- barheten.121 Exempelvis svarar en tredjedel av hushållen att de har ändrat lägenhetens planlösning. En knapp femtedel har gjort föränd- ringar i köket, av dessa har hälften satt upp en vägg mellan kök och vardagsrum och hälften har tvärt om skapat en öppen planlösning mellan kök och vardagsrum. Tendensen är att yngre hushåll öppnar upp köken medan äldre stänger igen, men förhållandet är inte sta- tistiskt säkerställt.122 I en del lägenheter har sambanden mellan rum förändrats för att få en tydligare privat del med sovrum och en del där vardagsrum och kök får en öppen planlösning.123 En sjättedel har skapat ett eller flera nya rum i lägenheten. Drygt hälften av dem som skapat fler rum är barnfamiljer. Nya rum har till exempel skapats genom att dela större rum med flera fönster i två rum. I ett fåtal fall har hushållen byggt en låda i vardagsrummet för att skapa ett sov- rum, eller byggt om en klädkammare med eller utan fönster till ett barnrum. Många av de lägenheter där det har skapats fler rum har haft en fönsterindelning som har underlättat en delning. Några hushåll har tvärtom slagit ihop två rum till ett större. Det är ofta ett sovrum som har slagits ihop med vardagsrummet, eller en kläd- kammare som har slagits ihop med ett intilliggande sovrum.124 De boende uppskattade generös, genomtänkt och samlad förvar- ing som inte sticker ut eller hindrar siktlinjer och som utnyttjar höjden i bostaden. Vidare uppskattades sociala och välplanerade kök (2018), Möter byggregler boendes förväntningar – problembeskrivning och konsekvenser mellan byggregler och boendes förväntningar på en god bostad, s. 2–4. Femenias et al. (2016), Arkitektur, materialflöden och klimatpåverkan i bostäder, rapport 2016:02, E2B2. P. Femenias et al. (2018), Framtidens klimatsmarta och hållbara bostad, rapport 2018:22, E2B2. Femenias, Har bostadens utformning betydelse för den miljömässiga och sociala håll- barheten, s. 45–57 i Den goda bostaden (2019). Femenias et al. (2016), Arkitektur, materialflöden och klimatpåverkan i bostäder, rapport 2016:02, E2B2, s. 29. Femenias, Har bostadens utformning betydelse för den miljömässiga och sociala hållbar- heten, s. 45–57 i Den goda bostaden (2019). Lämplighetskrav vid nybyggnad och ombyggnadskrav med bra arbetsytor och med hög materialkvalitet. Effektiva badrum uppfattades som en funktionell yta med förvaring i motsättning till ett stort rum med endast toalett, tvättställ och dusch. I de boendes strävan efter bostäder som fungerar för deras behov byggdes de dimensionerande mått som anges i SS 91 42 21 (normalnivå) bort för att exempelvis skapa den förvaring som de önskade i bostaden inklu- sive i badrummet. Ytorna är dock möjliga att återfå om förvaringen tas bort igen.125 Det framgår av studien att inre renovering (ytskikt, utbyte och tillägg av utrustning och fast inredning) och ändring av planlösning har lett till materialkrävande följdåtgärder. Dessa följdåtgärder är exempelvis golvbyten när fast inredning har flyttats. En konsekvens är att motsvarar dessa förändringar 40 pro- cent större klimatpåverkan än motsvarande generellt antaget nor- malt inre underhåll.126 Forskning om vridbara toaletter Ett pågående projekt i prövar innovationer.127 I en av innovationerna har, i samarbete med och andra offentliga och privata aktörer, ergonomi och hjälpares arbetsmiljö studerats utifrån hur badrum kan utformas. Ett bra stöd i utformningen av badrum kan leda till mindre behov av hjälp, så att den boende klarar sig själv eller behöver stöd av en i stället för två personer. Innova- tionen är en prototyptoalett som är höj- och sänkbar samt vridbar . Prototypen förutsätter mindre yta och en placering av toaletten nära handfatet. Denna lösning möjliggör ett mindre badrum, vilket minskar risken för fallskador.128 (2018), Möter byggregler boendes förväntningar – problembeskrivning och konsekvenser mellan byggregler och boendes förväntningar på en god bostad, s. 2–4. Femenias et al. (2016), Arkitektur, materialflöden och klimatpåverkan i bostäder, rapport 2016:02, E2B2. P. Femenias et al. (2018), Framtidens klimatsmarta och hållbara bostad, rapport 2018:22, E2B2, s.4. 127Stockholms stad, / besökt . Projektet är bland annat finansierat av . 128Stockholms stad, e-post . Lämplighetskrav vid nybyggnad och ombyggnadskrav 6.3.4Tillämparnas syn på lämplighet för ändamålet Att staten ställer krav på bostäders lämplighet för sitt ändamål I de inledande rundabordssamtalen framhöll representanter för de boende att byggreglerna ska försvara en grupp som inte kan tala för sig själva. menade andra aktörer att bestämmelserna borde innehålla färre detaljkrav, att det som är lätt att ändra i efterhand inte behöver regleras och kraven på lämplighet för sitt ändamål driver kostnader och därför borde tas bort.129 Tillämpare vid en innova- tionsworkshop påpekade att ett syfte med byggreglerna är att skydda boende från dåliga bostadslösningar och när vi inte har en bostadsmarknad i balans är det fortsatt av vikt att det finns statliga bestämmelser.130 Under hearingen poängterade tillämpare att bostä- der inte är en vara som andra varor och att samhället därför behöver garantera kvalitet och att flera generationer kan bo i en bostad, inte bara den första som flyttar in. De menade därför att staten behöver ställa vissa basala krav.131 Även vår referensgrupp menade att staten behöver fastställa krav för att säkerställa goda bostä- der, men att de krav som finns är för detaljerade.132 I en övergripande enkät som vi har låtit ställa till professionella och offentliga aktörer inom samhällsbyggnadsområdet gällande deras syn på om staten ska ställa krav på utformning av bostaden eller inte uppgav kommuner, länsstyrelser och myndigheter i högre grad än övriga att de tycker att staten bör ställa krav på utformning (63 pro- cent). De som i högst grad motsäger sig detta är fastighetsbolag, bygg- materialsproducenter samt byggbolag och exploatörer, där 78, anser att staten inte ska ställa krav på utform- ning av en bostad. Bland arkitekter och tekniska konsulter är ungefär lika många positiva som negativa.133 Se figur 6.4 nedan. 129Rundabordssamtal , och . 133Kantar , redovisning av enkätundersökning, . Lämplighetskrav vid nybyggnad och ombyggnadskrav Tveksam/Vet ej Kommun/LS/Myndighet Förväntningarna från samma grupp på vad en ny bostad ska innehålla var, utifrån fasta svarsalternativ, främst dagsljusinsläpp (93–98 pro- cent i de olika grupperna), öppningsbara fönster (88–), köksinredning (72–), bredbandsanslutning (73–), vitvaror (59–) och cykelparkering (60–), var- efter förråd, garderober, tvättmöjligheter, parkeringsplats, balkong följde. I samma enkätundersökning blev även allmänheten tillfrågad om förväntningar på planlösning, fast inredning och bredband i en ny bostad utifrån fasta svarsalternativ. Förväntningarna från allmän- heten var högst på ett eget badrum med dusch eller badkar (87 pro- cent) följt av köksinredning () och vitvaror (). Därefter angavs garderober (), bredbandsanslutning (63 pro- cent), städskåp (), plats för dubbelsäng () och skrivbord ().134 I kvalitativa djupintervjuer som vi har genomfört med tio prak- tiserande arkitekter och en forskare framkom att PBF:s bestämmelse om lämplighet svarar mot de praktiserande arkitekternas uppfatt- ning av rimliga förväntningar på en bostad. De intervjuade uppgav dock att förordningens formulering om i skälig utsträckning ger ett 134Kantar , redovisning av enkätundersökning, . Lämplighetskrav vid nybyggnad och ombyggnadskrav väl stort tolkningsutrymme, men att preciseringarna i BBR har begränsat det för kraftigt. Några arkitekter efterfrågade ett fåtal tyd- liga föreskrifter och var kritiska till stora delar av de preciseringar som föreskrifterna, allmänna råden och standarden SS 91 42 21 ger om hur en bostad ska vara utförd för att i skälig utsträckning ha avskiljbara utrymmen för sömn och vila, samvaro, matlagning, mål- tider, hygien och förvaring. Även preciseringarna av inredning och utrustning kritiserades. En av de intervjuade arkitekterna beskrev att strukturen i 3:2 i BBR, med en allmän föreskrift och efterkommande föreskrifter som medger avsteg, är problematisk eftersom undan- tagen inte skapar en pedagogisk och logisk helhet. Arkitekten menade att avsnittet skapar problem hos både konsulter och byggherrar, eftersom det är svårt att lära sig utantill och krävs lång bostadsritar- erfarenhet för att tolka de ramar som ges.135 Behov av långsiktig flexibilitet i bostaden för olika boendeformer Vid våra rundabordssamtal, flera besök under Sverigeturnén, under den innovationsworkshop som vi genomfört och ett referensgrupps- möte har såväl kommuner som aktörer på byggherresidan kritiserat bestämmelserna i för att skapa ett likriktat och oflexibelt bostadsbestånd.136 Deltagarna i rundabordssamtalen ansåg att bestäm- melserna behöver förändras för att möta ett mer varierat behov med olika boendeformer, olika familjekonstellationer samt att funktions- nedsättningar ökar med åldern. Behov av bostäder för kompisboende samt mindre bostäder med gemensamma ytor förväntades öka. Del- tagarna förutspådde vidare att morgondagens bostäder behöver kunna förändras exempelvis genom flyttbara väggar och att en villa kan delas upp i flera bostäder.137 Även under Sverigeturnén lyftes behov att bygga bostäder som kan växa och krympa.138 Det behövs utrymme för innovation för fastighetsägare som utgår ifrån fastig- 135Intervjuserie med arkitekter om avsnitt 3:2 Bostadsutformning, – . 136Rundabordssamtal , och . Sverigeturné: möten i , och . 137Rundabordssamtal , och . 138Sverigeturné: möten i , och . Lämplighetskrav vid nybyggnad och ombyggnadskrav hetsägarens ambition och de boendes önskemål.139 Under vår hear- ing menade deltagarna att projekt som inte är tänkta för en kärn- familj eller ett singelhushåll hindras. Kritik lyftes också mot att dagens lägstanivå blivit så dyr att få kan efterfråga den och att trångboddhet behöver mötas med högre flexibilitet i statens kravställande. De menade vidare att vissa krav är för detaljerade.140 Vid vår innovationsworkshop påpekades även att det finns behov av ökad flexibilitet i BBR för brukaren att börja med en storlek på bostaden och sedan bygga ut själv efter hand. De menade att rela- tioner och hushållssammansättning varierar och att bestäm- melserna i BBR bör ta höjd för det så att den boendes liv kan bibe- hållas på samma plats. De menade också att det finns en vinst i att blanda åldrar i samhället vilket talar för ett diversifierat bostads- utbud.141 En kommun uttryckte kritik mot att lämplighetskraven i BBR utgår ifrån en viss familjesituation som inte svarar mot behoven hos dagens olika familjekonstellationer.142 Referensgruppen menade att det finns behov av att ha ett lång- siktigt perspektiv på byggnader, gärna och mer, och att det därför behövs högre generalitet i kraven.143 I djupintervjuerna menade arkitekterna att den långsiktiga användningen är viktig för att kunna åldras i hemmet. ansåg de att andra förändringar under livet, som personer som bor i bostaden kommer att gå igenom, inte alls hanteras i BBR. Det kan handla om behovet av anpassning när barn kommer in i familjelivet och när barn flyttar ut, att lägenheten behöver kunna indelas för att växa med barn och sedan för att krympa. Flera tog upp att BBR kunde tillåta större flexibilitet i planlösning vid genomförandet, så länge ett grundscenario med högre grad av till- gänglighet i planlösningen är möjlig inom bostadens väggar. Därmed skulle en större diversitet av planlösningar tillåtas och alternativa lös- ningar förberedas. Det vore en fördel om bestämmelserna inte hindrade utan stöttade planering av olika framtida lösningar.144 139Sverigeturné: möte i . 142Länsstyrelsen i , e-post . 144Intervjuserie med arkitekter om avsnitt 3:2 Bostadsutformning, – . Lämplighetskrav vid nybyggnad och ombyggnadskrav Generella krav utan särskillnad i kategoriboenden efterfrågas Vid rundabordssamtalen och innovationsworkshopen framfördes kritik mot bestämmelser av så kallade kategoriboenden, det vill säga bostäder som riktar sig enbart till en viss grupp av boende i stället för alla människor, som till exempel studentbostäder. Kritiken bestod främst i att det kan variera vem som bor i en bostad och att en uppdelning av bostadsbeståndet kan leda till ålderssegregation.145 framhöll att det inte är önskvärt att skilja mellan studentbostäder och andra bostäder och att student- bostäder inte heller bör ses som tillfälliga bostäder.146 Majoriteten av de intervjuade arkitekterna ansåg att bestämmelsen i BBR om avskiljbarhet, som anger att ett avskiljbart utrymme ska ha tillgång till fönster i fasad och vara fysiskt avskiljbart med väggar, motsvarar det som arkitekterna förväntade. De menade att syftet med en avskiljbar del av ett rum borde vara att möjliggöra ett nytt rum. Fönster ses som en förutsättning för ett rum och en av de till- frågade påpekade att det även motsvarar vad allmänheten i regel förväntar sig av ett rum.147 lyfte några arkitekter behov av ytterligare en kravnivå för avskiljbarhet som främst rör ljud, och i vissa fall indirekt ljus, men inte skapar behov av ett fönster. Som exempel på sådana utrym- men nämns framför allt sovplats, i form av sovalkov, och köksinred- ning. Även under Sverigeturnén framkom att kraven på dagsljus för bostäder i avsnitt 6 om hälsa, hygien och miljö i BBR inte sågs som relevanta för samtliga utrymmen i en bostad och ifrågasattes när det gäller matlagning och sovutrymme.148 Även deltagarna i vår referens- grupp menade att det i utrymme för matlagning och sovalkov inte är lika viktigt som i övriga med direkt dagsljusinsläpp.149 145Rundabordssamtal , och . Kod arkitekter, e-post . 146Sveriges förenade studentkårer, e-post . 147Intervjuserie med arkitekter om avsnitt 3:2 Bostadsutformning, – . 148Sverigeturné: möten i , , och , . byggande i , möte . Lämplighetskrav vid nybyggnad och ombyggnadskrav Flera arkitekter menade att det först vid tre personer eller tre rum uppstår behov av avskiljbarhet, för exempelvis ljudmiljö i relation till barn eller inneboende. De flesta arkitekter reflekterade kring avskilj- barhet utifrån såväl bostadens ytor som hur många personer den är avsedd för. Huruvida avskiljbarhet bäst preciseras i relation till perso- ner eller i relation till kvadratmeter rådde det oenighet om.150 Såväl deltagare i vår referensgrupp som i en fokusgrupp med arkitekter och bostadsutvecklare samt några tillfrågade kommuner ses badrummet som det utrymme som alltid ska vara avskiljbart ur lukt- och ljudaspekt.151 För mindre bostäder för en person eller ett rum krävs ingen avskiljbarhet utöver badrum, enligt arkitekterna.152 I samtalen med fokusgruppen om vilka utrymmen som behöver kunna avskiljas med respektive utan fönster framkom också att sovutrymmen behöver kunna skiljas av med fönster i medelstora och större bostäder, men att övriga utrymmen som samvaro, matlagning, måltider och förvaring inte behöver kunna skiljas av. Däremot ut- mynnade diskussionerna i att det i utrymme för samvaro och mål- tider behövs fönster och ges möjlighet till utblick, men att det i mat- lagning inte behövs fönster och avskiljbarhet. Enligt uppgift före- kommer det att klädkammare, som saknar dagsljus och ventilation, används som barnrum.153 Bland andra tillämpare rådde dock delade meningar om det behövs avskiljbarhet mellan kök och andra utrymmen. Å ena sidan framhölls att avskiljbarheten på ett negativt sätt styr placering av fönster och hur ytor kan utnyttjas och är det vanligt med öppen planlös- ning mellan kök-, mat- och vardagsrum.154 Å andra sidan uppgav boenderepresentanter att dagens öppna planlösningar mellan kök och vardagsrum skapar hög ljudnivå inomhus och att möjligheten att dela av kök-, mat och vardagsrum fortsatt behövs för att bostäder ska fungera för alla människor.155 150Intervjuserie med arkitekter om avsnitt 3:2 Bostadsutformning, – . 151Intervjuserie med arkitekter om avsnitt 3:2 Bostadsutformning, – . Fokusgruppsmöten , , och . Trestadsgruppen medverkande och , möte . 152Intervjuserie med arkitekter om avsnitt 3:2 Bostadsutformning, – . 153Fokusgruppsmöten , , och . 154Sverigeturné, möte i , . 155Rundabordssamtal , och . Lämplighetskrav vid nybyggnad och ombyggnadskrav Reglering sker både utifrån kvadratmeter och antal personer –trots att det inte överensstämmer med verkligt antal boende Enligt vår referensgrupp bör lämplighetskrav uttryckas i kvadrat- meter och kubikmeter, men inte utifrån antal personer som är tänkta att bo där eftersom det ändå inte behöver överensstämma med hur många som faktiskt bor där.156 Arkitekterna i djupintervjuerna beskriver att föreskrifterna om lämplighet i praktiken verifieras utifrån antalet sängar i planritning enligt standarden SS 91 42 21. När bostaden är klar kan dock fler personer bo i den. Det är även något som speglas vid försäljning då bostaden i försäljningsinformationen kan möbleras för ett större antal personer. Det möjliggör för marknaden att erbjuda en tillräck- ligt stor bostad med bra fördelning av rum för de människor som annars skulle stå utan bostad av ekonomiska skäl. En av de inter- vjuade arkitekterna poängterade också att vissa föreskrifter hänvisar till antal personer och andra till kvadratmeter.157 Kvadratmetergränser styr i hög grad utformningen av bostäder Under flera besök på vår Sverigeturné, i vår referensgrupp och i intervjuer med arkitekterna har det genomgående framförts kritik mot dagens kvadratmetergränser i lämplighetsavsnittet i BBR.158 Under Sverigeturnén kritiserade deltagare i majoriteten av de besökta städerna de gränser för olika lämplighetskrav som inträder vid 35 kva- dratmeter respektive . Kvadratmetergränserna begrän- sar förutsättningar exempelvis när en byggnad skulle tillåta en eller extra med högre boendestandard som följd, men där byggherren avstår från att införliva dessa extra kvadratmeter i bostaden på grund av den högre kravnivån. I stället kan byggherren välja att använda dessa kvadratmetrar till blindschakt eller allmänna ytor.159 Kraven leder även till att ett stort antal lägenheter av en viss storlek produceras, exempelvis tvårumslägenheter på 54 kvadrat- 157Intervjuserie med arkitekter om avsnitt 3:2 Bostadsutformning, – . 158Sverigeturné: möten i , , och . Tengbom, e-post . Intervjuserie med arkitekter om avsnitt 3:2 Bostadsutformning, – . 159Sverigeturné: möten i , , och . Lämplighetskrav vid nybyggnad och ombyggnadskrav meter, som det finns behov av trerumslägenheter på ytter- ligare och som med nuvarande bestämmelser blir för dyra för den tänkta målgruppen.160 Också i majoriteten av arkitektintervjuerna påtalades att dagens gränser gör det mycket svårt eller omöj- ligt att åstadkomma bra bostäder på 35–40 respektive 56–60 kvadrat- meter, vilket skulle varit möjligt om inte gränserna var fasta.161 Del- tagare i referensgruppen framhöll vidare att detta innebär ett likriktat bostadsbestånd vad det gäller utbudet av lägenhetsstorlekar, men även att bostädernas planlösning blir så likriktad att av lägenhe- terna är mer eller mindre likadant utformade.162 En sovrumslösning blir styrande för bostäder De intervjuade arkitekterna uppfattade föreskrifter och allmänna råd för bostäder som negativt styrande. Att skriv- ningen om parsäng flyttades från föreskrift till allmänt råd har inte förändrat praxis menade de. Arkitekterna var kritiska till att det allmänna rådet anger att bostäder större än bör ha plats för en parsäng, då det leder till planering av ett stort rum och motverkar planlösningar med flera jämnstora rum, vilket bättre svarar mot många av dagens olika boendekonstellationer. Om en bostad utformas med ett tillgängligt sovrum med parsäng och ett eller två mindre sovrum, kan de mindre sovrummen i sin tur bli så små att endast en säng och rörelseyta möjliggörs. Rummet med tillgänglig parsäng är inte heller tillräckligt stort för att kunna avdelas i två rum.163 Lättnader för bostäder möjliggör för kreativitet De intervjuade arkitekterna uppgav att de lättnader som genomförts för 35–har öppnat upp för större innovation och flexibilitet i lösningen av dessa lägenhetsstorlekar.