sou · H7B363 · 2019-12-19 00:00:00 — Ökad tillförsel av biomassa avser med andra ord inte att mer skog avverkas för energiändamål, utan att redan befintliga restprodukter tas till vara mer effektivt. Hänsyn är tagen till tekniska, ekonomiska och miljömässiga begränsningar.14 Som framgår av tabell 8.2 bedöms uttaget av både skogs- och jordbruksbaserad biomassa för energiändamål kunna öka markant till 2050. Tabell 8.2 Potentiellt ökad tillförsel av skogsbaserad, jordbruksbaserad och akvatisk biomassa för energiändamål 2019 2030 och 2050, TWh/år Tekno-ekonomisk & ekologisk potential Källa: (2016) Potential för ökad tillförsel av inhemsk biomassa i en växande svensk bioekonomi. 14Utredningen styrmedel för att främja användning av biobränsle för flyget, Biojet för flyget (SOU 2019:11). Biogasens roll i omställningen 8.4.2Produktionspotentialen för flytande och gasformiga biodrivmedel och biobränslen per substrat Syftet med detta avsnitt är att ge en överblick över den tekniska po- tentialen för produktionen av flytande och gasformiga biodrivmedel per substratgrupp: , skogsbruk och skogsindustri, avfall och akvatisk biomassa. Det bör betonas att biogas kan produceras både genom att röta substrat och genom förgasning av lignocellulosa. Substrat från skogsbruk och skogsindustri Inom segmentet substrat från skogen återfinns substrat från skogs- bruket och från skogsindustrin. Från skogsbruket kan följande sub- strat användas för att producera biogas genom förgasning och pyrolys: rundved, grenar och toppar (grot) och stubbar. Från skogsindustrin kan svartlut samt spån och bark m.m. användas för att producera biogas genom förgasning och pyrolys. Slutligen kan biogas produ- ceras genom rötning av industriellt slam. är det land inom EU som har den största skogsarealen i absoluta tal, och tillgången till substrat i form av restflöden från skogsbruket bedöms vara god.15 Tillgången till olika typer av sub- strat från skogsbruk, skogs- och trävaruindustri och återvinning är starkt kopplad till utvecklingen i bl.a. dessa sektorer.16 Utredningen om fossilfri fordonstrafik bedömde att den största potentialen finnas i skogsbaserad råvara, såsom avverkningsrester och klen stamved.17 Framöver kan ökad skogstillväxt genom effek- tivare föryngring och bättre plantmaterial samt behovsanpassad gödsling i kombination med klimatförändringar även ge ett större uttag av skogsråvara för olika ändamål.18 myndigheter bedömer att skogsbaserad biomassa kommer att stå för en relativt stor del av den tillkommande poten- 15Grahn, och , , Future alternative transportation fuels. A synthesis report from literature reviews on fuel properties, combustion engine performance and environmental effects (2015), Energy and Environment. 16Energimyndigheten, Förslag till styrmedel för ökad andel biodrivmedel i bensin och diesel – En rapport inom uppdraget Samordning för energiomställning i transportsektorn (ER 2016:30). 17Utredningen om fossilfri fordonstrafik, Fossilfrihet på väg (SOU 2013:84). 18Börjesson, m.fl., Dagens och framtidens hållbara biodrivmedel – Underlagsrapport från F3 till utredningen om FossilFri Fordonstrafik (f3 2013:13) F3 The Swedish knowledge cen- tre for renewable transportation fuels. Biogasens roll i omställningen tialen för att producera biodrivmedel. Som har nämnts tidigare anser nätverket dock att ett teknikskifte kommer att krävas där drivmedel från cellulosa och lignin behöver kommersialiseras för att den ökade potentialen för skogsbaserad biomassa ska komma transportsektorn till del.19 Detta eftersom skogsbaserade biodrivmedel i princip endast utgörs av tallolja och i viss utsträckning etanol från bioraffi- naderier, medan biodrivmedel i övrigt i första hand baseras på socker-, olje- och stärkelserika grödor20 samt från samhällets restprodukter och avfall. Som nämndes i avsnitt 8.4.1 uppskattades det möjliga ökade ut- taget av skogsbränslen till mellan 24 och /år under dagens förutsättningar och när tekno-ekonomiska och ekologiska begräns- ningar beaktades. Det långsiktigt hållbara uttaget bedöms kunna öka till ca 36–/år kring 2050 men med ökade osäkerheter. Givet antaganden21 bedömer att framtida förgasningsanlägg- ningar maximalt skulle kunna producera 16–biogas från dagens skogsbränslepotential. I ett längre perspektiv till 2050 skulle potentialen ligga kring . Inom segmentet substrat från återfinns en bredd av sub- strat: vall, mellangrödor, grödor från s.k. ekologiska fokusarealer, vall från träda, vall från nedlagd , spannmålshalm, rapshalm, blast och överskottsensilage. Gödsel ingår därmed inte i detta seg- ment. Substrat från har präglats av en dis- kussion om huruvida produkter från bör användas för att producera biodrivmedel snarare än livsmedel. Förnybartdirektivet har omförhandlats beträffande bl.a. möjligheten att ge stöd till produktionen av biodrivmedel som med- för direkta markanvändningseffekter. Medlemsstaterna får göra skill- nad mellan olika typer av biodrivmedel från livsmedelsgrödor utifrån bästa tillgängliga vetenskapliga kunskap om indirekta markanvänd- 19Energimyndigheten, Förslag till styrmedel för ökad andel biodrivmedel i bensin och diesel – En rapport inom uppdraget Samordning för energiomställning i transportsektorn (ER 2016:30). 20Energimyndigheten, Drivmedel 2018 – Redovisning av rapporterade uppgifter enligt driv- medelslagen, hållbarhetslagen och reduktionsplikten (ER 2019:14). 21Vid termisk förgasning av skogsråvara till biogas bedöms utbytet kunna uppgå till 65–70 pro- cent på energibasis. Den totala energiverkningsgraden kan vara något högre, ca 70–, genom att även en viss del el kan samproduceras med biogas. Metanutbytet antas vara 67 pro- cent i genomsnitt. Biogasens roll i omställningen Biobränslen från livsmedels- och fodergrödor får högst utgöra mer än andelen sådana biodrivmedel i den slutliga energianvändningen inom väg- och järnvägstransport- sektorerna i medlemsstaten 2020, och som allra högst av energianvändningen i väg- och järnvägstransportsektorerna. Med- lemsstaten kan välja att sätta en lägre gräns än denna, men får då bara sänka kravet på som anges i artikel 25 med maximalt Andelen biobränslen som har hög risk för indirekt ändrad markanvändning och fodergrödor för vilka en betydande ut- vidgning av produktionsområdet till mark med stora kollager obser- veras, får inte överstiga användningsnivån av sådana bränslen i med- lemsstaten 2019, såvida de inte är certifierade som biobränslen med låg risk för indirekt ändrad markanvändning. Från till ska denna gräns successivt sänkas till (artikel 26). Därutöver framgår att om energi från biodrivmedel och flytande biobränslen ska räknas med i det nationella målet måste de hållbarhetskriterier som regleras i artik- larna 17–19 i nuvarande direktiv (artiklarna 29–31 i direktiv /2001) vara uppfyllda.22 Detsamma gäller för biodrivmedel och flytande biobränsle som ska användas för att uppfylla en kvot för energi från förnybara energikällor, för att uppfylla kravet i artikel 25 i det om- arbetade direktivet samt för möjligheten att få finansiellt stöd för användning av biodrivmedel.23 Detta hindrar dock inte medlems- staten från att använda mer ILUC-biodrivmedel24, men att sådan an- vändning inte kan tillgodoräknas till målet. En studie bedömde att tillgången till ILUC-fri biodriv- medelsråvara från i kommer att vara god, givet att jordbruksproduktionen är snarlik dagens. Studien delade upp ILUC-fria substrat i fyra kategorier. 1.Oanvända växtrester från jordbruket såsom halm och kasserat en- silage. 2.Vall som produceras extensivt på som är oanvänd. 22Se Europarlamentets och rådets direktiv (EG) nr 2018/2001 av om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (ombearbetning). 23Utredningen om styrmedel för att främja användning av biobränsle för flyget, Biojet för flyget (SOU 2019:11). 24Indirect land use change. För mer information se Biogasens roll i omställningen 3.Grödor som produceras på produktiv i syfte att adres- sera miljöproblem och som inte används. Dessa grö- dor produceras i s.k. ekologiska fokusarealer samt mellangrödor. 4.Vall som kan produceras i en större volym genom intensifiering av nuvarande produktion. Studien bedömde att energiinnehållet i detta substrat kommer att uppgå till 2030. Detta motsvarar en teknisk potential på biogas från rötning eller etanol från fermentering. Skillnaden mellan biogas och etanol beror på varierande utbyten.25 Figur 8.2 ILUC-fri biodrivmedelsråvara från Källa: , m.fl., Biodrivmedel och markanvändning i (2017). Inom segmentet avfall och restprodukter återfinns avfall från livs- medelsindustrin såsom slakteriavfall, matavfall från hushåll, restau- ranger och andra företag, avloppsslam samt gödsel. 25Ahlgren, m.fl., Biodrivmedel och markanvändning i – sammanfattning av ett forskningsprojekt vid och (2017), och Prade, m.fl., Can domestic production of iLUC-free feedstrock from arable land supply future demand for biofuels? (2017) . Biogasens roll i omställningen En rapport från Lunds Universitet26 har sammanfört litteratur om den svenska tekniska produktionspotentialen av biogas från gödsel som i olika studier har beräknats till mellan 4 och per år.27 Att studierna kommer till olika resultat beror på att man har gjort olika antaganden gällande exempelvis mängden gödsel som produ- ceras och vilka metanutbyte som kan förväntas. Vissa studier har be- räknat den praktiska produktionspotentialen baserat på antaganden om ekonomiska förutsättningar. En sådan studie har bedömt att 1,5– biogas kan produceras 2030 från gödsel.28 Andra studier har beräknat den praktiska potentialen till mellan 2,8 och 3,0 TWh.29 Som har beskrivits i avsnittet ovan bedömer en studie att den teo- retiska produktionspotentialen för biogas från matavfall är 2020, med en praktisk potential på . En annan studie har bedömt produktionspotentialen till 2030. Med ett antagande om att målet om minskat matavfall till 2020 uppnås och med en befolkning på 11,4 miljoner bedöms biogaspotentialen från matavfall vara 2030.30 26Tufvesson, m.fl., Miljönytta och samhällsekonomiskt värde vid produktion av biogas från gödsel (2013) , rapport nr 86. 27Dahlgren, , m.fl., Realiserbar biogaspotential i genom rötning och förgas- ning (2013) WSP, , Utformning av stöd till biogas inom landsbygdsprogrammet (2008) rapport 2008:8, m.fl., Den svenska biogaspotentialen från inhemska rest- produkter (2008) Avfall , rapport 2008:02 och Utredningen om jordbruket som bio- energiproducent, från jordbruket – en växande resurs (SOU 2007:36). 28Dahlgren, , m.fl., Realiserbar biogaspotential i genom rötning och för- gasning (2013) WSP. 29Energimyndigheten, Förslag till sektorsövergripande biogasstrategi (ER 2010:23), , och , , Biogas från gödsel och vall – analys av föreslagna styrmedel (2011) Envirum och , m.fl., Den svenska biogaspotentialen från inhemska restprodukter (2008) Avfall , rapport 2008:02. 30Prade, , , , , och , , Can domestic pro- duction of iLUC-free feedstrock from arable land supply future demand for biofuels? (2017) . Biogasens roll i omställningen producerades biogas från avloppsslam.31 Med samma antagande om befolkningsökning som ovan bedöms produk- tionen öka till . Denna potentialbedömning är dock lägre än den som redovisas i den avhandling från KTH som refereras ovan. I avhandlingen skattades den praktiska potentialen till 2020. Livsmedelsindustrin och övrig industri Det finns inte mycket forskning gjord på produktionspotentialen av biogas från livsmedelsindustrin. En studie skattade dock produktionspotentialen från livsmedelsindustrin till . När fraktioner drogs bort som hade ett högre värde för andra ändamål, t.ex. som djurfoder, bedömdes produktionspotentialen vara 0,8 TWh.32 Stora förändringar har skett , inte minst kring betalnings- viljan för fetter från HVO-producenter. Det är därför mycket vansk- ligt att bedöma produktionspotentialen från detta segment. Utred- ningen har inte haft tillgång till underlag som bedömer den tekniska produktionspotentialen från övrig industri. I en underlagsrapport till Utredningen om fossilfri fordonstrafik bedömdes det finnas god tillgång till svenska råvaror i form av avfall och restprodukter för att öka produktionen av framför allt biogas.33 Potentialen ansågs vara störst för gödsel, men det fanns också poten- tial i industriavfall (t.ex. från livsmedelsindustrin), odlingsrester, mat- avfall och avloppsslam. Dessa substrat är huvudsakligen lämpliga för rötning med begränsade alternativa användningsområden. Utnyttjas hela den tekniska potentialen från avfall och restprodukter för att producera biogas bedömdes det motsvara , eller ca 7–8 pro- 31Energimyndigheten, Produktion och användning av biogas och rötrester (ER2019:23). 32Linné, m.fl., Den svenska biogaspotentialen från inhemska restprodukter (2008) Avfall , rapport 2008:02. 33Utredningen om fossilfri fordonstrafik, Fossilfrihet på väg (SOU 2013:84). Biogasens roll i omställningen cent av landets drivmedelsförbrukning för vägtransporter 2013, vilket med siffror blir 7,2 procent.34 och annan akvatisk biomassa kan användas för framställning av biodrivmedel. innehåller ofta mycket kol, vilket är bra för tillverkning av biogas. Sjögräs kan utgöra en potentiell biomassa- resurs för drivmedelsproduktion framför allt genom rötning till biogas men också för jäsning eller förgasning.35 Den tekniska poten- tialen för alger är stor på men tekniken är relativt omogen, både ur ett tekniskt perspektiv och ur ett mark- nadsperspektiv.36 Inom ramen för det s.k. Soft-uppdraget görs bedömningen att endast försumbara mängder akvatisk biomassa kommer att produ- ceras fram till 2030.37 Sammantagen teknisk produktionspotential samt utredningens bedömning Att beräkna den sammantagna tekniska produktionspotentialen för biogas från inhemska substrat är en metodmässigt utmanande upp- gift inte minst eftersom de studier som har refererats ovan inte har använt sig av identiska metoder och antaganden. På grund av skill- naderna i val av metod och användning av olika begrepp bör denna sammanställning användas med försiktighet. Baserat på beräkningar från (2016), m.fl. (2017) och Lönnqvist (2017) bedöms den samlade tekniska/praktiska produktionspotentialen för biogas från rötning vara mellan 14,1 och 2030. 34Börjesson, m.fl., Dagens och framtidens hållbara biodrivmedel – Underlagsrapport från F3 till utredningen om FossilFri Fordonstrafik (f3 2013:13) F3 The Swedish knowledge centre for renewable transportation fuels. 35Grahn, och , , for domestic biofuels for transport in 2030 based on current production and future plans (2015) Energy and Environment. 36Börjesson, m.fl., Dagens och framtidens hållbara biodrivmedel – Underlagsrapport från F3 till utredningen om FossilFri Fordonstrafik (f3 2013:13) F3 The Swedish knowledge centre for renewable transportation fuels och , Potential för ökad tillförsel och avsättning av inhemsk biomassa i en växande svensk bioekonomi (2016) , rapport nr 97. 37Energimyndigheten, Förslag till styrmedel för ökad andel biodrivmedel i bensin och diesel – En rapport inom uppdraget Samordning för energiomställning i transportsektorn (ER 2016:30). Biogasens roll i omställningen produktionspotentialen för biogas från lignocellulosa bedöms vara mellan 16 och 2030. Tabell 8.3 Teknisk och praktisk produktionspotential för biogas från inhemska substrat Avfall, gödsel och Lönnqvist, 2017 & Som framgår av avsnittet finns det substrat i både skogs- och jord- bruket som inte utnyttjas. Detta beror bl.a. på låg eller icke existe- rande produktionskapacitet för flytande och gasformiga biodriv- medel. Någon storskalig produktion av biogas från lignocellulosa är ännu inte uppbyggd, som skulle utgöra huvuddelen av potentialen för produktion av biogas från biomassa. Ur ett tekniskt perspektiv är det därmed sannolikt att det över överskådlig framtid kommer att vara produktionskapaciteten för flytande och gasformiga biodriv- medel och inte bristen på råvara som begränsar den inhemska pro- duktionen. Denna slutsats framfördes även av Utredningen om styr- medel för att främja användning av biobränsle för flyget.38 8.5Behovet av biogas för att ställa om den svenska ekonomin Syftet med detta avsnitt är att ge en översikt över det troliga behovet av biogas för att den svenska ekonomin, i synnerhet vägtransport- sektorn, industrin, sjöfarten samt el- och värmesektorerna ska ställa om . Behovsbegreppet är kopplat till måluppfyllelse, dock ej betalningsvilja. Därför syftar detta avsnitt 38Utredningen om Styrmedel för att främja användning av biobränsle för flyget, Biojet för flyget (SOU 2019:11). Biogasens roll i omställningen inte i första hand till att kvantitativt bedöma hur efterfrågan för biogas kommer att utvecklas. Dock nämns bristande betalningsvilja vid ett fåtal ställen där det anses relevant. I slutet av avsnittet förs dock ett kvalitativt resonemang om hur efterfrågan på biogas kan komma att utvecklas framöver. Aktörers syn på biodrivmedlens roll för att uppnå 2030-målet Behov skattat i förhållande till etappmålet 2030 estimerade 2016 vilka åtgärder som krävs inom området inrikes transporter för att 2030-målet ska uppnås. Myndigheten tog fram fyra scenarier som dels syftade till att spegla osäkerheten i den framtida utvecklingen, dels skulle illustrera vissa av de handlingsal- ternativ som finns för att utsläppen ska minska . Scenarierna sammanfattas nedan i tabell 8.4.39 Volym biodrivmedel och el till 2030 i procent Mål uppnås med mycket Mål uppnås med struktu- rella förändringar i sam- hället och investeringar i Mål uppnås med mindre 39Trafikverket, Åtgärder för att minska transportsektorns utsläpp av växthusgaser - ett regerings- uppdrag (2016:111). Biogasens roll i omställningen Figur 8.3 nedan illustrerar scenarierna 3 och 4, och an- taganden om hur stor andel av utsläppsminskningarna som ska upp- nås genom en minskad energianvändning genom transporteffektivitet och energieffektivisering samt genom användning av elfordon respek- tive biodrivmedel. Figur 8.3 Vägtrafikens utsläpp av växthusgaser med och utan åtgärder enligt klimatscenario 3 och 4 Staplarnas höjd motsvarar utvecklingen utan åtgärder, de gråa fälten återstående utsläpp efter åtgärder Utsläpp av växthusgaser ( 2010=100) Källa: , PM Minskade utsläpp men snabbare takt krävs för att nå klimatmål (2018). Forskare vid () och () har utifrån scenarier bedömt behovet av biodrivmedel 2030. De landade i att det kommer att behövas 13– för att ska kunna nå målet lägre växthusgasutsläpp. Var i intervallet behovet hamnar beror, enligt forskarna, på en avvägning mellan strukturella förändringar, inve- steringar i infrastruktur och i tekniska lösningar. Deras slutliga bedömning var dock att behovet kommer att hamna på 20 TWh.40 40Ahlgren, m.fl., Biodrivmedel och markanvändning i – sammanfattning av ett forskningsprojekt vid och (2017). Biogasens roll i omställningen Med nuvarande åtgärder nås inte 2030-målet – Mer biodrivmedel behövs Vid en första anblick visar scenarier att den nuvarande användningen av biodrivmedel (inklusive biogas) är tillräcklig för att etappmålet 2030 ska uppnås, men inte 2045-målet. Som framgår av figur 8.3 inkluderar scenarier även beräkningar om transporteffektivitet, energieffektivisering och ökad användning av elfordon. har reduktionstakten dock inte följt scenarier – ökade t.o.m. utsläppen från inrikes transporter, som en följd av att effektiviseringstakten verkar ha avstannat och för att lastbilstrafiken ökade.41 uppger att i sina senaste scenarier dock räknar med att potentialen för att ytterligare effektivisera bilar och lastbilar är fortsatt stor till 2030. I genomsnitt antas effektiviseringsgraden av personbilar och lätta lastbilar öka och för tunga lastbilar. För att uppnå potentialen för personbilar behöver nya fordon i därför förbättras i snitt till 2025 och till 2030 jämfört med nivå. Det är värt att notera att dessa siffror är utöver de effektiviseringskrav som ställs på bilproducenter inom EU. Därtill räknar med att ett mer sparsamt körsätt, bättre hastighetsefterlevnad och mer lätt- rullade vägbeläggningar kan bidra till en ytterligare effektivisering . Enligt business as usual-scenario kommer 2030-målet inte att uppnås. framhåller dessutom att ut- vecklingen när det gäller transporteffektivitet och energieffektivise- ring inte följer den trend som krävs för att scenarier ska realiseras. Enligt senaste scenarier kommer inte att nå etappmålet till 2030 med de styrmedel som var beslutade t.o.m. . För att målet ska nås anser myndigheten att det krävs ytterligare politiska åtgärder. Transportsektorn står för en relativt stor del av utsläppen – cirka hälften av utsläppen som inte ingår i handelssystemet har sitt ursprung i transportsektorn. Därför anser att utvecklingen i transportsektorn är central för att etappmålet 2030 ska nås. Dessutom behöver utsläppen från transportsektorn minska ner till noll efter 2030. 41Trafikverket, PM ökad lastbilstrafik bakom utsläppsökning (). Biogasens roll i omställningen verket beräknar att transportsektorns utsläpp kommer minska till ca koldioxidekvivalenter till 2030. Detta medför ett gap på till målnivån som är koldioxidekvi- valenter (se figur 8.4). , och Klimat- anser att det behövs kraftfulla styrmedel och andra politiska åtgärder för att målet ska kunna nås eftersom utsläppen från transportsektorn måste minska i väsentligt snabbare takt än . Figur 8.4 Historiska utsläpp och scenario för utsläpp från inrikes transporter (exklusive flyg) Källa: , 2019 Klimatpolitiska rådets rapport (2019). Vid en närmare studie av och sce- narier synes nuvarande användning av biodrivmedel, inklusive bio- gas, inom transportsektorn inte vara tillräcklig för att etappmålet 2030 ska uppnås. Detta om nuvarande trender inom transporteffek- tivitet, energieffektivisering och användning av elfordon inte föränd- ras. Därtill kan användningen av biodrivmedel behöva öka för att 2045 målet ska uppnås. bedömer därutöver att om reduktionsplik- tens indikativa målbana om inblandning till 2030 ska upp- nås, skulle användningen av biodrivmedel motsvara 2030, dvs. konsumtionen behöver bli dubbelt så stor som den nuvarande.42 , Klimatpolitiska rådets rapport (2019). Biogasens roll i omställningen Det kan därtill tilläggas att i ett nytt grund- scenario kopplat till reduktionsplikten bedömer att flytande biodrivmedel kommer att behövas för att etappmålet 2030 ska upp- nås. Det bör dock tilläggas att till skillnad från i de övriga analyserna ingår även arbetsmaskiner i detta grundscenario.43 Aktörers syn på biogasens roll för att uppnå 2030 målet Som har redovisats ovan behöver de fossila drivmedlen till stor del ersättas med el och biodrivmedel om etappmålet till 2030 ska nås. understryker att det är och att det kommer att krävas en stor kraftsamling från inblandade aktörer. För att omställningen ska bli effektiv krävs att aktörerna samlas kring ett mindre antal alternativ som måste vara relativt färdig- utvecklade. I de fall de inte kan användas i konventionella drivlinor krävs också att det finns en internationell marknad för fordonen. pekar ut biogas, HVO och el samt i viss mån FAME som relativt färdigutvecklade tekniker. framhåller sam- tidigt att det också är viktigt att hålla dörren öppen för andra alter- nativ, t.ex. alkoholer, vätgas och DME.44 Även Trafikanalys bedömer att tekniken för gasdrift är mogen; det finns ett globalt intresse för gaslösningar och den tekniska ut- vecklingen på området kommer förmodligen att fortsätta. Fordon som tankas med biogas är ett långsiktigt hållbart alternativ. Enligt Trafikanalys talar mycket för att tillgången till och priset på gas, i synnerhet biogas, kommer att spela en viktig roll för gasfordonens marknadsutveckling.45 Enligt kommer flytande och gasformiga biodrivmedel att behöva användas där deras unika egenskaper är nöd- vändiga. Transportsektorn präglas delvis av en trögrörlighet, och vissa fordon kommer att behöva tankas med flytande drivmedel framöver.