sou · H7B340 · 2019-08-30 00:00:00 — Den första lodräta linjen anger införandet av det mål- och kunskapsrelaterade betygssystemet i , medan den andra linjen visar införandet av nuvarande betygssystem. Figur 6.8 visar hur mycket förklarar av betygen på de inledande gymnasiekurserna, med och utan att beakta skillnader i elevernas förutsättningar. De svarta linjerna avser alla elever, medan de gröna linjerna visar resultaten för elever med syskon. De hel- dragna linjerna visar skillnaderna mellan grundskolor utan att ta hän- syn till skillnader i elevegenskaper, medan de streckade linjerna beaktar elevernas mätbara bakgrund. För elever med syskon kon- Resultat och likvärdighet i Bilaga 7 till LU2019 trolleras även för syskonets gymnasiebetyg.9 När ingen hänsyn tas till elevernas egenskaper är utvecklingen av mellanskolvariansen för elever med syskon snarlik den för alla elever. Även med kontroller för elevernas förutsättningar är utvecklingen för de två elevgrup- perna likartad. Den stigande trenden är dock svagare när man också tar hänsyn till syskonens betyg. Skillnaderna mellan grundskolor har ökat med (2,17–0,97) när hänsyn tas till mätbara elevegenskaper. När skillnader i syskonens betyg också beaktas är uppgången av mellanskolvariansen (1,15–0,71). Det förefaller därför som om ökad dold elevsortering kan förklara en del av uppgången i mellan- skolvariation. Möjligen skulle ytterligare kontroller för elevernas förutsättningar kunna minska den marginella ökningen av skillna- derna mellan grundskolor. Sammanfattningsvis har resultatskillnaderna mellan kommuner, bostadsområden och grundskolor tilltagit under de senaste decen- nierna. Särskilt har betygsskillnaderna mellan skolor ökat. Vi har också visat att betygsutvecklingen är betydligt mer positiv i stor- stadsområden än i andra delar av landet. Ökande boendesegregation kan förklara av den ökande mellanskolvariatio- nen i , medan skolval svarar för resterande . Det antyder att en del av orsakerna till de ökade betygsskillnaderna i finns utanför skolan, även om möjligheterna till skol- val också kan ha inverkat på boendesegregationen.10 Den ökande mellanskolvariationen i förklaras huvudsakligen av ökad elevsortering. För elever med liknande mät- bara förutsättningar har skolans betydelse för grundskolebetygen stigit mycket blygsamt. Kompensatorisk betygssättning i grund- skolan tycks dock dölja svagt ökande skillnader mellan grundskolor- nas kunskapsresultat, vilka blottläggs då vi använder gymnasie- betygen som utfall. Skillnaderna mellan skolor har stigit svagt för 9Skattningarna sker i två steg. Först skattas en regression av elevens betyg mot förbestämda egenskaper (och i förekommande fall syskonets betyg) samt skolfixa effekterna. Residualerna från regressionen adderas till de skolfixa effekterna som sedan används för att skatta intraklasskorrelationer. Det innebär att sambandet mellan syskonens betyg skattas inom elevens skola. Syskonets betyg kommer därför inte att mekaniskt fånga upp skolans kvalitet även om syskonen skulle gå på samma skola. 10Det är oklart hur boendesegregationen påverkas av införandet av ett skolvalssystem. Om elever och föräldrar ges större möjlighet att välja skolor utanför sitt närområde, kommer valet av bostadsort inte längre vara lika betydelsefullt. kan införandet av ett skolvals- system göra föräldrar och elever mer medvetna om skillnader mellan skolor. Eftersom skolval ofta är geografiskt begränsade kan val av bostadsort därmed komma att bli mer betydelsefullt. Bilaga 7 till LU2019 Resultat och likvärdighet i såväl kommunala som fristående skolor, och utvecklingen har för- stärkts av en växande andel elever i fristående skolor. En del av den marginella ökningen av skolans betydelse för elevernas resultat verkar bero på ökad elevsortering med avseende på dolda egenska- per. Det är däremot svårare att avgöra om den kvarvarande tenden- sen till ökning beror på dold elevsortering eller på ökade kvali- tetsskillnader mellan skolor (eller både och). 6.1.3Sortering till skolor med olika kvalitet Förra avsnittet visar att förklarar förhållandevis lite av skillnaderna i elevresultat; av elevresultaten kan hänföras till skolan. Under kan man dock skönja en marginell ökning av mellanskolvariansen. Även om resultatskillnaderna mellan skolor till viss del troligen kan förklaras av dold elevselektion, beror rimligen någon del också på skillnader i skolors kvalitet. Hur likvärdigheten i skolan påverkas av skillnader i skolkvalitet beror dock inte enbart på hur omfattande de är utan också på hur de fördelas till elever med olika bakgrund. I det här avsnittet beskrivs hur elever sorterar till skolor med olika kvalitet, samt hur detta mönster har förändrats över tiden. Vi fokuserar på betygen från de inledande kärnämneskurserna på gymnasiet dels då dessa troligen är mindre påverkade av eventuella skillnader i betygssättning mellan grundskolor, dels då skillnaderna mellan grundskolor påvisar en liten ökning för detta resultatmått. Vi skattar skolornas kvalitet i två steg. Först skattas årsvisa regressioner av gymnasiebetygen mot en uppsättning förbestämda elevegenska- per – såsom eleven kön, ursprung och familjebakgrund – samt fixa effekter för elevernas grundskola. De fixa effekterna kan ses som mått på skolans kvalitet, även om de till viss del också kan fånga upp dold elevselektion.11 Därefter beskrivs den genomsnittliga skolkva- litet som elever med olika förutsättningar möter. 11I kapitel 7 beskriver vi närmare hur man kan mäta skolors kvalitet och analyserar mer ingående fördelningen av skolkvalitet. Resultat och likvärdighet i Bilaga 7 till LU2019 -0,1 -0,2 Not: Figuren visar genomsnittlig grundskolekvalitet för elever med olika förutsättnin gar. Skolkvalitet mäts som skolfixa effekter från årliga regressioner av elevernas betyg i kärnämnen på gymnasiet med kontroll för elevernas kön, dummyvariabler för födelsemånad, dummyvariabler för födelseland, indikato - rer för om elevens föräldrar är födda i eller utanför , mammans och pappans ålder vid barnets födelse, elevens födelseordning, antalet syskon, indikator för om föräldrarna har separerat före skolstart, dummyvariabler för mammans och pappans högsta utbildningsnivå, mammans och pa ppans inkomst vid 35–. Elevernas förutsättningar mäts som det genomsnittliga betyget för elever med samma bakgrundsegenskaper (prediktion från regressionsskattningarna). Elevförutsättningarna har percentilrankats gemensamt . Punkterna återger genomsnittlig skolkvalitet för varje percentil, medan linjerna visar en anpassning av ett tredjegradspolynom. Under hela den studerade perioden finns ett positivt samband mellan elevernas förutsättningar och skolans kvalitet, vilket framgår av Figur 6.9. Det betyder att studiestarka elever oftare går på skolor med högre uppmätt kvalitet än studiesvaga elever. Skillnaderna har dock tilltagit över tiden. var uppmätt skolkvalitet likartad för alla elever; skillnaden i skolkvalitet mellan de starkaste och svagaste eleverna var mindre än 0,06 sd. Därefter har skillnaderna successivt tilltagit. var skillnaden i skolkvalitet mellan elever högst upp respektive längst ner i fördelningen av elev- förutsättningar närmare 0,22 sd. Även om de senaste decenniernas relativt svaga ökning av skolskillnaderna kanske inte har haft någon större inverkan på skolans likvärdighet skulle en alltmer ojämn för- Bilaga 7 till LU2019 Resultat och likvärdighet i delning av elever till högkvalitativa skolor däremot kunna öka skill- naderna i skolan. Det är dock förknippat med stora metodproblem att på ett tro- värdigt sätt fastställa skolors kvalitet, eftersom föräldrar genom boende- och skolval har stora möjligheter att påverka i vilken skola deras barn går. Skolhuvudmän kan också välja att fördela resurser till skolor delvis på basis av elevgruppens sammansättning, vilket fram- går av kapitel 4. Vidare kan möjligheten att rekrytera och behålla kompetenta lärare till viss del kopplas till elevernas egenskaper. Sammantaget så bestäms sorteringen av elever till skolor med olika kvalitet av en mängd faktorer, varav bara en handfull finns tillgäng- liga i de data som studeras. Frågan är i vilken grad som det tilltagande sambandet mellan elevförutsättningar och uppmätt skolkvalitet beror på ökad selektion med avseende på dolda egenskaper. I likhet med föregående avsnitt belyses denna fråga genom att undersöka hur sambandet förändras när syskonens skolresultat läggs till som kontrollvariabel, vilket gör att analysen naturligt avgränsas till elever med syskon. Figur 6.10 visar sambandet mellan uppmätt skolkvalitet och elevförutsättningar när hänsyn tas till syskonets gymnasiebetyg. Även om elever med bättre förutsättningar oftare går på skolor med högre kvalitet försvagas då sambandet betydligt, vilket är särskilt tydligt mot slutet av perioden. var skillnaden i skolkvalitet mellan de starkaste och svagaste eleverna i genomsnitt drygt 0,04 sd. Skillnaderna har sedan tilltagit men inte i samma takt som i föregående analys. uppgår skillnaden i skolkvalitet mellan elever högst upp respektive längst ned i fördelningen av förutsättningar till omkring 0,12 sd, vilket är nästan en halvering i förhållande till motsvarande skillnad utan kontroll för syskonens betyg. Analysen visar att ökad dold selektion tycks vara en viktig orsak till att elever med bättre förutsättningar förefaller gå på bättre skolor . I kapitel 7 görs försök att ta hänsyn till skillnader i elevegenskaper genom att också beakta elevernas tidigare skolresul- tat när vi mäter skolors kvalitet. Det försvagar sambandet mellan elevförutsättningar och skolkvalitet ytterligare, dock utan att helt försvinna. Även med mer förfinade kontrollansatser tycks starkare elever gå på bättre skolor, och det finns tecken på att dessa skillnader har tilltagit under . Det går förstås inte att utesluta att dold selektion fortfarande kan spela en viss roll för det Resultat och likvärdighet i Bilaga 7 till LU2019 Även om skillnaderna i skolkvalitet skulle vara reella är de troligen för små för att på ett betydelsefullt sätt ha för- sämrat skolans likvärdighet. Det är däremot uppenbart att en mer kompensatorisk fördelning av elever till skolor skulle kunna gynna svagpresterande elever, och också minska resultatskillnaderna i skolan. -0,1 -0,2 Not: Figuren visar genomsnittlig grundskolekvalitet för elever med olika förutsättningar. Skolkvalitet mäts som skolfixa effekter från årliga regressioner av elevernas betyg i kärnämnen på gymnasiet med kontroll för syskonens betyg, elevernas kön, dummyvariabler för födelsemånad, dummyvariabler för fö- delseland, indikatorer för om elevens föräldrar är födda i eller utanför , mammans och pappans ålder vid barnets födelse, elevens födelseordning, antalet syskon, indikator för om föräldrarna har separerat före skolstart, dummyvariabler för mammans och pappans högsta utbildningsnivå, mam - mans och pappans inkomst vid 35–. Elevernas förutsättningar mäts som det genomsnittliga bety - get för elever med samma bakgrundsegenskaper (prediktion från regressionsskattningarn a). Elevförutsättningarna har percentilrankats gemensamt . Punkterna återger genomsnittlig skolkvalitet för varje percentil, medan linjerna visar en anpassning av ett tredjegradspolynom. 6.2Kunskapsutvecklingen för olika elevgrupper För att ge en tydligare bild av utvecklingen av likvärdighet i svensk skola är det viktigt att också dokumentera skolresultaten för olika elevgrupper. Vi kommer därför att belysa kunskapsutvecklingen för Bilaga 7 till LU2019 Resultat och likvärdighet i låg- och högpresterande elever, elever med olika familjebakgrund, pojkar och flickor, samt svensk- och utlandsfödda elever. 6.2.1Låg- och högpresterande elever Inledningsvis redogör vi för hur grundskoleresultaten förändrats för de bästa respektive sämst presterande eleverna. Det sker genom att först beräkna resultaten för lågpresterande elever (den tionde percentilen, p10), resultaten för medelelever (medianen, p50) samt högpresterande elever (resultaten vid den nittionde percentilen, p90). Därefter studerar vi hur resultaten för låg-, medel- och hög- presterande elever förhåller sig till varandra, genom att beräkna kvoter mellan grupperna; den totala spridningen (p90/p10), sprid- ningen i den nedre delen av fördelningen (p50/p10) samt i den övre delen (p90/p50). Figur 6.11 visar skillnaderna i genomsnittsbetyg mellan låg- och högpresterande elever. De heldragna linjerna visar betygen för alla elever, medan de streckade linjerna återger betygen för svenskfödda elever. I det relativa betygssystemet ligger resultaten i olika delar av fördelningen stilla. Betygsskillnaderna ökade betydligt med det mål- och kunskapsrelaterade betygssystemet. Det var framför allt betygen för medel- och toppelever som ökade, medan betygen för lågpresterande elever sjönk (framgår inte av figuren). Efter de inledande årens tilltagande betygsskillnader låg spridningen i betyg tämligen stabilt. Vid införandet av det nuvarande betygssystemet ökad betygsskillnaderna återigen, även var det betygen för medel- och toppreseterande elever som ökade mest. Den förändrade betygsspridningen beror dock delvis på förändrad elevsammansättning, och då framför allt vad gäller andelen elever födda utomlands. Om man i stället studerar utvecklingen för svenskfödda elever har betygsskillnaderna faktiskt minskat under i stort sett . Resultat och likvärdighet i Bilaga 7 till LU2019 p90/p10p90/p50p50/p10 Not: Figuren visar kvoterna mellan elevers genomsnittsbetyg i Åk 9 i olika delar av fördelningen. p90/p10 anger kvoten mellan elevers betyg vid den 90:e och den , p90/p50 anger kvoten mellan elevers betyg vid den 90:e och den , medan p50/p10 anger kvoten mellan elevers betyg vid den 50:e och den . De heldragna linjerna visar betygsfördelningen för alla elever, medan den streckade linjerna visar betygen för svenskfödda elever. Den första lodräta linjen an - ger införandet av det mål- och kunskapsrelaterade betygssystemet i , medan den andra linjen visar införandet av nuvarande betygssystem. För varje spridningsmått har medelvärdet för med ett nytt betygssystem satts till medelvärdet för med det föregående systemet, plus den genomsnittliga betygstrenden för åren före respektive efter bytet av betygssystem. Ett annat sätt att beskriva resultaten i olika delar av betygsför- delningen är att mäta hur stor andel av grundskoleeleverna som har mycket låga respektive mycket höga betyg. Ett mått på låga studie- resultat som ofta används i den officiella statistiken är andelen av eleverna som saknar behörighet till gymnasieskolans nationella program. Behörighetskraven infördes i samband med det målrelate- rade betygssystemet på , och innebar att eleverna skulle uppnå minst betyget ”Godkänt” i svenska, matematik och engelska. För att öka jämförbarheten behåller vi denna definition även för nuvarande betygssystem, även om behörighetskraven till de nationella programmen har skärpts. I det relativa betygssystemet fanns inga betygskrav för studier på gymnasiet. För att kunna jäm- föra utvecklingen definierar vi därför en motsvarande Bilaga 7 till LU2019 Resultat och likvärdighet i ”behörighetsgräns” på lägst betyget ”2” i svenska, matematik och engelska i det relativa systemet. Till skillnad från andelen som saknar gymnasiebehörighet finns ingen vedertagen definition av toppbetyg. Vi har därför valt att skapa ett mått som fångar topprestationer, som andelen elever med mycket höga betyg inte förändras påtagligt vid byte från det relativa till det mål- och kunskapsrelaterade betygssystemet. Grän- sen för toppbetyg i det relativa betygssystemet har satts till ett betygsgenomsnitt om minst 4,7 (av 5,0), medan motsvarande gräns ligger på ett meritvärde om minst 305 (av 320) poäng i det absoluta systemet. Vi har valt att använda samma meritvärdesgräns vid in- förandet av nuvarande betygssystem, då betygen i dessa system är mer jämförbara. Figur 6.12 redovisar dels andelen elever med låga betyg/obe- hörighet till gymnasiet, dels elever med toppbetyg från . De heldragna linjerna visar betygen för alla elever, medan de streckade linjerna återger betygen för svenskfödda elever. Elever med låga betyg har blivit fler , även när betygen var normbaserade. har andelen med låga betyg ökat med . I det relativa systemet fick däremot mycket få elever absoluta toppbetyg, och inledningsvis syns ingen tydlig trend. I samband med betygsreformen ökade andelen elever med toppbetyg snabbt och har mer än femfaldigats med det mål- och kunskapsrelaterade betygssystemet. I samband med införandet av det nuvarande betygssystemet sjönk andelen elever med toppbetyg kraftigt, för att sedan återhämta sig.12 De streckade linjerna i figur 6.12 visar andel med låga respektive höga grundskolebetyg bland svenskfödda elever. Det förändrar utvecklingen av andelen som är obehöriga till gymnasiet. För svensk- födda elever har det bara skett en svag ökning av andelen som saknar behörighet till ett nationellt gymnasieprogram. De senaste årens ökning beror huvudsakligen på en ökad andel utrikesfödda elever samt en skärpning av behörighetskraven (som vi bortser ifrån i figuren). Andelen elever med toppbetyg påverkas inte nämnvärt om man avgränsar sig till svenskfödda elever. 12Det betonar svårigheterna att jämföra betygsresultaten vid byte av betygssystem. Resultat och likvärdighet i Bilaga 7 till LU2019 Låga betyg/Obehörig Not: Figuren visar andelen av födelsekohort med låga betyg/obehöriga till gymnasiet respektive med toppbetyg i Åk 9. De heldragna linjerna visar betygsfördelningen för alla elever, medan den streckade linjerna visar betygen för svenskfödda elever. Den första lodräta linjen anger införandet av det mål- och kunskapsrelaterade betygssystemet i , medan den andra linjen visar införandet av I det relativa betygssystemet definieras låga betyg som minst betyget ”2” i svenska, matematik och engelska, medan det sätts till minst betyget ”Godkänt” eller ”E” i svenska, matematik och engelska i det målrelaterade betygssystemet. Toppbetyg innebär ett betygsgenomsnitt på minst 4,7 i det relativa systemet respektive ett meritvärde på minst 305 poäng i det abs oluta. Sammanfattningsvis har betygsspridningen ökat markant , framför allt efter införandet av det målrelaterade betygssystemet. Skillnaderna har ökat i alla delar av fördelningen, och såväl andelen av eleverna som saknar behörighet till nästa utbild- ningsnivå som andelen med toppbetyg har tilltagit. Utvecklingen av andelen som saknar behörighet till gymnasiet beror till stor del av en ökad andel utrikesfödda elever, medan betygs- skillnaderna för svenskfödda inte tycks ha ökat nämnvärt. Bilaga 7 till LU2019 Resultat och likvärdighet i Det finns två huvudsakliga ansatser för att mäta betydelsen av familjebakgrund för elevernas skolresultat. Den vanligaste metoden är att studera hur olika indikatorer på familjebakgrund – såsom för- äldrarnas utbildning eller inkomst – samvarierar med elevresultaten. Om sambanden ökar (minskar) , tolkas det som om bety- delsen av familjebakgrund har ökat (minskat). Den andra metoden undersöker hur elevresultaten för syskon i samma familj samvarierar (så kallade syskonkorrelationer). Om skolresultaten för syskon blir mer lika (olika) varandra, tolkas det som tecken på att familjen spelar en större (mindre) roll för elevresultaten. Båda ansatserna har sina styrkor och svagheter. Fördelen med att studera mätbara indikatorer på familjebakgrund är att uppgifterna är lättillgängliga i många datamaterial och att resultaten är relativt enkla att förstå. Ett problem är att innebörden av familjeindikatorerna kan variera över tiden. Elever med högskoleutbildade föräldrar var exempelvis en (positivt) selekterad grupp , medan dessa elever är mer vanligt förekommande . Om resultat- skillnader mellan elever med låg- respektive högutbildade föräldrar exempelvis ökar med tiden, är det därför svårt att avgöra om det beror på att familjebakgrunden har ökat i betydelse eller om sam- mansättningen av elevgrupperna har förändrats. Ett annat problem är att kvaliteten på familjevariablerna kan variera över tiden, både vad gäller uppgifternas detaljrikedom och förekomsten av mätfel. I de flesta fall förbättras kvaliteten på uppgifterna med tiden, vilket gör att familjeindikatorerna kan komma att förklara alltmer av elevresul- taten utan att betydelsen av familjebakgrund har ökat. Utbildnings- bakgrund mäts dock sannolikt med sämre precision bland utrikes- födda elever, som ju har ökat som andel.13 Fördelen med att studera skolresultaten för syskon är att man inte är beroende av mätbara familjeindikatorer. Därmed är jämförbarheten av enskilda familjefaktorer över tiden inte relevant. Syskonstudier är dock känsliga för kvaliteten på uppgifterna av elevernas skolresultat, både vad gäller detaljrikedom och mätfel. Om elevernas skolresultat mäts med större precision över tiden kommer syskons resultat att framstå som mer lika varandra utan att familjebakgrunden har blivit 13Exempelvis saknar av utrikes födda personer i åldrarna 25–uppgift om högsta utbildning i SCB:s register över befolkningens utbildning (SCB, 2014). Resultat och likvärdighet i Bilaga 7 till LU2019 Ett annat problem är att syskonanalyser av naturliga skäl begränsas till elever som har syskon och att de kräver data- material med information om biologisk koppling mellan individer. I det här avsnittet kommer vi att studera både hur mycket av skolresultaten som kan förklaras av olika mått på familjebakgrund och i vilken utsträckning skolresultaten samvarierar för syskon i samma familj. Vi kommer visa att sambandet mellan elevresultat och olika indikatorer på familjebakgrund utgör en delmängd av syskon- korrelationerna. Det innebär att korrelationen mellan syskons skol- resultat fångar såväl alla mätbara indikatorer samt mer svårmätbara faktorer som syskon har gemensamt. De utgör därför ett bredare mått på elevernas familjebakgrund. För att belysa hur elevernas mätbara familjebakgrund samvarierar med studieresultat har vi tagit fram två olika indikatorer; föräld- rarnas utbildningslängd samt föräldrarnas inkomst.14 Vi studerar dels skillnader i föräldrarnas absoluta egenskaper – såsom antalet utbild- ningsår och inkomstnivån – respektive relativa egenskaper, som i stället visar föräldrarnas position i fördelningen av utbildning respektive inkomst.15 De relativa måtten är avsedda att hantera för- ändringar i föräldrapopulationens sammansättning, men bortser från att exempelvis de absoluta inkomstskillnaderna har ökat över tiden. Sådana förändringar speglas i stället i de absoluta måtten, men de kan å andra sidan inte hantera förändringar i popu- lationens sammansättning. Figur 6.13 visar skillnader i grundskolebetyg i kärnämnen med avseende på föräldrarnas utbildning och inkomst. Betydelsen av föräldrarnas utbildning och inkomst ligger relativt under det relativa betygssystemet. ökade betydelsen av föräld- rarnas utbildning, oavsett val av mått. har skillnaderna mellan föräldrar med olika utbildningsnivå legat relativt , medan skillnaderna mellan föräldrar i olika positioner av utbildningsfördelningen har ökat. Ett något avvikande mönster framgår om vi i stället studerar föräldrarnas inkomst, där skillnaderna mellan föräldrar med olika inkomstnivå inte förändras 14Föräldrarnas socioekonomiska ställning varierar ofta över livscykeln och vi använder därför deras utbildningslängd och inkomster vid 35–. Detta är speciellt viktigt för inkomstmåtten och medför att tillfälliga inkomstbortfall i samband med exempelvis föräldra- ledighet eller arbetslöshet får mindre genomslag. 15Vi rangordnar föräldrarnas utbildning och inkomst i förhållande till personer med samma födelseår och kön. Bilaga 7 till LU2019 Resultat och likvärdighet i nämnvärt – eller till och med minskar – , medan skillnader mellan föräldrar i olika delar av inkomstfördelningen ökar. finns en ökning av familjens betydelse i tre av fyra mått, men betydelsen av utbildningsnivån stabiliserades .