sou · H7B335 · 2019-06-17 00:00:00 — Vid utformningen av demokrativillkoret måste även föreningsfriheten beaktas enligt vad som följer av regeringsformen, den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (), praxis och övriga internationella åtaganden. Utredaren ska vidare överväga om dagens bestämmelser för över- klagande, återkrav och återbetalning behöver förändras för att främja rättssäkerheten. Utredaren ska även överväga om det finns behov av bestämmelser som gör det möjligt att stoppa utbetalningar av ett beviljat bidrag om det efter beslutet framkommer någon omständig- het som gör att det kan ifrågasättas om sökanden uppfyller bidrags- villkoren. •föreslå ett förtydligat, enhetligt och rättssäkert demokrativillkor för den statliga bidragsgivningen med beaktande av förenings- friheten, •analysera vilka delar av en bidragssökande organisations uppbygg- nad och verksamhet som ska granskas i förhållande till demokrati- villkoret och hur denna granskning ska genomföras, •se över dagens bestämmelser för överklagande och återkrav av statsbidrag samt överväga om det finns behov av bestämmelser som gör det möjligt att inte betala ut ett beviljat bidrag, och •lämna nödvändiga författningsförslag. Tillämpningen av demokrativillkoret bör underlättas Det är av yttersta vikt att demokrativillkoret utformas inte bara så att det skapar förutsättningar för en saklig och rättssäker handlägg- ning utan också så att myndigheternas tillämpning underlättas. Vidare bör ett nytt demokrativillkor inte leda till en ökad administrativ börda för vare sig myndigheter eller det civila samhället. Utredaren bör därför överväga om det finns avgörande organisato- riska förutsättningar som bör beaktas hos de myndigheter som betalar ut statsbidrag i syfte att uppnå en ökad rättssäkerhet i tillämpningen av villkoret. Utredaren bör även överväga hur samverkan och er- farenhetsutbyte mellan bidragsgivande myndigheter kan utvecklas. Utredaren bör också överväga om det finns behov av utbildning för de bidragsutbetalande myndigheterna för att säkerställa att de har de verktyg och förutsättningar som bedöms nödvändiga för att kunna tillämpa ett nytt demokrativillkor. Utredaren ska samverka med såväl företrädare för civilsamhället som med de bidragsutbetalande myndigheterna om ett nytt tillämp- bart demokrativillkor. Utredaren bör överväga om det krävs insatser för att öka förutsättningarna för organisationerna att kunna tillgodo- göra sig innebörden av ett nytt demokrativillkor. •samverka med de bidragsutbetalande myndigheterna och före- trädare för civilsamhällets organisationer i arbetet med att ta fram ett nytt tillämpbart demokrativillkor, •överväga om organisatoriska förändringar inom myndigheter kan bidra till att öka rättssäkerheten vid bidragsgivning, •överväga hur samverkan och erfarenhetsutbyte mellan bidrags- givande myndigheter kan utvecklas för att underlätta tillämpningen av demokrativillkoret i bidragsgivningen, och •överväga om det krävs särskild utbildning för de bidragsutbetalande myndigheterna eller för det civila samhället och i så fall föreslå sådan. Möjligheten att involvera den kommunala sektorn i arbetet En stor del av stödet till det civila samhällets organisationer kommer från kommuner och landsting. Regeringen bör inte föreskriva på vilka grunder en kommun ska bevilja bidrag till det civila sam- hället, jämför tillkännagivande Förebyggande av vålds- bejakande extremism (bet. 2016/17:KU23). Däremot är det viktigt att den kommunala sektorn får stöd och vägledning för bidragsgiv- ningen. Utredaren ska därför inom ramen för sitt uppdrag anordna möten med representanter för kommunsektorn för att, utifrån iakt- tagelser som utredaren har gjort, diskutera hur man lokalt kan arbeta för att motverka att organisationer som inte verkar i enlighet med samhällets grundläggande värderingar ska få stöd. Utredaren ska även ta fram ett stödmaterial som kan användas både av statliga och kom- munala förvaltningsmyndigheter som hanterar bidragsgivning. •anordna möten med kommun- och landstingsföreträdare för att diskutera demokrativillkor i bidragsgivning, och •ta fram ett stödmaterial om demokrativillkorsfrågor till statliga och kommunala förvaltningsmyndigheter. Utredaren ska bedöma de offentligfinansiella och samhällsekonomiska kostnaderna samt konsekvenserna för det civila samhällets organisa- tioner av de förslag som lämnas. Om förslagen kan leda till kostnadsökningar för det allmänna ska utredaren även lämna förslag på finansiering. Dessutom ska utreda- ren analysera och redovisa vilka eventuella effekter förslagen får för jämställdheten mellan könen. Vidare ska utredaren redogöra för hur förslagen förhåller sig till de grundlagsskyddade opinionsfriheterna och internationella åtaganden om mänskliga rättigheter. Utredaren ska tillämpa kommittéförordningen (1998:1474) och förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning för att ange kostnadsberäkningar och andra konsekvensbeskrivningar. Samråd och redovisning av uppdraget Utredaren ska inom ramen för uppdraget samråda med relevanta myn- digheter och kommuner samt med företrädare för det civila samhället. Utredaren ska särskilt samråda med den pågående utredningen översyn av regelverket för Allmänna arvsfonden (S 2017:06). Uppdraget ska redovisas . 1.Santiagokonventionen mot organhandel. 2.Ingen regel utan undantag – en trygg sjukförsäkring med människan i centrum. 3.Effektivt, tydligt och träffsäkert –det statliga åtagandet för framtidens arbetsmarknad. 4.Framtidsval – karriärvägledning för individ och samhälle. 5.Tid för trygghet. 6.En långsiktig, samordnad och dialog baserad styrning av högskolan. –ett enklare förfarande. 9.Privat initiativrätt – planintressentens medverkan vid detaljplaneläggning. 10.Stöd för validering eller kompetens åtgärder i samband med korttidsarbete. 11.Biojet för flyget. 12.Nya befogenheter på konsumentskyddsområdet. 13.Agenda 2030 och : Världens utmaning – världens möjlighet. –med e-legitimation. 15.Komplementär och alternativ medicin och vård – säkerhet, kunskap, dialog. –med förtydligat ansvar. 17.Bebyggelse- och transportplanering för hållbar stadsutveckling. 18.För flerspråkighet, kunskaps utveckling och inkludering. Moders målsundervisning och studiehand ledning på modersmål. i arbetslivet – behovet av utökat författningsstöd. 20.Stärkt kompetens i vård och omsorg. 21.Effektivt investeringsfrämjande för hela . – dess uppgift och organisation för en god miljöförvaltning. 23.Styrkraft i funktionshinderspolitiken. 24.Stärkt integritet i idrottens antidopnings arbete. 25.Genomförande av ändringar i utstationeringsdirektivet. 26.Organbevarande behandling för donation. Praxisgenom gång och analys. 28.Komplementär och alternativ medicin och vård – ny lagstiftning. 29.God och nära vård. Vård i samverkan. 30.Moderna tillståndsprocesser för elnät. 31.F-skattesystemet – en översyn. 32.Straffrättsligt skydd för barn som bevittnar brott mellan närstående samt mot uppmaning och annan psykisk påverkan att begå självmord. 33.Ökad statlig närvaro i . 34.Förbättrat skydd för totalförsvaret. 35.Demokrativillkor för bidrag till civil samhället. + Demokrativillkor för bidrag till civilsamhället. Vägledning för hand läggare. Effektivt, tydligt och träffsäkert –det statliga åtagandet för framtidens arbetsmarknad. Tid för trygghet. [5] Belastningsregisterkontroll i arbetslivet –behovet av utökat författningsstöd. Genomförande av ändringar i utstationeringsdirektivet. Stöd för validering eller kompetensåtgärder i samband med korttidsarbete. Nya befogenheter på konsumentskyddsområdet. Agenda 2030 och : Världens utmaning – världens möjlighet. F-skattesystemet – en översyn. [31] Ökad statlig närvaro i . Förbättrat skydd för totalförsvaret. Moderna tillståndsprocesser för elnät. – ett enklare förfarande. – med e-legitimation. Praxisgenomgång och analys. Straffrättsligt skydd för barn som bevittnar brott mellan närstående samt mot uppmaning och annan psykisk påverkan att begå självmord. Stärkt integritet i idrottens antidopnings arbete. Demokrativillkor för bidrag till civil samhället. +Demokrativillkor för bidrag till civilsamhället. Vägledning för hand läggare. Biojet för flyget. – med förtydligat ansvar. [16] miljöövervakning –dess uppgift och organisation för en god miljöförvaltning. Privat initiativrätt – planintressentens medverkan vid detaljplaneläggning. Bebyggelse- och transportplanering för hållbar stadsutveckling. Santiagokonventionen mot organhandel. Ingen regel utan undantag – en trygg sjukförsäkring med människan i centrum. Komplementär och alternativ medicin och vård – säkerhet, kunskap, dialog. Stärkt kompetens i vård och omsorg. [20] Styrkraft i funktionshinderspolitiken. Organbevarande behandling för donation. Komplementär och alternativ medicin och vård – ny lagstiftning. God och nära vård. Vård i samverkan. Framtidsval – karriärvägledning för individ och samhälle. En långsiktig, samordnad och dialog baserad styrning av högskolan. För flerspråkighet, kunskapsutveck ling och inkludering. Modersmåls undervisning och studiehandledning på modersmål. Effektivt investeringsfrämjande för hela .