sou · H7B34 · 2019-01-28 00:00:00 — 56Förordning (2011:183) om befattningsutbildning för rektorer och annan personal med mot- svarande ledningsfunktion i skola, förskola och fritidshem samt fortbildning för rektorer och förskolechefer. 10.12Fler möjligheter att utbilda sig till karriärvägledare och en översyn av grundutbildningen •Malmö universitet, och univer- sitet ska tillföras medel för att utöka antalet platser på studie- och yrkesvägledarprogrammet på grundnivå. •Ovan nämnda lärosäten ska ges ett samordnat uppdrag att se över innehållet i utbildningen på grundnivå. I uppdraget ska det också ingå att utreda och lämna förslag på hur fler kan ges möjlighet att disputerade inom karriärvägledning. •Vidare ska det ingå i det samordnade uppdraget att se över hur fler lärosäten med relevanta förutsättningar kan erbjuda den kortare utbildningen till studie- och yrkesvägledare som riktar sig till personer med annan högskoleutbildning kan utökas. •Något av lärosätena som erbjuder utbildning till studie- och yrkesvägledare ska tillföras medel för att samordna och erbjuda vidareutbildning för verksamma vägledare som utan avsedd utbildning, i enlighet med vidareutbildning för lärare (). Bedömning: För att utbildningarna ska bli attraktiva kan man överväga att också införa ett tillfälligt utbildningsbidrag riktat till verksamma vägledare som önskar påbörja den kortare utbildningen som beskrivs ovan, eller att erbjuda dessa individer det högre bidraget inom studiestödet. Skälen för förslaget och bedömningen Uppdrag att utöka antalet utbildningsplatser på utbildningen till karriärvägledare En förutsättning för att utredningens olika förslag ska kunna genom- föras och för att öka kvaliteten på karriärvägledningen är att antalet utbildade karriärvägledare ökar. Utredningen uppskattar att det kom- mer att behöva utbildas cirka 475 nya vägledare endast för att utred- ningens förslag ska kunna genomföras, se vidare avsnitt 12.9. Som statistiken visar och som flera har beskrivit57 råder det brist på studie- och yrkesvägledare med studie- och yrkesvägledar- utbildning inom skolväsendet. Enligt skollagen kan enbart den som har en utbildning avsedd för studie- och yrkesvägledning få anställning som studie- och yrkesvägledare utan tidsbegränsning. Utredningen gör dock bedömningen, vilket närmare beskrivits i avsnitt 10.4, att det bör införas krav på en karriärvägledarexamen enligt bilaga 2 till högskoleförordningen (1993:100) eller utbildning som kan anses mot- svara kraven i en sådan examen för att få anställas utan tidsbegräns- ning som karriärvägledare. För de individer som är verksamma som studie- och yrkesvägledare, men som saknar studie- och yrkes- vägledarutbildning, finns det således incitament för att skaffa sådan utbildning. Enligt statistik finns det drygt 1 000 verk- samma vägledare i , varav har en examen för studie- och yrkesvägledare. För gymnasieskolan är motsvarande för- hållande också drygt 1 000 verksamma varav med avsedd examen. Utredningen bedömer därför att minst cirka 575 personer behöver ytterligare utbildning för att få en karriärvägledarexamen. Antalet vägledare har ökat något både i grund- och gymnasieskolan, som andelen utbildade minskat något. När det gäller grundsärskolan, gymnasiesärskolan och vuxenutbild- ningen saknas uppgifter. Det är dock utredningens erfarenhet att det är mycket svårt att överhuvudet taget hitta vägledare till grund och gymnasiesärskolan eller särvux men ännu svårare att hitta vägledare med specialistkompetens för dessa elevgrupper. En förfrågan som Specialpedagogiska skolmyndigheten gjort till specialskolorna ger samma bild av att rekryteringsläget är mycket svårt. Utredningen kan alltså konstatera att det utbildas för få vägledare i förhållande till de behov som finns och att fler kommer att behöva utbildas för att utredningens förslag ska kunna genomföras. Av de vägledare som har utbildning är det många som väljer att arbeta inom andra områden än skolan. Som exempel kan nämnas att när följde upp var studenterna arbetade efter examen, visade det sig att knappt hälften arbetade inom skolväsendet. 57Jfr till exempel yrkesprogramsutredningens betänkande, Välja yrke (SOU 2015:97). Övriga arbetade med vägledning inom andra angränsande om- råden58. I det sammanhanget ska nämnas att i sin utvärdering av de tre lärosäten som utbildar studie- och yrkesväg- ledare, riktade kritik mot att utbildningen var för snävt inriktad mot skolväsendet.59 Universitet- och högskoleämbetet (UKÄ) har därefter konstaterat att lärosätena vidtagit åtgärder för att bredda utbildnings- innehållet mot att bättre passa också för andra sektorer än skol- väsendet. Studie- och yrkesvägledarprogrammet omfattar 180 högskole- poäng. Totalt antar de tre utbildningsorterna 250 studerande , varav 60 med distansupplägg och 190 som campusförlagd utbildning. Det finns också en kortare utbildning för att få en studie- och yrkes- vägledarexamen, som omfattar 90 högskolepoäng, för personer som är lärare eller har annan relevant akademisk bakgrund. Den bedrivs på distans vid . Samtliga utbildningar har betydligt fler sökande än antalet platser, och alldeles särskilt högt sökintresse finns för den kortare utbildningen vid . Trots stor belastning på nuvarande utbildning, och stor efterfrågan på fortbild- ningskurser bedömer utredningen att det borde finnas goda möjlig- heter för att öka antalet utbildningsplatser på studie- och yrkesväg- ledarprogrammet. Det råder stor brist på utbildad personal inom många yrkesområden vilket leder till konkurrens om arbetskraften. Frågan om dimensio- nering av högre utbildning är därmed aktuell i ett generellt perspek- tiv. När det gäller de examina som riktar sig mot skolväsendet och vården menar och (SKL) att det bör ske i samverkan mellan lärosäten och avnämare om dimensionering av utbildningsplatser, såväl på nationell nivå som vid varje lärosätes beslut om fördelning av de egna de egna resurserna. För vissa små yrken där det endast behövs några få examinerade anser SKL dessutom att staten bör ta ett direkt ansvar för att peka lärosäten som kan ansvara för sådan utbildning. Med hänsyn till den stora bristen på utbildade studie- och yrkesvägledare anser utredningen ändå att det är nödvändigt att rikta medel för att bygga ut utbildningen. Utred- ningen föreslår därför att , och , de lärosäten som erbjuder utbildning för studie- och yrkesvägledare, 58Malmö universitets enkät till studerande hösten efter avslutat utbildning , 2017 och 2018. 59Rapport 2006:42 R. . tillförs medel för att kunna utöka antalet platser på grundutbild- ningen. Innehållet i utbildningen på grundnivå behöver ses över och det behövs fler disputerade inom karriärvägledning Samhället förändras och i takt med att nya behov uppstår behöver även utbildningsväsendet förändras och anpassas. Studie- och yrkes- vägledarutbildningen har inte setts över och utredningen har i sitt arbete funnit att det finns ett behov av att se över både innehåll och omfattning. Möjligheterna att efter grundutbildningen fördjupa sig och kanske övergå till en forskarutbildning behöver också förstärkas och utökas. Det skulle också kunna leda till utveckling av kunskapsområdet. Det är utredningens bedömning att grundutbildningen till karriärväg- ledare bör ses över till sitt innehåll. Utredningen föreslår därför att , och gemensamt ska få i uppdrag att se över innehållet i utbildningen på grundnivå samt att utreda och lämna förslag på hur fler disputerade inom studie- och yrkesvägledning kan tillskapas. Utökat antal platser på den utbildning som riktar sig till personer med annan högskoleutbildning Vid erbjuds en utbildning som syftar till en studie- och yrkesvägledarexamen och som vänder sig till personer med lärarutbild- ning, eller annan relevant examen, som omfattat minst 180 högskole- poäng. Utbildningen omfattar 90 högskolepoäng, varav 30 högskole- poäng överbryggande kurser i studie- och yrkesvägledning, och därefter läser studenterna de sista tre terminerna i det treåriga studie- och yrkesvägledarprogrammet. Utbildningen bedrivs på distans, med endast ett fåtal campusförlagda träffar. Utbildningen har ett starkt söktryck till sina 30 studieplatser. Utredningen föreslås att , och får ett sam- ordnat uppdrag att se över hur fler lärosäten med relevanta förut- sättningar kan erbjuda den kortare utbildningen till karriärvägledare som riktar sig till personer med annan högskoleutbildning kan utökas. En fortbildning för verksamma studie- och yrkesvägledare som saknar relevant utbildning behöver utvecklas Enligt statistik och som beskrivs ovan saknar en stor del av de 2 500 personer som arbetar som vägledare i skolväsendet studie- och yrkesvägledarutbildning.60 Eftersom verksamma studie- och yrkesvägledare som saknar rele- vant utbildning kan antas ha olika utbildningsbakgrund och olika behov av utbildning för att nå en examen för karriärvägledare, behöver en utbildning utformas på annat sätt än de befintliga utbildningarnas. En fortbildning för verksamma studie- och yrkesvägledare som saknar relevant utbildning och som leder till en karriärvägledarexamen skulle möjliggöra för dessa att få en tillsvidare anställning som karriärväg- ledare. Utredningen bedömer att en sådan fortbildning skulle kunna ha ett likande upplägg som , vidareutbildning av lärare, som organiseras vid åtta olika lärosäten , där har ett samordnande ansvar. Den innehåller en hög grad av individanpass- ning beroende på utbildningsbakgrund och erfarenhet och studeras parallellt med arbete som lärare. styrs av en förordning61 med tydliga krav på vem som får antas, övre gräns för omfattning av utbild- ning och hur mycket som får valideras. Bakgrunden till utbildningen när de startade var att ge erfarna lärare som saknade lärarexamen en möjlighet att komplettera sin tidigare påbörjade utbildning. Den beskrivs i rapporten – delrapportering av ett regeringsuppdrag62. I samband med att legitimationsreformen infördes beslutades om med en ny förordning, som också den syftar till att under- lätta för personer som påbörjat en äldre lärarutbildning men som inte tagit examen, att nå det. En av förändringarna var att utöka det maxi- mala antalet högskolepoäng som studenterna tillåts läsa till examen, från som mest 60 högskolepoäng till som mest 120 högskolepoäng. Mot den bakgrunden föreslår utredningen att något av de läro- säten som erbjuder utbildning till vägledare ska få i uppdrag att ansvara för en nationell samordning för att planera och genomföra utbild- ning för verksamma studie- och yrkesvägledare inom skolväsendet 60Pedagogisk personal i skola och vuxenutbildning /18. 61Förordning (2011:689) om vissa behörighetsgivande examina för legitimation som lärare och förskollärare och om högskoleutbildningar för vidareutbildning av lärare och förskollärare som saknar lärar- eller förskollärarexamen. 62VAL II – delrapportering av ett regeringsuppdrag – med fokus på kompetensförsörjning och resultaten . Universitets- och kanslersämbetet. som saknar relevant utbildning, med likande upplägg som , vidare- utbildning av lärare, nå en examen. Bedömning om möjlighet att studera med mer förmånliga villkor De verksamma vägledare som saknar relevant utbildning har ofta en annan avslutad eller påbörjad utbildning. Att åter studera med ytter- ligare studieskulder som följd kan vara ett hinder. I regeringens budgetproposition för 201763 redogörs för en försöks- verksamhet med en variant av särskild kompletterande utbildning till lärare (), med möjlighet att genom ett tillfälligt utbildningsbidrag studera med förmånliga villkor. Det finns också möjlighet att läsa en KPU med den högre bidragsnivån inom studiemedlet under studie- tiden. Det högre bidraget uppgår till jämfört med det generella bidraget som omfattar . För att de korta utbildningarna ska bli mer attraktiva bedömer utredningen att man kan överväga att också införa ett tillfälligt utbild- ningsbidrag till studenter som genomgår de föreslagna kortare utbild- ningarna eller att erbjuda dessa studenter det högre bidraget inom studiestödet, i likhet med det som erbjuds studerande som studerar på KPU som leder till en ämneslärarexamen. 10.13Uppdrag till om digitala vägledningsverktyg Förslag: ska få i uppdrag att se över befintliga digitala verktyg för karriärvägledning och föreslå hur systemen kan ut- vecklas och anpassas efter elevernas behov. ska även få i uppdrag att se över hur möjligheten till interaktivitet på bästa sätt kan tillhandahållas. Ansvaret för utveckling och förvaltning av en sådan interaktiv digital tjänst bör framgå av instruktion. 2016/17:1 Utgiftsområde 16, s. 78. Uppdrag att se över befintliga digitala verktyg med karriärvägledning Det finns ett behov av ett opartiskt, heltäckande och interaktivt digi- talt stöd för vägledningsfrågor. Detta gäller inte minst då utbildning på gymnasial nivå har blivit allt viktigare för möjligheten att få ett arbete. upplever många den digitala informationen om utbild- ningsvägar, yrkesinriktningar och arbetsmarknadsutsikter som splitt- rad och svår att överblicka. Både elever och vägledare ger en bild av att det är svårt att orientera sig och känna sig trygg i att informa- tionen är heltäckande, opartisk, och aktuell. Det saknas också en möj- lighet att ställa frågor och att på olika sätt interagera med en tillförlitlig digital tjänst. Trots att det på marknaden finns ett utbud av olika kom- mersiella aktörer efterfrågas en heltäckande och tillförlitlig tjänst fri från reklam och eventuella bakomliggande intressen. Utredningens erfarenhet från möten med i första hand vägledare och elever visar att de efterfrågar en tillförlitlig tjänst för information och vägledning, mer utvecklad och med en högre grad av interakti- vitet än vad nuvarande tjänster utformade för utbildningsområdet erbjuder. Den bilden stämmer också väl överens med det tillkänna- givande som lämnat till regeringen där man anför att den ska låta ta fram och uppdatera en digital plattform för information och vägledning för utbildningsområdet. Till det kommer liknande konstateranden och rekommendationer från flera internationella institutioner, där bland andra i sin rekommenderade att nätbaserade tjänster för livslång vägledning samordnas mellan utbildnings- och arbetsmarknadssektorn för att inte riskera att tappa viktig information om yrken och utbild- ningar som människor behöver för att kunna göra medvetna val. Nordiskt nätverk för vuxnas lärande (NVL) framhåller värdet av att utveckla en gemensam internetportal med opartisk information om yrken och utbildning. I sitt delbetänkande64 lyfter också fram att har pekat på behovet av att de offentliga vägledningsinsatserna anlägger ett mer långsiktigt och livslångt per- spektiv. Detta med utgångspunkt i att människor gör flera karriärval under sitt liv och vägledning måste därför finnas tillgänglig för breda 64Vägledning för framtidens arbetsmarknad. I betänkandet föreslår att en digital plattform för livslång vägledning ska inrättas och att den ska drivas av flera myndigheter i samverkan. Arbetsförmedlingen har därefter genomfört en förstudie som innehåller en behovsanalys i syfte att undersöka hur en digital plattform för vägledning kan etableras. I betänkandet Karriärvägledning.se.nu65 föreslogs att ett gemensamt it-system för karriärvägledning skulle utvecklas i samarbete mellan berörda nationella aktörer. gavs där- efter i uppdrag att utveckla en portal för samlad utbildningsinforma- tion, och finns . Det är en webbplats med samlad utbildningsinformation, utformad utifrån ett individper- spektiv i syfte att stödja att val av studier och yrkesinriktning. Den ska vara en heltäckande, neutral och transparent tjänst i för att möta en bred målgrupps behov och önskemål. Utbildningsinfo täcker dock inte de behov som finns och är inte i tillräcklig utsträckning anpassad till målgruppen och till den snabba digitala utvecklingen på mark- naden. Webbplatsen skulle också behöva svara mot ett behov av högre grad av interaktivitet och kunna användas tillsammans med andra myndigheters digitala verktyg som stödjer vägledning. Utredningen föreslår därför att får ett uppdrag att se över befintliga digitala verktyg med karriärvägledning och föreslå hur systemen kan utvecklas och bli mer interaktiva samt föreslå hur de digitala verktygen kan anpassas efter elevernas behov. ska långsiktigt ansvara för ett interaktivt digitalt verktyg Det är väl belagt att det finns ett behov av en opartisk, tillförlitlig och heltäckande digital tjänst med samlad utbildningsinformation. En sådan tjänst bör också erbjuda interaktiva tjänster, i linje med utvecklingen i t.ex. och som planeras för i . Det kan innebära att man som användare i vägledningsprocessen har möjlighet att få stöd via tjänster som till exempel en chattfunktion, att ta del av andra användares innehåll, att kunna ladda ner material eller an- vända e-vägledning med någon form av bemanning. Det är utredningens bedömning att en sådan tjänst ska säkras och uppdateras av som har överblick och unika kunskap om det innehåll och den utformning som en sådan tjänst av hög kvalitet Ansvaret för en sådan tjänst behöver tilldelas genom ett lång- siktigt uppdrag och därför föreslår utredningen att det av Skolver- kets instruktion ska framgå att myndigheten särskilt har ett ansvar för att tillhandhålla ett interaktivt digitalt verktyg som stödjer val av studier och yrken anpassat till elever, vårdnadshavare och presumtiva elever. Det digitala verktyget bör vara neutralt och transparent och kunna kopplas ihop med andra myndigheters digitala verktyg som stödjer vägledning. 1.Ändringarna i skollagen ska träda i kraft . Den nya lydelsen av bestämmelserna i 10 kap. 4 och 5 §§, 11 kap. 6 och 7 §§ och 12 kap. 4 och 5 §§, om framtidsval och den totala garanterade undervisningstiden, ska tillämpas från . Den äldre lydelsen av bestämmelserna i 10 kap. 4 och 5 §§, 11 kap. 6 och 7 §§ och 12 kap. 4 och 5 §§ ska dock tillämpas för elever som påbörjar årskurs 8 eller en högre årskurs i eller grundsärskolan eller årskurs 9 eller högre årskurs i specialskolan. Övriga ändringar i skollagen ska tillämpas från . 2.Ändringarna i högskoleförordningens bilaga 2 ska träda i kraft och tillämpas på karriärvägledarexamen, grundlärarexamen och ämneslärarexamen som utfärdas efter utgången av . Den äldre lydelsen av bestämmelserna ska tillämpas i fråga om studie- och yrkesvägledarexamen, grund- lärarexamen och ämneslärarexamen som utfärdas före . Ändringarna i gymnasieförordningen ska träda i kraft och tillämpas på utbildning som påbörjas efter . 4.Ändringarna i skolförordningen ska träda i kraft . Bestämmelserna i den nya lydelsen ska dock tillämpas från och med . Den äldre lydelsen av före- skrifterna ska fortfarande gälla för elever som påbörjar årskurs 8 eller en högre årskurs i eller grundsärskolan eller årskurs 9 eller högre årskurs i specialskolan. 5.Ändringarna i Arbetsförmedlingens och instruk- tioner samt ändringen i förordningen om vuxenutbildning ska träda i kraft . De föreslagna lagändringarna bör träda i kraft så fort som möjligt. För att de förslag som utredningen lämnar i detta betänkande ska kunna genomföras behöver ändringar göras i skollagen men också i olika förordningar, främst högskoleförordningen, gymnasieförord- ningen, skolförordningen och i kursplaner. Vissa följdändringar behöver också göras i förordningen om vuxenutbildning, läropla- nerna för de respektive skolformerna samt i Arbetsförmedlingens och instruktioner. Eftersom förslaget till lag om ändring i skollagen kräver riksdagsbehandling och då en proposition tidigast bör kunna överlämnas till i en sådan tid att hinner fatta beslut i frågan , är det lämpligt att lagändringarna träder i kraft . Vid valet av tid- punkt för när de nya bestämmelserna ska börja tillämpas behöver hänsyn tas till både elever och huvudmän. De föreslagna lagänd- ringarna om karriärvägledning, tillgång till individuell och generell karriärvägledning, skyldighet att erbjuda individuell karriärväg- ledning , karriärvägledare och huvudmännens plan för karriärvägledning bör träda i kraft men till- lämpas först . Med anledning av de föreslagna lagändringarna bör genomföra informations- insatser. Dessa insatser behöver genomföras innan de föreslagna lagändringarna ska börja tillämpas så att berörda aktörer kan vidta de åtgärder som behövs med anledning av de föreslagna författningsändringarna innan dessa ska tillämpas. Vidare behöver tid att ta fram förslag på reviderade läroplaner och ämnes- och kursplaner. Lagändringarna bör därför träda i kraft men tillämpas först . Äldre bestäm- melser ska således gälla till utgången av . När det gäller de föreslagna bestämmelserna om framtidsval bör huvudmännen ges rimliga förutsättningar att se till att framtidsval införs i utbildningen. behöver dessutom ta fram ett inne- håll för framtidsval. De föreslagna bestämmelserna om framtidsval bör därför tillämpas än övriga lagförslag. Utredningen föreslår därför att lagändringarna som avser införandet av framtidsval och att den totala garanterande undervisningstiden även ska innefatta tid för framtidsval i , grundsärskolan och specialskolan ska tillämpas från . Eftersom utred- ningen även föreslår att timmar för framtidsval läggs till i timpla- nerna för , grundsärskolan och specialskolan samt att elevens val minskas i motsvarande omfattning bedömer utredningen att det behöver finnas övergångsbestämmelser för de elever som påbörjar årskurs 8 eller en högre årskurs i grund- skolan eller grundsärskolan eller årskurs 9 eller högre årskurs i spe- cialskolan. Utredningen föreslår därför att äldre lydelse av bestäm- melserna ska fortsätta att gälla för de elever som påbörjar årskurs 8 i eller grundsärskolan eller årskurs 9 eller högre årskurs i specialskolan. De föreslagna förordningsänd- ringarna bör träda i kraft . Förordningsändringarna behöver dock i vissa fall ha olika tidpunkter för tillämpning till följd av tidpunkten för när de nya bestämmelserna i skollagen ska börja tillämpas. 12Konsekvenser av utredningens förslag I enlighet med det som framgår av 14–15 a §§ kommittéförord- ningen (1998:1474) ska en utredning redovisa vilka konsekvenser som utredningens förslag får för kostnader och intäkter för staten, kommuner, landsting, företag eller andra enskilda. En beräkning av eventuella konsekvenser samt, i förekommande fall, förslag till finan- siering ska också redovisas i betänkandet. Om förslagen innebär samhällsekonomiska konsekvenser i övrigt ska dessa redovisas. Om ett betänkande innehåller förslag till nya eller ändrade regler ska föreskrifternas konsekvenser redovisas i en konsekvensutredning. Enligt 14 kap. 3 § regeringsformen bör en inskränkning av den kommunala självstyrelsen inte gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till ändamålen. Det innebär att en proportionalitetsprövning ska göras under lagstiftningsprocessen. Om något av förslagen i betänkandet påverkar det kommunala självstyret ska därför, utöver förslagets konsekvenser, också de särskilda avvägningar som lett fram till förslaget särskilt redovisas. Detsamma gäller när ett förslag har betydelse för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. Konsekvenser av utredningens förslag 12.2Problemet och vad som ska uppnås Att planera ett framtida yrkesliv är mer komplext . En förändrad efterfrågan på arbetsmarknaden innebär att allt fler människor lever ett liv där perioder av arbete följs av perioder av utbildning. som förändringarna på arbetsmarknaden är snabba erbjuds individen ökade valmöjligheter. Det ställer krav på eleverna att kunna hantera information om ett stort antal valmöj- ligheter och att kunna välja strategiskt. ställs eleverna dessutom inför vissa viktiga val redan tidigt under sin skolgång, som t.ex. språkval i .