sou · H7B322 · 2019-04-29 00:00:00 — Uppgifter som lagras avser växtplankton, bottenfauna, påväxtalger, makrofyter, vattenkemi. Datavärdskapet för fisk om- fattar uppgifter från miljöövervakningen om provfiske i sjöar, vatten- drag och kust samt kräftdata. är på uppdrag av Havs- och vattenmyndigheten datavärd för hydrografiska, kemiska och biologiska data från Bott- niska viken, egentliga och . Uppgifter som lagras avser fysikaliska och kemiska variabler djur-, växt- och bakterie- plankton, klorofyllhalt, primärproduktion, sedimentation, makro- fauna, vegetation, förekomst av vikaresäl, gråsäl och knubbsäl, säl- patologi och tumlarobservationer. Havs- och vattenmyndigheten är datavärd för data om badvatten- kvalitet, med stöd av . 45SLU, e-brev . platsen och samordnar data från kommunernas övervakning av bad- vatten. Data omfattar mätningar av halter av vissa bakterier samt före- komst av algblomning. Detta var tidigare ett datavärdskap hos Folk- hälsomyndigheten, men numera kvalitetssäkrar Folkhälsomyndighe- ten data i systemet på uppdrag av Havs- och vattenmyndigheten.46 13.3.4Miljöövervakningsdata utan nationella datavärdskap Det finns inte nationella datavärdar för alla typer av miljöövervak- ningsdata från den nationella och regionala miljöövervakningen. Datavärdskap saknas t.ex. för terrestra arter och naturtyper, samt flera områden inom regional miljöövervakning.47 Terrestra arter och naturtyper Data från flera nationella och regionala miljöövervakningsprogram för terrestra arter och naturtyper har ingen utpekad nationell data- värd.48 Detta gäller t.ex. Svensk fågeltaxering, Integrerad miljööver- vakning, Markinventeringen och Riksskogstaxeringens inventering av markvegetation, Nationell inventering av landskap i (), årligt förekommande faser i naturen (fenologi), rikkärr samt s.k. biotelemetri-data från djur försedda med sensorer. I flera fall lagras data hos utförare, länsstyrelser och hos universitet. har inlett ett arbete för att etablera datavärd- skap för arter och naturtyper –2020 med flera aktörer.49 Det finns utkast till avtal och förhandlingar pågår mellan och för två datavärdskap (Arter, Landskap) samt mellan och för ett data- värdskap (Fåglar och fjärilar). 46www.havochvatten.se/hav/fiske--fritid/badvatten.html, hämtad . 47Länsstyrelser, möte om landmiljöövervakning . 49Naturvårdsverket, ”Inbjudan till diskussion om förutsättningar och former för datavärdskap för arter.” NV-04961-18. Två tredjedelar av länsstyrelserna har egna databaser för regionala miljöövervakningsdata, ofta p.g.a. att det saknas uppdrag till data- värdar för datamängderna eller för att datavärdarna saknar kapacitet att ta emot alla data. Länsstyrelserna har även egna databaser av andra anledningar, t.ex.:50 •för sina miljöövervakningsstationer, •för data från recipientkontroller som används för att bedöma miljötillstånd, •för lättare åtkomst till data i fall där datavärdens system inte är användarvänligt, •för att kombinera renodlade miljöövervakningsdata med annan data, t.ex. data från förorenade områden, till underlag för status- bedömningar och åtgärder, •för att samla miljögiftsdata som varit splittrade och •för tillfällig lagring innan leverans till datavärd. Se kapitel 10 för mer information kring datahantering i länsstyrel- sernas miljöövervakning. 13.3.5Övriga statliga miljödata utan datavärdskap Nedan beskrivs ett antal områden med övriga miljödata som staten lagrar, och som inte har utsedda datavärdar. Detta är endast exempel och är ingen heltäckande lista. I viss utsträckning framgår även brister i övriga kapitel, t.ex. kapitel 5. Biogeografisk övervakning är ett komplement till nationell och regional miljöövervakning, övervakning utförd av andra aktörer, uppföljning av skyddade områden samt miljöforskning. Skälet är att de verksamheterna inte ger tillräcklig information för rapportering 50Baserat på utredningens enkät till länsstyrelserna. för de flesta av de drygt 160 arter och cirka 90 naturtyper som anges i art- och habitatdirektivet.51 Data som samlas in inom biogeografisk övervakning har ingen utpekad datavärd (), men vid pågår arbete för att etablera datavärdskap för en del av dessa data hos och . Miljödata från skog har inget formellt datavärdskap, men har till stor del karaktären av naturresursövervakning och finansieras på annat sätt än den nationella miljöövervakningen. Det gäller t.ex. Riks- skogstaxeringen.52 När det gäller digitalisering av miljödata generellt sett har tillgängliggjort t.ex. digitala kartor över nyckelbiotoper sedan 1996.53 Allmänheten kan söka i Skogsdata- portalen för tillgång till geografiska data som har producerats av Skogsstyrelsen.54 Ringmärkning av fåglar utförs av licensierade amatörer och Natur- historiska svarar för koordinering och administration av verksamheten samt ansvarar för databasen.55 I vattenövervakningen finns det, utöver de data som hanteras av datavärdar, ytterligare databaser. Data i dessa bygger på uppgifter som inhämtas på frivillig väg av verksamhetsutövare och privat- personer. SGU har exempelvis sådana uppgifter om vattentäkter och enskilda brunnar. Sådana data används för såväl beskrivning som rapportering av tillståndet i vattenmiljön. 51För mer information se Kapitel 6 Miljöövervakning av landmiljö (6.6.2). 52Skogsstyrelsen, e-brev . 53Skogsstyrelsen, intervju . 54www.skogsstyrelsen.se/globalassets/sjalvservice/karttjanster/skogsdataportalen/ beskrivning-av-skogsstyrelsens-skogsdataportal.pdf, hämtad . 55Naturhistoriska , intervju . är en databas vid SGU som innehåller analys- resultat från råvattenkontrollen. samlas information från den kommunala råvattenkontrollen in till , dvs. analysresultat på de prover som vattenproducenterna tar för att kontrollera råvattnet vid produktion av dricksvatten. Informationen lämnas av vattenproducenter och de analyslaboratorier de anlitar. Insamlingen är frivillig. Havs- och vattenmyndigheten finan- sierar vattentäktsarkivet med medel för vattenförvaltning från anslag 1:11 inom utgiftsområde 20. Informationen från svarar för en stor del av den information om grundvatten som rapporteras till EU-kommis- sionen enligt ramdirektivet för vatten. SGU använder också infor- mationen till uppföljning av miljökvalitetsmålet Grundvatten av god kvalitet. Det är viktigt att notera att vattentäkternas lägen är samhälls- viktig information som är sekretessklassad och i vissa fall bedöms som känslig information. Detta gäller också för vatten- uttagens och vattenverkens lägen. Informationen behöver därför hanteras varsamt. SGU genomför även insamling av vattenanalyser från privata brun- nar där brunnsägaren tagit vattenprov och bekostat analys. Verksam- heten finansieras av SGU:s förvaltningsanslag 1:8, Geologisk under- sökning inom utgiftsområde 24, mot bakgrund av myndighetens ansvar för miljökvalitetsmålet Grundvatten av god kvalitet. Dessa data används för att identifiera vattenkvalitetsproblem, identifiera riskområden etc. Insamlade data är också ett underlag för bedöm- ningsgrunder för grundvatten. Underlaget används också för kvanti- fiering av hälsomässiga konsekvenser av otjänlig vattenkvalitet och för planering av annan miljöövervakning av hälsoproblem som är relaterade till dricksvattenkvalitet.56 56SGU, skriftligt underlag . När det gäller den information som SGU lagrar i databaserna har regeringen gett myndigheten ett uppdrag att i dialog med kom- muner, fastighetsägare, företagare och andra berörda kvalitetssäkra och komplettera information om grundvatten i vissa nationella databaser som drivs och förvaltas vid myndigheten. Denna infor- mation behövs för att få en bättre uppfattning på nationell nivå om grundvattnets användning och dess beskaffenhet, i syfte att få bättre kunskap om vattenbalans och vattentillgång. I uppdraget ingick att lämna förslag till författningsändringar för att förbättra dataflödet när det gäller brunnar och vattenanalyser. Uppdraget utfördes i sam- arbetet med och och avslutades i februari 2019.57 Data från livsmedelskontrollen och andra undersökningar av livs- medel lagras i interna databaser hos . Vissa data är tillgängliga vid förfrågan. Data från livsmedelskontrollen levereras till Safety Authority. Enligt finns det eventuellt data om halter i miljöföroreningar i livsmedel som skulle kunna vara till nytta miljöövervakningen.58 13.3.6Det är krångligt och tidskrävande att leverera data till datavärd Resultat från utredningens enkätundersökning om samordnad reci- pientkontroll i vatten samt underlag från intervjuer med såväl verk- samhetsutövare, länsstyrelser, kommuner m.fl. visar att det är krång- ligt och tidskrävande att leverera data till datavärdar. Förenklingar av dataleveranserna skulle kunna leda till att mer data samordnas och utnyttjas. 57SGU, Ökad kunskap om grundvattentillgångar – Utveckling av databaser. SGU:s diarienr: 318-1836-2018. 58Livsmedelsverket, intervju . Det är viktigt att de nationella datavärdarna har god kontakt med användarna, både för att få in kunskap om användarnas behov och för att informera dem om datavärdskapets utvecklingsplaner m.m. De nationella datavärdarna har olika arbetssätt när det gäller kommunikation med användare. Exempelvis har datavärd- skapet för Sjöar och vattendrag vid SLU ett användarråd , eftersom det angavs som ett krav i avtalet med och vatten- myndigheten.59 I datavärdskapet för Jordbruksmark vid SLU finns (2018) inget formellt användarråd, utan datavärden utnyttjar flera referensgrupper för andra undersökningar och projekt, eftersom det ofta är samma organisationer som är berörda.60 Även och har mer informella diskussioner med användare, snarare än användarråd.61 Diskussioner pågår kring att inrätta formella användar- råd för SGU:s två datavärdskap.62 13.3.7Utvecklingsbehov för systemet med datavärdar Flera myndigheter har redovisat i skriftligt underlag till utredningen utvecklingsbehov i systemet med datavärdar. Nedan redovisas de huvudsakliga synpunkterna som har framkommit. •SGU föreslår att en myndighet bör ha ett sammanhållet ansvar för datavärdarna.63 •Naturvårdsverket föreslår att dess mandat för utveckling och samordning av datavärdskapen tydliggörs.64 •Naturvårdsverket föreslår att ansvaret för datavärdskap ska be- skrivas i berörda myndigheters instruktioner.65 59SLU, e-brev . 60SLU, e-brev . 61SMHI, e-brev . 62SGU, e-brev . 63SGU, skriftligt underlag . 64Naturvårdsverket, skriftligt underlag . 65Naturvårdsverket, skriftligt underlag . •Havs- och vattenmyndigheten66 och SGU67 pekar på att ansvars- fördelningen i dataförsörjningskedjan ibland är otydlig. Detta gäller t.ex. gränsdragningen mellan utförare och datavärd, kvalitets- granskning och informationsägarskap. •IVL anser att den bästa lösningen vore en centraliserad lagring men med decentraliserat ansvar för kvalitetssäkring, inläggning av data etc.68 •Vattenmyndigheterna69 och SLU70 lyfter fram att data bör lagras och tillhandahållas nära de som har kompetensen att kvalitets- säkra data, men att utmaningen är att it-kompetensen varierar mellan datavärdar. fyller här en viktig funktion som vägledande och samordnande myndighet. •Flera myndigheter anser att datavärdskapen är underfinansierade. Havs- och vattenmyndigheten anser att datavärdarna inte har resurser att hantera de stora datamängder som den samordnade recipientkontrollen medför.71 Vattenmyndigheterna anser att det krävs större resurser till datavärdarna för att klara sina uppdrag när det gäller att säkra och utveckla it-systemen.72 anser att resurserna för datavärdskapet utgör en begränsning när det gäller vilka data som kan hanteras, särskilt när det gäller regional övervakning.73 SGU anser att förvaltning av data, t.ex. kvalitets- säkring, kräver mycket mer resurser än de som tillhanda- hålls.74 •SLU anser att uppdragsgivarna gör olika bedömningar av vilken finansieringsnivå som är rimlig för ett datavärdskap.75 66Havs- och vattenmyndigheten, skriftligt underlag . 67SGU, skriftligt underlag . 68IVL, skriftligt underlag . 69Vattenmyndigheterna, skriftligt underlag . 70SLU, skriftligt underlag . 71Havs- och vattenmyndigheten, skriftligt underlag . 72Vattenmyndigheterna, skriftligt underlag . 73SMHI, skriftligt underlag . 74SGU, skriftligt underlag . 75SLU, skriftligt underlag . •IMM anser att institutet till stor del får täckning för sina kost- nader för datavärdskapet från Naturvårdsverket.76 •SGU beskriver att det i avtalen ibland är oklart vilka data som datavärdarna ska hantera.77 •SGU och SLU, som båda är datavärdar, anser att det måste framgå tydligare i avtalen vilka data som ska samlas in och hanteras samt riktlinjer för dataformat.78 SLU pekar särskilt på oklarheter när det gäller hantering av data från recipientkontrollen.79 •Naturvårdsverket80 och SLU81 anser att avtalen behöver bli mer långsiktiga. •SLU anser att styrningen av datavärdskapen genom avtal är bristfällig med avseende på tekniska krav, eventuellt p.g.a. att de som är ansvariga vid beställarna tillhör olika avdelningar. Sam- tidigt saknas starka incitament för samordning mellan datavärdar, även inom SLU.82 •SGU anser att det behöver tydliggöras vilka data som ska leve- reras till datavärd. Det är oklart vilken aktör som ska bekosta lagringen av ”all” miljödata.83 •Naturvårdsverket anser att anskaffning av datavärdskap i för- hållande till den nya lagen om offentlig upphandling () är en utmaning. har det främst varit myndigheter som har varit datavärdar, och då är bedömning att en överenskommelse om datavärdskap är ett undantag från upp- handling enligt LOU.84 76IMM, intervju . 77SGU, skriftligt underlag . 78SGU, skriftligt underlag . 79SLU, möte . 80Naturvårdsverket, skriftligt underlag . 81SLU, skriftligt underlag . 82SLU, skriftligt underlag . 83SGU, skriftligt underlag . 84Naturvårdsverket, skriftligt underlag . •Havs- och vattenmyndigheten anser att en gemensam portal för alla miljöövervakningsdata bör skapas för att göra det lätt att hitta och utnyttja data.85 •Flera statliga myndigheter anser att alla datavärdar bör ha en gemensam strategi och att samordningen mellan datavärdarna behöver förbättras så att data kan levereras i samma format. Detta skulle underlätta bearbetningen av data från olika källor. •Inrapporteringen till datavärdar behöver förenklas.86 •Verksamhetsutövare anser att det tar alltför från att data levererats till dess att uppgifterna finns tillgängliga. I vissa fall redovisas/lagras data från recipientkontroll inte av datavärd trots leverans. Data presenteras dessutom inte på ett enhetligt sätt och det är svårt att hitta i databaserna.87 •Kemikalieinspektionen anser att format och sökbarhet inte är tillräckligt anpassat till användarna.88 •Naturhistoriska anser att kontakterna mellan data- värd och utförare behöver förbättras. När datavärd inte själv genom- för internationell rapportering utan data vidarerapporteras av uppdragsgivaren till internationella organisationer har de stora utförarna inte direktkontakt med dessa. Detta medför att frågor från internationella organisationer inte alltid besvaras på bästa sätt. Dessutom får användare av data som laddas ned från data- värd inte alltid reda på ursprungskällan om vidarerapportering har skett, vilket omöjliggör återkoppling mellan användare och ut- förare.89 •Naturhistoriska beskriver att utförare ibland behöver göra särskilda sammanställningar och analyser till användarna, eftersom de inte kan få sådana från datavärd.90 Också SLU be- 85Vattenmyndigheterna, skriftligt underlag . resultat från enkätundersökningar om samordnad recipientkontroll som har genom- förts inom utredningen. 87Resultat från en enkätundersökning om samordnad recipientkontroll som har genomförts inom utredningen. 88Kemikalieinspektionen, skriftligt underlag . 89Naturhistoriska , skriftligt underlag . 90Naturhistoriska , intervju . skriver att beräkningar och sammanställningar som användarna efterfrågar skulle kunna ingå mer i datavärdens roll.91 •Vattenmyndigheterna92 och SGU93 anser att användarna behöver få mer inflytande, t.ex. genom användarråd. •Flera myndigheter beskriver att datavärdarna har stora problem med att hantera felaktiga och ofullständiga data. Exempelvis upp- ger Havs- och vattenmyndigheten att det saknas rutiner för att upptäcka fel samt tillräcklig dokumentation för olika versioner av data. De anser därför att en utredning av kvaliteten för existe- rande data i datavärdskapen bör övervägas.94 •Naturhistoriska uppger att data ibland är ofullstän- diga när de tillgängliggörs från datavärdarna, t.ex. kan uppgifter om ursprungskällan saknas.95 Kemikalieinspektionen beskriver att det ibland saknas kemiska identifikationsnummer, s.k. CAS- nummer.96 •Kemikalieinspektionen uppger att det uppstod problem med långsiktig lagring av data när datavärdskapet för miljögifter flyttades från IVL till SGU. Det har också uppstått problem med tillgången till Screeningdatabasen efter flytten. Det saknas aktuella uppgifter för användarna om vilken screening som har genom- förts.97 •Länsstyrelsen i uppmärksammar att datavärdar ofta prioriterar nyare data, vilket resulterar i att äldre data ofta saknas hos datavärd. Detta står i vägen för trendanalyser och större utvärderingar.98 91SLU, skriftligt underlag . 92Vattenmyndigheterna, skriftligt underlag . 93SGU, skriftligt underlag . 94Havs- och vattenmyndigheten skriftligt underlag . 95Naturhistoriska , intervju . 96Kemikalieinspektionen, skriftligt underlag . 97Kemikalieinspektionen, intervju . 98Länsstyrelsen i , e-brev . •Havs- och vattenmyndigheten uppger att analyserade data inte hanteras i datavärdskap och därför saknar förvaltning. Även data- typer som kartskikt, videofilmer och fotografier saknar ofta data- värdskap.99 •SGU uppmärksammar att det behövs beslut om datavärdskap för , för att säkerställa insamling och förvaltning av data. SGU menar att det behövs ett krav som riktas mot vattenproducenterna att de ska leverera data. Det finns en osäkerhet i möjligheterna till att få in uppgifter eftersom insamlingen till är frivillig.100 •SGU anser att det behövs krav på central datalagring av infor- mationen för att bättre kunna utnyttja data från råvattenkon- trollen. Det skulle också behöva ställas tydligare krav på hur råvattenkontrollen ska gå till. Den behöver harmoniseras med miljöövervakningen, framför allt behöver dataflödet fungera bättre. Detta skulle minska den totala kostnaden av analysresultat för grundvatten och öka det användbara miljöövervaknings- underlaget.101 För att kunna ta tillvara informationen i insamlade miljödata och effektivisera hanteringen av dem behövs vissa stödjande system. Nedan beskrivs några sådana system som är av stor vikt för miljö- övervakningens data. 13.4.1Miljödataportalen, Geodataportalen och Metadataportaler fyller en viktig funktion för dataanvändare. Via sådana portaler kan användare enkelt och samlat söka, hitta och titta på data, oavsett var dessa data fysiskt lagras. Nedan tas tre exempel på metadataportaler som är av betydelse för miljödata. 99Havs- och vattenmyndigheten, skriftligt underlag . 100SGU, intervju . 101SGU, skriftligt underlag . Miljödataportalen är en metadataportal som drivs av Naturvårds- verket. Där kan man hitta data från t.ex. miljöövervakning, områdes- skydd och resultat från inventeringar och analyser.102 Metadata som visas i Miljödataportalen hanteras på Naturvårds- verkets centrala metadatakatalog, ett stödsystem som är länken till nationella geodataportal på och . Geodataportalen är länk till den europeiska geodataportalen, Inspire-geoportal.103 Metadata-portalen drivs av Myndigheten för Digital förvaltning (DIGG). Målet är att underlätta att öppna data från offentlig sektor blir tillgängliga för användning.104 Dyntaxa är en databas över svenska organismers namn och släkt- skap.105 Databasen är den standard som datavärdar med artinforma- tion använder, och den möjliggör samutvärdering m.m. Dyntaxa har utvecklats och förvaltas av ArtDatabanken inom Svenska art- projektet och Svenska LifeWatch. Delar av innehållet i databasen har även t.ex. medfinansierat från anslaget 1:2.106 13.4.3Nationellt stationsregister under utveckling Ett betydande problem för beställare, utövare av miljöövervakning och för datavärdar är att provtagningsplatser för miljöövervakning ofta har förväxlats, bytt namn eller haft en osäker position. Detta har medfört ett omfattande merarbete och bidragit till att kostnaderna för inrapportering och korrigering av dessa är höga. Arbetet med stationsregister har pågått . Ett särskilt projekt inleddes för att skapa ett nationellt stationsregister. är ett web-baserat kartregister där alla prov- platser och anläggningar för miljöövervakningen definieras med sin geografiska position och en unik identifierare. Registret är en central 102www.naturvardsverket.se/Sa-mar-miljon/Kartor/Miljodataportalen/, hämtad . 103https:///anvanda/geodataportalen/, hämtad . 104https:///projektet/, hämtad . 105www.dyntaxa.se/, hämtad . 106www.slu.se/dyntaxa/, hämtad . tjänst för , Havs- och vattenmyndigheten, SGU, , , , länsstyrelserna samt för alla användare av miljöövervakning. uppfyller de krav som ställs i Inspire-direktivet. Enligt ska stations- registret vara i full drift i slutet av 2019.107 Tanken är att stationsregistret ska vara ett viktigt stöd för beställare, utförare av miljöövervakning och för datavärdarna. Regist- ret syftar till att bidra till en enklare hantering av data, underlätta felsökning och ett snabbare dataflöde samt att höja kvaliteten. Stations- registret ska vidare göra det enklare för användare av uppgifter från miljöövervakning att söka och kombinera information från olika datavärdar. förenklar också den internationella rapporteringen till EU, HELCOM och FN. 13.4.4Nationell valideringstjänst under utveckling För att utförarna av miljöövervakning ska kunna överföra korrekta och fullständiga data i rätt form till datavärdarna pågår utveckling av en maskinell valideringstjänst. Tjänsten är under utveckling, men beräknas vara i drift för ett antal typer av data. De data- värdskap som testas är grundvatten (SGU), luftkvalitet (), miljögifter i biota, metaller och miljögifter i sediment samt screening (SGU).108 beskriver syftet med valideringstjänsten på följande sätt: •Att tjänsten på ett standardiserat och spårbart sätt ska kunna beskriva mätdatas kvalitet för inrapporterad datafil. •Att datatjänsten automatiskt ska göra de kontroller som görs av människor och som är en av de främsta orsakerna till att data inte kommer ut på webben i den takt som användarna för- väntar sig. •Att skapa en starkare koppling mellan undersökningstyper/ manualer och validering. Denna koppling kommer i tjänsten att 107www.naturvardsverket.se/Stod-i-miljoarbetet/Vagledningar/Miljoovervakning/Nationella- datavardskap/Leverans-av-data-till-datavard/, hämtad . 108www.naturvardsverket.se/Stod-i-miljoarbetet/Vagledningar/Miljoovervakning/Nationella- datavardskap/Leverans-av-data-till-datavard/, hämtad . utgöras av en dataspecifikation som följer en internationell stan- dard: ”ISO 19131:2007 Geographic information – Data product specifications”. När valideringstjänsten är i drift bör utförarnas arbete med in- rapportering kunna underlättas och utföraren får också ett kvitto på att undersökningen inrapporterats och avslutats på ett korrekt sätt. Valideringstjänsten ska också minska datavärdarnas arbete med att rätta och korrigera felaktiga eller komplettera ofullständiga data. Dataspecifikationer behöver dock utformas för en viss undersök- ningstyp innan valideringstjänsten kan användas, vilket är ett arbets- moment för datavärdarna. VISS (VattenInformationsSystem ) är en databas för alla övervakningsaktiviteter kopplad till yt- och grundvattenstationer, inklusive utsjövatten.109 Systemet har utvecklats av vattenmyndig- heterna, länsstyrelserna och Havs- och vattenmyndigheten. VISS förvaltas av i . I VISS finns flera olika typer av information:110 •Metadata från nationell och regional vattenrelaterad miljööver- vakning.