sou · H7B346 · 2019-11-29 00:00:00 — eventuella möjligheter till valutaupplåning i eget namn enligt gällande rätt .......................................... Bankernas behov av likviditetsstöd.................................... 30.5.1 Likviditetsrisk i utländsk valuta.......................... 30.5.2 Ökade likviditetskrav på bankerna sedan 30.5.3 bedömningar av behovet av behov av valutareserv.................................... 30.6.1 Möjligheten att få valutareserven återställd ....... 30.6.2 Andra möjligheter till finansiering av likviditetsstöd i utländsk valuta .......................... 30.6.3 IMF-åtaganden, valutainterventioner och andra uppgifter som skapar behov av på den internationella finansmarknaden............. Valutaåterköpsavtal mellan och andra Vad är ett valutaåterköpsavtal? I vilka syften ingår centralbanker valutaåterköpsavtal? För- och nackdelar med valutaåterköpsavtal..................... Fördelar med valutaåterköpsavtal....................... Nackdelar med valutaåterköpsavtal.................... Användning av valutaåterköpsavtal under finanskrisen 31.5.2ECB:s och Federal Reserves Andra centralbankers möjlighet att ingå 31.8.1Att tillgodose behov av utländsk 31.8.2Att tillgodose andra centralbankers behov av Del 6: Organisation och demokratisk granskning................ Organisation och ledning ........................................ En kort historik.................................................... Utgångspunkter och disposition......................... 32.3.1 Olika sätt att organisera en svensk myndighet .. Hur myndighetschefer utses ............................... 32.3.4 särställning som myndighet .......... Den nuvarande organisationen: tidigare dokumenterade 32.5 Den nuvarande organisationen: kommitténs intervjuer 32.5.1 Fullmäktiges uppdrag och sammansättning ...... Riksbanksdirektionens uppdrag, effektivitet 32.5.3 Om effektivitet i verksamheten och om den är ändamålsenligt dimensionerad ... 32.6 Litteratur om centralbankers ledning ................................ 32.6.1Varför fattas penningpolitiska beslut oftast av en kommitté?................................................... 32.6.2Hur stor bör en penningpolitisk kommitté 32.6.3Hur kan problem med beslutsfattande i grupp 32.6.4En eller flera kommittéer för policybeslut Om kommitténs sammansättning...................... Om externa experter ........................................... 32.6.7Om mandatperiod, anställningsskydd och omvalsmöjlighet för centralbankschefer ..... En internationell utblick..................................................... BIS kartläggning 2009 ......................................... Kommitténs internationella utblick ................... 32.8.1 Fullmäktige ska finnas kvar ................................ 32.8.2 Fullmäktiges relation till direktionen................. 32.8.3 Övriga bestämmelser om fullmäktige ................ 32.8.4Hur fullmäktige utser riksbankschefen och de vice riksbankscheferna............................. 32.8.5 leds av en direktion ......................... 32.8.6Antalet direktionsledamöter och deras 32.8.7 Inga externa experter i direktionen .................... Sammanträden och beslutsfattande..................... Övriga bestämmelser för direktionen ................. Andra ledningsmodeller som kommittén effektivitet i verksamheten............ Appendix 1: Förteckning över intervjuade .................................. Appendix 2: Fördjupad internationell utblick ............................. Den demokratiska granskningen av ........ Kommitténs uppdrag avseende den demokratiska Demokrati, rättssäkerhet och effektivitet i offentlig Den offentliga maktutövningens legitimitet ...... Begränsningar av folkstyret – Förutsättningarna för en demokratisk granskning av verksamhet ............. Slutsatser avseende legitimitet och Fullmäktiges kontrollerande funktion................ Årlig revision av årsredovisning och beslut om ansvarsfrihet................................. Granskning av övrig måluppfyllelse och 33.3.7 Att skilja en direktionsledamot från uppdraget. 33.4Riksdagens roll som huvudman ombudsmän () ................................................ 33.5 Alternativa former för granskning – utländska 33.5.2 Demokratiska granskning av centralbanker som är medlemmar i ..................................... 33.5.3 Den demokratiska granskningen av ECB .......... 33.6 Kommitténs överväganden................................................. 33.6.1 Behovet av en stärkt granskning av 33.6.2 Den nya riksbankslagens struktur och utformning förbättrar förutsättningarna för den demokratiska granskningen ......................... 33.6.3 ansvar för information till allmänheten och redogörelser till ...... 33.6.4 Granskningen av måluppfyllelse och 33.6.5Granskningen av årsredovisningen (finansiell 33.6.6Granskningen av regelefterlevnaden och JO:s Utredning inför ett eventuellt beslut om att skilja en direktionsledamot från anställningen .. Fullmäktiges kontrollerande funktion ............... Del 7: Kontanter och beredskap....................................... 34.1.2 Återstående frågor efter delbetänkandet ............ ansvar för kontanter ...................................... Målet för verksamhet avseende kontanter ... uppgifter avseende kontanter ....................... 34.4.1 Uppgiften att ansvara för kontantutgivningen... 34.4.2 Uppgiften att ansvara för depåverksamheten..... 34.4.3 Kontantutgivning och depåverksamhet får bedrivas i samarbete med annan .......................... 34.4.4 Uppgiften att ha ett övergripande ansvar 34.4.5 ansvar vid problem i Övriga bestämmelser om betalningsmedel ........................ Kontanter som lagligt betalningsmedel.............................. 34.7.1 Skäl för att ha ett lagligt betalningsmedel........... En internationell utblick...................................... Utredning om statens roll i betalningssystemet och på Krisberedskap och höjd beredskap .......................... Risker och sårbarhet ........................................................... 35.2.2 Sårbarheter i den finansiella infrastrukturen...... 35.2.3 Finansiella och konventionella kriser ................. Sårbarheter i kontantkedjan................................ Gällande rätt och tidigare ansvarsfördelning..................... 35.3.1Ansvaret för beredskapsplaneringen inom det finansiella systemet ....................................... 35.3.2Regleringen av krisberedskap och höjd beredskap i allmänhet .......................................... 35.3.4 Lagen om valuta- och kreditreglering ................ 35.3.7 NIS-direktivet och genomförandet i ..... 35.4.3Utredningen om stärkt krisberedskap i det 35.4.4Regeringens ställningstagande i fråga 35.5 Pågående utredningsarbete................................................. 35.5.1 Struktur på och ledning av det civila försvaret .. Näringslivets roll inom totalförsvaret ................ 35.5.3Samordning av utbetalningar från den finansiella sektorn......................................................... Uppgift och mål ................................................... Vilka aktörer ska omfattas av planerings- och kontrollansvar? Information och samarbete ................................. Beslut om krigsplacering ..................................... Förhållandet till andra författningar ................... Säkerhetskrav på den finansiella Offentlighet och sekretess .................................. Statliga konton för allmänheten och statliga krediter som alternativ till elektroniska Fullmaktslagstiftningen i övrigt .......................... Valuta- och kreditreglering.................................. Växelprotestlagen och moratorielagen ............... Del 8: Övriga kapitel....................................................... av insamlade uppgifter ......................................................... Följdändringar om offentlighet och sekretess................... som administratör för en ny referensränta.... Konsekvensutredning vid regelgivning .............................. Sanktioner, förelägganden och överklagande.................... En ändring av rättelsekaraktär i regeringsformen ............. Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser ............. Upphävande av den nuvarande riksbankslagen ................. Ledamöterna i direktionen.................................. 37.3.2 eget kapital och årsredovisning .... 37.3.3 Befintliga valutalån hos ........ 37.3.4 Formerna för finansiering av Internationella Åtal för brott ....................................................... 37.3.7 Behovet av övergångsbestämmelser i övrigt ...... Konsekvenser av kommitténs förslag........................ Kraven på kommitténs konsekvensanalys......................... Förändringar i förhållande till gällande rätt ...................... 38.2.2Uppgiften att bedriva penningpolitik och 38.2.3Uppgiften att bidra till stabilitet och effektivitet i det finansiella systemet .................. 38.2.4Uppgiften att delta i internationellt arbete inom IMF och andra internationella fora........... 38.2.5Riksbankens institutionella och finansiella oberoende samt valutareserven........................... Den demokratiska granskningen av organisation och ledning............... 38.2.8Uppgifter inom kontantutgivning och 38.2.9Uppgiften i fråga om krisberedskap och höjd Övriga viktiga förändringar i förhållande till gällande rätt..................................................... 38.3 Konsekvenser om inga åtgärder vidtas ............................... 38.4 Övergripande konsekvenser för Konsekvenser för organisation och ledning ....... Konsekvenser för kontantverksamheten............ inom samhällets krisberedskap och höjd Möjligheter till omprioriteringar och resursbehov och resultat ...................................... 38.5 Konsekvenser för andra berörda myndigheter .................. och dess finansutskott ....................... 38.6 Ekonomiska konsekvenser av förslagen............................. Konsekvenser för offentliga finanser.................. Förslagens effekter på statens finansiella sparande och budgetsaldo.................................... Effekter för statsskuldsförvaltningen ................. Konsekvenser för kommuner och landsting ...... Konsekvenser för vissa företag............................ 38.7 Förslagens konsekvenser i förhållande till medlemskap i unionen ..................................... 38.8 Övriga konsekvenser ........................................................... 38.8.1Sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet ...................................................... Konsekvenser för miljön..................................... och det brottsförebyggande arbetet ................... 38.8.4 Konsekvenser för den kommunala 38.8.5 Övriga områden som anges i Förslaget till lag om ändring i regeringsformen................ Förslaget till lag om ändring i riksdagsordningen............. Förslaget till lag om riksbank .............................. Förslaget till lag om upplåning för Förslaget till lag om ändring i lagen (1936:81) om 39.6Förslaget till lag om upphävande av lagen (1940:79) om utsträckning av tiden för upptagande av växelprotest m.m. vid krig eller krigsfara................................................ 39.7Förslaget till lag om ändring i lagen (1940:300) angående förordnande om anstånd med betalning av gäld m.m. (moratorielag).................................................... Förslaget till lag om ändring i lagen (1957:684) om betalningsväsendet under krigsförhållanden ..................... Förslaget till lag om upphävande av kungörelsen (1964:18) med vissa föreskrifter angående tillämpningen av lagen (nr 684) om betalningsväsendet under krigsförhållanden............... Förslaget till lag om ändring i lagen (1986:765) med instruktion för ombudsmän ........................... Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:1404) om Förslaget till lag om ändring i lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m..................................... Förslaget till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) ............................................ Förslaget till lag om ändring i budgetlagen (2011:203) .... Förslaget till lag om ändring i lagen (2014:484) om en databas för övervakning av och tillsyn över 39.16Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2015:1052) om krisberedskap och bevakningsansvariga myndigheters åtgärder vid höjd beredskap ........................ Bilaga 5 En jämförelse mellan riksbankslag och den föreslagna nya riksbankslagen ............................. är av stor betydelse för den ekonomiska utvecklingen i , både . , liksom andra central- banker, ansvarar för ett antal grundläggande uppgifter som är av- görande för att samhällsekonomin ska fungera väl. Två grundlägg- ande uppgifter är att tillhandahålla betalningsmedel och ett centralt system för betalningsavveckling. Dessa uppgifter utgör grunden för ett säkert och effektivt finansiellt system. Det är svårt att överdriva betydelsen av att betalningar kan genomföras i såväl normala tider som i kristider och att hushåll och företag har förtroende för att så är fallet. En tredje grundläggande uppgift är att värna penningvärdet genom att verka för en låg och stabil inflation. Införandet av infla- tionsmål och oberoende centralbanker har inne- burit en betydligt lägre och mer stabil inflation i bl.a. . En låg och stabil inflation minskar osäkerheten i samband med investeringar och sparande vilket är positivt för tillväxten. En låg och stabil infla- tion minskar även oavsiktliga omfördelningar av förmögenheter. En fjärde grundläggande uppgift är att vid behov agera som sista låne- instans till vissa finansiella företag och därigenom begränsa risker för att finansiella kriser ska uppstå och mildra effekter om de ändå inträffar. Finanskrisen som briserade 2008 blev en påminnelse om att förtroendet – och därmed finansieringsmöjligheterna – på de finan- siella marknaderna plötsligt kan försvinna. I en sådan situation kan , mot säkerheter, erbjuda finansiering tills oron lagt sig och därigenom förhindra en finansiell kollaps med allvarliga real- ekonomiska följder. Att centralbanker har kraftfulla befogenheter och kan agera snabbt när oro sprider sig på de finansiella marknad- erna är förtroendeskapande och kan bidra till minskad oro. Finans- krisen visade vidare på vikten av flexibilitet. vidta olika åtgärder beroende på vilka specifika problem de ställdes inför och de förutsättningar som förelåg. direktion ska inte kunna ges instruktioner inom ramen för penningpolitiken. Därigenom säkerställs trovärdigheten för att prisstabilitetsmålet upprätthålls. Även inom andra verksam- hetsområden ska fatta självständiga beslut. ska också ha en hög grad av finansiellt oberoende som säkerställer att den kan utföra och finansiera sina uppgifter. ska vidare styras genom lag, i vilken målen för verksamheten och vilka hänsyn som ska tas tydliggörs. centrala roll för samhällsekonomin och dess obero- ende medför att det är av stor vikt att dess demokratiska legitimitet säkerställs. Det åstadkoms genom en demokratisk förankring där tar ställning till och tydliggör mål, uppgifter och befogenheter samt genom tillsättningen av ledamöter i direk- tionen. Därutöver behövs en demokratisk granskning av som möjliggör ansvarsutkrävande. Förutsättningarna för verksamhet har förändrats kon- tinuerligt . Sedan den nuvarande riksbankslagen trädde i kraft har det ekonomisk-politiska landskapet förändrats betydligt bl.a. avseende den svenska växelkursregimen, de finansiella mark- nadernas avreglering och internationalisering samt det svenska EU- medlemskapet. De justeringar av riksbankslagen som gjordes 1999 avsåg främst lagstadgande av målet om prisstabilitet, stärkt obero- ende och en ny ledningsstruktur för . Nuvarande riks- bankslag är därför i stor utsträckning utformad då fast växelkurs rådde och det finansiella systemet såg helt annorlunda ut. Det innebär att lagen i många delar är omodern vilket bidrar till otydlighet. Den globala finanskrisen och den period med låg inflation som följde därefter i stora delar av världen satte centralbankernas upp- gifter och befogenheter i blixtbelysning. Under finanskrisens akuta fas agerade centralbankerna för att avvärja en finansiell kollaps, fram- för allt genom att agera som sista låneinstans och ge likviditetsstöd till finansiella aktörer då deras finansieringsmarknader inte fungerade. Efter den akuta fasen visade det sig att penningpolitiken begränsades av att styrräntorna inte kunde sänkas mer. Då det fanns behov av ytterligare penningpolitisk stimulans kompletterades räntestyrningen med köp av finansiella tillgångar (s.k. kvantitativa lättnader). Erfar- enheterna från den globala finanskrisen har lett till att flera länder har sjösatt utredningar för att analysera centralbankernas framtida mål, uppgifter och befogenheter. I finanskrisens efterdyningar har det även genomförts betydande förändringar i de internationella och europeiska regelverken för att främja finansiell stabilitet. I har fått an- svar för den s.k. makrotillsynen och har fått an- svar för s.k. resolution. En central fråga i utredningen är vilka mål, uppgifter och befogenheter bör ha för att främja finan- siell stabilitet och effektivitet givet denna institutionella struktur. Därutöver har omfattande och snabba förändringar på betalnings- marknaden till följd av teknikutveckling och digitalisering påverkat verksamhet inom betalningssystemet. Förutsättning- arna för kontantverksamhet har påverkats av den snabba minskningen av kontantanvändningen i , en utveckling som accelererat den senaste tioårsperioden. Även frågan om beredskapen i betalningssystemet har blivit alltmer aktuell. Inte minst har beslutet att återuppta en sammanhängande totalförsvarsplanering inklusive Försvarsberedningens inriktningsförslag avseende totalförsvaret och utformningen av det civila försvaret bidragit till detta. Sammantaget har ett antal av de frågeställningar som kommittén fått i uppgift att analysera aktualiserats av finanskrisen medan andra motiveras av ett mer generellt behov av en översyn till följd av de institutionella och ekonomiska förändringar som har skett . Mot bakgrund av de förändrade förutsättningarna som be- skrivits ovan har svårigheterna att tolka och tillämpa nuvarande lag ökat . Otydligheten i ansvar inom det finan- siella stabilitetsområdet har av flera aktörer framhållits som ett sär- skilt problem. Även inom penningpolitiken, internatio- nella verksamhet, kontantverksamhet och beredskapsansvar finns behov av att uppdatera lagen och förtydliga mål, uppgifter och befogenheter. Det finns även vissa otydligheter om ansvarsförhåll- anden och befogenheter inom ledning, såväl inom direk- tionen som mellan direktionen och riksbanksfullmäktige Kommitténs direktiv tar sin utgångspunkt i ställnings- taganden i betänkandet 2015/16:FiU41. Enligt kommittédirektiven (dir. 2016:114) ska kommittén analysera samt föreslå författningsänd- ringar inom följande områden: •penningpolitikens mål och medel •Riksbankens ansvar för finansiell stabilitet •Riksbankens roll i internationella sammanhang •den demokratiska granskningen av och penningpoli- tiken •Riksbankens ansvar för kontanthanteringen, kontantförsörjningen •beredskapen i betalningssystemet. Utgångspunkten är enligt kommittédirektiven att målet om prisstabi- litet fortfarande ska vara centralt och att ska åtnjuta en hög grad av oberoende. Kommittén ska också beakta att inte har euron som valuta. Vidare ska kommittén utgå ifrån den beslutade ansvarsfördelningen beträffande makrotillsyn och resolution. gavs kommittén även i uppdrag att lämna förslag avseende finansiella oberoende och balansräkning (dir. 2017:100). I uppdraget ingår även att förtydliga i lag på vilka villkor får förstärka valutareserven genom lån av Riks- gäldskontoret. Centrala utgångspunkter som väglett kommitténs förslag Det behövs en ny riksbankslag Den nuvarande riksbankslagen trädde i kraft . gjordes ett antal ändringar som i huvudsak var inriktade mot införandet av prisstabilitetsmålet, anpassningar i för- hållande till unionsrättens krav på oberoende centralbanker inklu- sive en ny ledningsstruktur för . Bestämmelserna avseende bl.a. valutapolitik, kontantförsörjning samt roll avseende det finansiella systemet i stort ändrades dock inte. De omfattande ekonomisk-politiska och institutionella förändringar som har skett efter lagens ikraftträdande medför att det behövs en omfattande över- syn av lagen, vilket också framgår av kommitténs direktiv. Enligt kommitténs uppfattning finns det behov av så pass omfattande och genomgripande ändringar i den nuvarande riksbankslagen att den bör ersättas av en ny riksbankslag (se kapitel 13). Anpassning till unionsrätten men inte till införande av euron Enligt kommitténs uppfattning bör lagändringar göras i den utsträck- ning som krävs för att det regelverk som gäller i ska kunna utläsas ur svensk lag. Svensk lagstiftning ska därför återge de mest centrala unionsrättsliga reglerna för verksamhet med beaktande av att är en s.k. medlemsstat med undantag, dvs. inte har euron som valuta. Kommittén bedömer dock inte att det finns skäl att lägga fram sådana författningsförslag om den rättsliga integreringen av i ECBS som skulle möjliggöra ett omedel- bart införande av euron som valuta i . De bör anstå till dess att det eventuellt har fattats ett politiskt beslut om att ska införa euro som valuta. Kommittén har i sina författningsförslag beaktat synpunkter på den svenska lagstiftningen som framförts av vad gäller bl.a. institutionella och finansiella oberoende samt förbudet mot monetär finansiering (se kapitel 13). är en speciell förvaltningsmyndighet med hög grad av oberoende är en förvaltningsmyndighet och omfattas av de krav på legalitet, objektivitet och proportionalitet samt samverkan med andra myndigheter som anges i såväl regeringsformen som i förvaltnings- lagen (2017:900). Förutsättningarna för och behovet av samverkan med andra myndigheter ser olika ut inom olika delar av verksamhet. lyder vidare under . Jämfört med övriga myndigheter under har en stor bredd i sina uppgifter och verksamhetsformer. har också en unik ledningsform som inte liknar andra svenska myndigheters (se kapi- tel 11). Till dessa speciella förutsättningar för som myndig- het tillkommer även oberoende i form av det institu- oberoendet (instruktionsförbudet), det funktionella obero- endet, det finansiella oberoendet, det personliga oberoendet för Riks- bankens ledning och det förhållandet att utgör ett särskilt rättssubjekt skilt från staten (se kapitel 12). Det behövs ett tydligt och lagfäst mandat för verksamhet Då lyder under saknas det möjligheter att styra den på annat sätt än genom lag. Detta är en viktig anledning till att mål, uppgifter och befogenheter bör framgå av lagen. Den nuvarande riksbankslagen är i flera avseenden otidsenlig och svår att tolka och därmed tillämpa. Att verksamhet sker inom ramen för ett lagfäst och tydligare mandat förbättrar Riks- bankens möjlighet att kunna agera och att vidta nödvändiga och ändamålsenliga åtgärder i olika situationer. Det underlättar vidare för andra aktörer att tolka ansvar inom olika verksam- hetsområden, exempelvis inom arbetet med finansiell stabilitet, kon- tantverksamheten och avseende samhällets krisberedskap och höjd beredskap. Otydligheter finns inom flera av verksamhetsområ- den. Ett område där bristerna i nuvarande lagstiftning återkommande har lyfts fram är ansvar för finansiell stabilitet. saknas ett mandat avseende finansiell stabilitet i lagen, utöver att ska främja ett säkert och effektivt betalningsväsende och att får lämna nödkrediter till finansiella företag, om vissa förutsättningar är uppfyllda. De uppgifter och befogenheter som kommittén föreslår att ska ha inom finansiell stabi- litet är i hög grad en kodifiering av praxis. Även inom andra områden har efter hand utvecklat en praxis som inte avspeglas i den nuvarande riksbankslagen.