sou · H7B333 · 2019-06-17 00:00:00 — Mot ovanstående bakgrund kan bedömas att den reella populationen av myndigheter för vilka det – givet de utgångspunkter som gäller för utredningen – är rimligt att överväga omlokalisering av delar av verksamheten till sammantaget torde uppgå till 25–30 stycken. 2.1.3Dagens statliga närvaro i bedriver ett tjugotal statliga myndigheter verksamhet i . Därtill finns några ytterligare större myndigheter (framför allt , och Mittuniversitet) som till hade verksamhet i kommunen men har lämnat. Utredningen har diskuterat lokaliseringsfrågor och förutsättningarna för att bedriva verksamhet, och eventuellt expandera den, i med ett antal av de myndigheter som har verksamhet i kommunen. Myndigheter med säte i Av de statliga myndigheter som finns i har fem stycken sitt säte i kommunen. Det handlar om i , Specialpedagogiska skolmyndigheten, , och Förvaltningsrätten i . Av myndigheterna med säte i har i flest anställda i kommunen, med cirka 200 personer. utför sedvanliga länsstyrelseuppgifter. Därtill är i en av de sju länsstyrelser till vilka vissa ärendegrupper har koncentrerats, vilket Tänkbar verksamhet för omlokalisering innebär att den berörda i dessa fall handlägger frågorna även åt angränsande län.3 har en lång tradition som utbildningsort, inklusive olika högre utbildningsinstitutioner såsom lärarseminarium, sjöbefäls-/ navigationsskola och Mitthögskolan-/. är denna verksamhet av mer begränsad omfattning, men det erbjuds bl.a. vissa yrkeshögskoleutbildningar i kommunen. Genom att Specialpedagogiska skolmyndigheten och är lokaliserade till kan dock sägas att kommunen fortfarande i viss mån utgör ett kluster för skol- och högskoleadministrativa frågor. I korthet kan dessa myndigheter beskrivas på följande sätt: •Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM) ansvarar bl.a. för specialpedagogiskt stöd och för utbildning i specialskolan. SPSM, som totalt har cirka 1 200 anställda, är till stor del en tjänsteutövande myndighet, med bl.a. nationella och regionala specialskolor runt om i landet (en av dessa, Kristinaskolan, finns f.ö. i ). Sakverksamheten är indelad i fyra verksamhetsområden: specialskola, specialpedagogiskt stöd, kunskapsutveckling samt stöd och styrning. Huvudkontoret har legat i sedan myndigheten bildades . Enligt vad myndighetens generaldirektör har framfört till utredningen har SPSM en uttalad ambition att rekrytera till och växa i och har antalet anställda vid huvudkontoret i stort sett fördubblats, från drygt 30 till drygt 60 personer. Därtill har SPSM vid ytterligare cirka 50 anställda i . () är en mindre myndighet som helt finns i . Dess uppgift är att bl.a. pröva Centrala beslut i studiestödsärenden. Kansliet för ÖKS, som har ett tjugotal medarbetare, svarar för beredning och föredragning av ärendena. ÖKS handlägger 5 000 till 6 000 ärenden , varav flertalet avgörs av myndighetschefen eller den biträdande myndighetschefen. Inom myndigheten finns också ett särskilt beslutsorgan, , som avgör mer principiellt viktiga ärenden. Den sammanträder cirka åtta gånger per 2011/12:31 Ändring av viss länsstyrelseverksamhet. Berörda ärendekategorier är bl.a. frågor om medborgarskap, överförmyndare, begravningar, pantlåneverksamhet, bilskrotning, ensamrätt till sjunket gods, lönegaranti, deponerade medel, Allmänna arvsfonden, häradsallmänningar, bevakningsföretag, och bitillsyn. Tänkbar verksamhet för omlokalisering år och består av myndighetschefen, en ordförande, en vice ordförande samt fem övriga ledamöter. Myndigheter med säte i Bland Stockholmsbaserade myndigheter som har verksamhet i kan bl.a. nämnas , och , som erbjuder tjänster via ett lokalt servicekontor i kommunen. Verksamheten med lokala servicekontor kommer fr.o.m. att övergå i Statens servicecenters regi (denna myndighet har sitt säte i ). har också ett särskilt kontor i med 40–45 anställda. Till detta har koncentrerats vissa uppgifter inom verksamhetsgrenarna folkbokföring och bouppteckningar. Kontoret arbetar bl.a. med ärenden som rör äktenskapsregistret och ärenden som rör utlämnande av offentliga uppgifter i samband med offentlig upphandling. I har också kontor i och . En annan Stockholmsbaserad myndighet med relativt stor verksamhet i är . Myndighetens linjeorganisation är indelad i fem avdelningar, däribland en nationell respektive en regional avdelning med arkivenheter. Den regionala avdelningen utgörs av de sju s.k. landsarkiven, vilka var självständiga myndigheter. Ett av landsarkiven finns i . Det är det största landsarkivet med drygt 50 anställda (av totalt drygt 500 anställda i myndigheten). har även annan verksamhet i , i form av Mediekonverteringscentrum (MKC) i i kommun (med cirka 60 anställda) och Svensk arkivinformation (SVAR) i i kommun (med knappt Vidare har Sida () viss verksamhet i , i form av myndighetens utbildningsverksamhet för partners (). I sammanhanget kan nämnas att det utöver Sidas verksamhet i också finns 4I finns f.ö. även annan arkivrelaterad verksamhet. På Kusthöjden, f.d. KA5:s område i , finns Arkivcentrum Nord. Verksamheten har pågått och är ett samarbete mellan flera arkivinstitutioner – utöver landsarkivet även , kommunarkiv och Näringslivsarkiv i . Vidare har bedrivit utbildning och forskning inom arkiv- och informationsvetenskap – tidigare med lokalisering till , men numera i . Tänkbar verksamhet för omlokalisering annan verksamhet inom samma intressesfär i länet. I kommun (nordväst om ) ligger således Sandöskolan, som var en , men numera utgörs av verksamhet av Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (som har sitt säte i ) och (med huvudkontor vid ). Vidare har Försvarsmakten en mindre verksamhet i , i form av utbildning för hemvärnet i delar av samt några anställda som arbetar med it- och kommunikationsfrågor. På försvarsområdet har också () en testanläggning för sjöburna system utanför . Denna administreras under ledning av FMV:s provplats i i . Av Stockholmsbaserade myndigheter har även Arbetsförmedlingen, Polisen och (förvaltar bl.a. länsresidenset) representation i . bör dock sägas att kontoret i är ett av de cirka 130 kontor som myndigheten meddelade att man planerar att stänga. Myndigheter med säte på annan ort Ett flertal myndigheter med säte på andra orter bedriver verksamhet i . Ett exempel är Kriminalvården (med säte i ) som har en relativt stor verksamhet i . Myndighetens regionkontor för Region ligger i . Vidare finns i kommunen bl.a. Frivården , vars upptagningsområde är kommunerna . I ligger också anstalten Saltvik, som är en av landets tre anstalter med den högsta säkerhetsklassen. Saltviksanstalten öppnades och har cirka 250 anställda. Bland annan myndighetsverksamhet i kan nämnas att (säte i ) i kommunen har kontor för distrikt , att (säte i ) där har en kustbevakningsstation och att Lantmäteriet (säte i ) där har . Lantmäteriet har cirka 50 anställda i . Vidare bör nämnas Transportstyrelsen (säte i ), som bedriver viss verksamhet avseende handläggning av körkortsärenden i . Även vissa andra myndigheter har representation i Tänkbar verksamhet för omlokalisering kommunen, såsom (säte i ) och (säte i ). har cirka 120 anställda i . 2.1.4Utmaningar med och effekter av omlokalisering I överväganden om lämpliga verksamheter att omlokalisera måste man beakta både vad som är tänkbart i mer teoretisk mening och vad som är lämpligt utifrån mer praktiska aspekter. Därtill påverkas övervägandena av vilka effekter och utmaningar som omlokaliseringen medför på såväl kort som lång sikt. Vad gäller effekter visar de erfarenheter som gjorts vid tidigare omlokaliseringar av statliga myndigheter att den berörda verksamheten inledningsvis påverkas av en del negativa omställningseffekter. Dessa hänger i mycket samman med att få i den befintliga personalen brukar följa med till den nya orten. Under ett övergångsskede brukar ny personal därför behöva rekryteras och läras upp. , vanligen , kan myndigheternas verksamhet därmed bli svår att upprätthålla med fullgod kvalitet. Erfarenheten från tidigare omlokaliseringar är dock att verksamheten vanligtvis återhämtar sig . Och på lite märks ofta också positiva omställningseffekter i form av bland annat lägre lönenivå, en personal som mindre ofta byter arbete och lägre hyreskostnader (delvis uppstår dessa effekter redan initialt).5 Vad gäller mer långsiktiga positiva effekter bör också sägas att för rätt verksamhet torde en omlokalisering kunna medföra verksamhetsmässiga synergieffekter såväl för den tillkommande verksamheten som för befintlig verksamhet på orten. Som framgått av avsnitt 2.1.1 är således en generell erfarenhet från tidigare omlokaliseringar att de mest lyckade fallen har handlat om verksamheter som kan bli en tydlig resurs i den regionala utvecklingen, samspela väl med det lokala näringslivet och bli del av ett regionalt kluster som leder till en arbetsmarknad som kan främja regional tillväxt. Givet de utgångspunkter som gäller för utredningen ser vi framför allt två mer långsiktiga utmaningar för berörda myndigheter – 5För erfarenheter av tidigare omlokaliseringar se t.ex. (2009) Omlokalisering av myndigheter (RiR 2009:30), Statens servicecenter (2017) Samordning och omlokalisering av myndighetsfunktioner och Statskontoret (1989) Omlokalisering av statlig verksamhet – utvärdering av utflyttningen . Huvudrapport (Statskontoret 1989:8A). Tänkbar verksamhet för omlokalisering när de kortsiktiga omställningseffekterna väl har hanterats och verksamheten är etablerad och fungerande på den nya orten. Det handlar dels om att kunna hantera de nackdelar som finns med att inte längre ha en direkt fysisk koppling till myndigheten i övrigt, dels om att kompetensförsörjningen måste fungera på den nya orten. För de 25–30 myndigheter som ingår i den urvalspopulation utredningen identifierade i avsnitt 2.1.2 bedöms dessa mer långsiktiga utmaningar vara hanterbara vid en omlokalisering av delar av verksamheten till . Vad gäller den fysiska kopplingen talar två faktorer för detta. Dels att verksamheter med ett oundgängligt behov av fysisk närvaro i p.g.a. exempelvis försvars- eller säkerhetskopplingar e.d. har exkluderats från populationen. Dels att dagens it-system och kommunikationsteknik (i form av smarta telefoner, videokonferenssystem m.m.) är så välutvecklade att nackdelarna med avsaknad av fysisk närvaro får anses vara överkomliga. Vidare bedömer utredningen att den långsiktiga kompetensförsörjningen för de verksamheter som lokaliseras till sannolikt kan fungera tillfredsställande. För det talar bl.a. att har en lång och omfattande erfarenhet av statlig administration, att med närliggande kommuner utgör ett upptagningsområde med relativt stor befolkning och hög utbildningsnivå6 och att det finns universitet relativt nära (i och ). I sina överväganden om tänkbara verksamheter att omlokalisera till har utredningen sökt bedöma vad som skulle vara rationellt och ändamålsenligt i ljuset av de principer, kriterier, erfarenheter och utmaningar som har redovisats ovan. Innan vi i nästa avsnitt går in på analysen av konkreta verksamheter bör dock sägas att den yttersta lämplighetsbedömningen knappast går att göra av en utredning inom kommittéväsendet, utan måste baseras på politiska bedömningar. Den politiska avvägning det då främst handlar om är att bedöma om de fördelar som ett antal nya statliga årsarbetskrafter skulle medföra för – och i vidare mening för regeringens ambition att sprida statlig verksamhet över hela landet – överstiger 6Härnösand ingår i den som har som största kommun. Med (funktionell analysregion) avses en region inom vilken människor kan bo och arbeta utan att behöva göra alltför tidsödande resor. Indelningen i FA-regioner är främst tänkt att användas vid regionala analyser. Se: indelningar/fa-regioner.html Tänkbar verksamhet för omlokalisering och motiverar de omställningseffekter som med största sannolikhet skulle uppstå hos berörda myndigheter. Förslag: Utredningen föreslår att regeringen överväger omlokalisering till av verksamhet avseende lärarlegitimationer, delar av verksamhet avseende legitimationer inom hälso- och sjukvård, verksamhet avseende registervård för de register som verkets nuvarande verksamhet i utgår ifrån, delar av verksamheten avseende Sidas strategi för informations- och kommunikationsverksamhet, samt Kammarkollegiets verksamhet avseende auktorisation av tolkar och översättare. Sammantaget bedöms detta medföra att kan tillföras cirka 80 årsarbetskrafter. Mot bakgrund av de resonemang som redovisats i avsnitt 2.1 har utredningen sökt identifiera verksamheter som kan vara lämpliga att omlokalisera till . 2.2.1Verksamheter som knyter an till dagens skolkluster Som nämndes i avsnitt 2.1.3 utgör i viss mån ett kluster för skol- och högskoleadministrativa frågor, genom att Specialpedagogiska skolmyndigheten och är lokaliserade till kommunen. Utredningen har identifierat en typ av verksamhet som knyter an till detta och som skulle kunna vara lämplig att omlokalisera till . Tänkbar verksamhet för omlokalisering verksamhet avseende legitimation för lärare och förskollärare beslutade att införa legitimation för lärare och förskollärare. tilldelades uppgiften att pröva ansökningar och besluta om legitimationer, vilket verket arbetat med . Uppgiften innebär att , som är behörig myndighet för läraryrket och förskolläraryrket, efter ansökan ska meddela legitimation till en lärare eller en förskollärare som har en behörighetsgivande examen. har även vissa kompletterande uppgifter (bedöma ansökningar om kompletterad legitimation med ytterligare behörighet och föra register över de legitimerade). beslutade i cirka 14 000 ärenden om lärarlegitimation och ytterligare behörighet. Ärendeinflödet har minskat jämfört . Nedgången beror främst på att antalet ansökningar grundat på en äldre examen har minskat . Som jämförelse fattades cirka 59 000 beslut både 2015 och 2012 och cirka 96 000 beslut . Kostnaderna för verksamheten med legitimationer uppgick till 2018.7 Verksamheten sorterar under för handläggning och är indelad i två enheter. Vid verksamhetens start skedde en stor rekrytering. I takt med att ärendemängden minskat har också antalet handläggare minskat. arbetar totalt 40–45 personer vid de två enheterna.8 Totalt hade cirka 780 anställda 2018. Verksamheten bedrivs i . Utredningen bedömer att verksamhet avseende lärarlegitimationer rimligen bör kunna bedrivas på annan ort än i . Det handlar om en i hög grad dokumentbaserad ärendehandläggning med begränsade verksamhetsmässiga kopplingar till myndighetens övriga verksamhet. Med dagens utvecklade it-verktyg bör också den efterforskning och de kontakter som eventuellt kan behöva ske i ärendena utan svårigheter kunna hanteras även med annan lokalisering än dagens. En lokalisering till bör därför övervägas. 7Skolverkets årsredovisning 2018. 8Uppgift från , . Tänkbar verksamhet för omlokalisering Om verksamheten med lärarlegitimationer förläggs till , så finns det enligt utredningens mening skäl att även överväga att omlokalisera liknande verksamhet hos några andra myndigheter till kommunen. Det handlar i första hand om verksamhet avseende legitimationer inom hälso- och sjukvård. prövar och utfärdar legitimationer, bevis om specialistkompetens och olika typer av intyg för totalt 21 olika yrken inom hälso- och sjukvården.9 Denna verksamhet bedrivs i . legitimationsverksamhet hanteras av myndighetens avdelning för behörighet och statsbidrag. Den har cirka 80 anställda, fördelat på två enheter för legitimationsärenden och en enhet för statsbidrag. Det är inte samma personer som arbetar med statsbidrag respektive med legitimationsärenden. Vid de två enheter som handlägger legitimationsärenden arbetar totalt cirka 55 personer, varav knappt 10 är sakkunniga med en begränsad deltidsanställning (10–) och 5 är HSAN-jurister.10 Ilegitimationsverksamheten utreder och handlägger ansökningar om legitimation och särskilt förordnande att utöva dessa yrken, för de som har en svensk utbildning respektive utbildning inom EU/EES. Man ansvarar även för alla moment i bedömningen för de som är utbildade utanför EU/EES och söker legitimation i . Därutöver utreder man och handlägger ansökningar om specialistkompetensbevis för läkare och tandläkare oavsett utbildningsland, och hanterar ansökningar om intyg för den som vill utöva sitt yrke i ett annat EU/EES-land. inkom cirka 10 100 ärenden avseende sökande med svensk utbildning, cirka 2 100 med utbildning inom EU/EES och cirka 2 800 med utbildning från tredje land. Antalet utfärdade legitimationer var lägre (cirka 9 900, cirka 1 800 respektive cirka 450 i de tre grupperna). Bland sökande med svensk utbildning utfärdades flest legitimationer för sjuksköterskor (av 9Apotekare, arbetsterapeut, audionom, barnmorskor, biomedicinsk analytiker, dietist, fysioterapeut, kiropraktor, logoped, läkare, naprapat, optiker, ortopedingenjör, psykolog, psykoterapeut, receptarier, röntgensjuksköterska, sjukhusfysiker, sjuksköterska, tandhygienist och tandläkare. 10Hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd, , är en domstolsliknande myndighet som prövar behörighetsfrågor avseende legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal. sköter handläggning och administration åt . Tänkbar verksamhet för omlokalisering det totala antalet utfärdade legitimationer i denna grupp), följt av läkare (), fysioterapeuter () och psykologer (). Bland dem med utbildning från EU/EES respektive tredje land var utfärdande av legitimation för läkare vanligast (i båda fallen av det totala antalet utfärdade legitimationer i gruppen), följt av sjuksköterskor (). Bland dem som var utbildade utanför EU/EES var också tandläkarlegitimation vanligt (). Avseende ärenden om specialistkompetens inkom cirka 2 300 ärenden , varav var sökande från . Komplikationsgraden varierar mycket mellan olika typer av legitimationsärenden. Myndigheten har redovisat följande grova uppskattning till utredningen: för dem med svensk utbildning är av ärendena av mer komplicerad art, att jämföra för både dem med EU/EES-utbildning och dem med utbildning från tredje land. För ST-ärenden bedöms av ärendena vara av mer komplicerad art. Enligt tillkommer därtill snart en ytterligare legitimationskategori (hälso- och sjukvårdskuratorer) för vilka av ärendena till en början bedöms bli av komplicerad art. legitimationsverksamhet har många likheter med , och utredningen bedömer att förutsättningarna – i bl.a. verksamhetsmässigt och teknologiskt hänseende – för att bedriva verksamheten på annan ort än i i huvudsak är desamma. Sannolikt är dock en större andel av ärenden av komplicerad art och mindre standardiseringsbara. Det kan tala för att befattningar inom legitimationsverksamhet som kräver mer specialiserad handläggning (exempelvis deltidsanställda sakkunniga, HSAN-jurister och kanske några ytterligare) inte bör övervägas för omlokalisering. Därtill finns en skillnad i det att det för flera av yrkeskategorierna krävs legitimation för att överhuvudtaget få utöva yrket. På område gäller däremot att lärarlegitimationen krävs för tillsvidareanställning och behörighet att sätta betyg och förskollärarlegitimationen för tillsvidareanställning, men de utgör inte i lika hög grad ett krav för att vara yrkesverksam. legitimationsverksamhet är därmed också mer känslig för fördröjningar i handläggningstider. Tänkbar verksamhet för omlokalisering Om och legitimationsverksamheter skulle samlokaliseras torde vissa sakmässiga synergieffekter kunna uppnås. Visserligen handlägger de två myndigheterna legitimationsärenden inom olika sektorer, men det förefaller ändå troligt att själva handläggningsförfarandet har likheter i de två fallen. Rimligen skulle handläggarna från respektive myndighet därför kunna lära av varandra och ha utbyte av att sitta i samma lokaler. Det finns även en tredje myndighet som arbetar med liknande legitimationsärenden, nämligen , som prövar ansökningar om legitimation för vissa djurrelaterade yrken (veterinär, djursjukskötare, hovslagare m.fl.). För denna verksamhet torde förutsättningarna avseende verksamhetslogik och teknologiska möjligheter motsvara de som beskrevs ovan. För att ytterligare förstärka synergieffekten av att samlokalisera och verksamheter avseende legitimationsärenden skulle därför kunna övervägas att även låta legitimationsverksamhet ingå i denna samlokalisering. Med hänsyn till Jordbruksverkets lokalisering (med huvudkontor i och endast ett regionkontor i ) är dock ett sådant förslag inte förenligt med utredningens direktiv och har därmed inte tagits med i bedömningen. 2.2.2Annan verksamhet med koppling till dagens statliga etableringar i Av utredningens kontakter med har framgått att verket har en uttalad ambition att inte växa ytterligare i , utan i stället strävar efter att lägga ut verksamheter i landet (verket har kontor på mer än 40 platser runt om i landet). Det har styrts både av egna drivkrafter, som att det kan vara enklare att rekrytera och behålla personal i andra delar av landet, och av att regeringen gett verket olika uppdrag att bidra Tänkbar verksamhet för omlokalisering Att har koncentrerat vissa uppgifter inom verksamhetsgrenarna folkbokföring och bouppteckningar till hänger ihop med denna strävan. bedriver ett arbete för att flytta ut cirka 350 arbetstillfällen i landet till 2021. Enligt vad vi har inhämtat från ingår dock inte bland mottagningsorterna i det arbetet. En uppgift som möjligen skulle kunna förläggas till är dock registervård, dvs. att rätta fel m.m., avseende de register som den verksamhet som bedriver i utgår ifrån. Denna registervård sker koncentrerat och centraliserat till några enstaka orter i landet. Den bild utredningen fått av sina kontakter med är dock att man överväger att flytta registervården närmare sakverksamheten och därigenom bedriva den mer decentraliserat. Det kan då finnas skäl att överväga som verksamhetsställe för delar av den berörda registervården. Våra kontakter med talar dock för att det i sådana fall torde handla om ett litet antal årsarbetskrafter, sannolikt färre än tio. Sidas strategi för informations- och kommunikationsverksamhet Sida () är en statlig myndighet som arbetar på uppdrag av riksdag och regering för att minska fattigdomen i världen. Myndighetens uppgift är att hantera bidrag eller annan finansiering till stöd för insatser som bidrar till att uppfylla målen för det internationella utvecklingssamarbetet inklusive det humanitära biståndet och reformsamarbetet i . Genom sitt arbete och tillsammans med andra bidrar Sida till att genomföra politik för global utveckling, PGU. Sida bedriver ett fördjupat utvecklingssamarbete med totalt 36 länder i , , och . Sida har över 700 anställda, fördelade mellan tre kontor i (, och ) samt utlandstjänster i samarbetsländerna. Dagens verksamhet i avser myndighetens utbildningsverksamhet för partners (). Sida har uppdrag att arbeta med ett stort antal strategier. En av dessa rör informations- och kommunikationsverksamhet, inklusive genom organisationer i det civila samhället. Strategin syftar till att informera om svenskt utvecklingssamarbete, samt att främja öppen Tänkbar verksamhet för omlokalisering debatt, folklig förankring, stärkt engagemang och brett deltagande för en rättvis och hållbar global utveckling. Nuvarande strategi gäller –2022 och omfattar de medel som anslås i Sidas regleringsbrev för respektive verksamhetsår. arbetar omkring 15 personer med strategin om informations- och kommunikationsverksamhet. Av dagens arbetsstyrka arbetar cirka fem årsarbetskrafter med inriktning mot kommuner och även med att utlysa medel för ansökningar om projekt. Utredningens kontakter med Sida talar för att de arbetsuppgifter som dessa fem årsarbetskrafter utgör skulle vara möjliga att lokalisera till . Utredningen föreslår därför att en sådan omlokalisering övervägs. Den bild utredningen har fått är att samlokalisering av dessa fem årsarbetskrafter med Sidas nuvarande verksamhet i kan erbjuda vissa svårigheter. Utredningen föreslår att gruppen ingår i den kontorsgemenskap utredningen har att överväga.