sou · H7B318 · 2019-05-03 00:00:00 — Satsningen Lärarlyftet har i olika skepnader och namn (Lärarlyftet I och II) funnits sedan 2007.64 Det nuvarande lärarlyftet har funnits och riktar sig dels till lärare som har lärarlegitimation, men saknar behörighet att undervisa i något av de ämnen som de undervisar i, dels till fritidspedagoger med en examen inriktad mot fritidshem.65 Lärarlyftet II har förlängts i omgångar och ska pågå . Huvudmän kan erhålla statsbidrag för de lärare som deltar i lärarlyftet. För att särskilt locka till utbildningar i matematik, sven- ska som andraspråk och viss speciallärarutbildning lämnas stats- bidrag med ett högre belopp för sådana utbildningar.66 förbättrades villkoren för lärare och förskollärare som deltar i utbild- ning till speciallärare och specialpedagog eller i utbildning i svenska som andraspråk ytterligare, då statsbidrag som täcker delar av del- tagarens lönekostnad infördes.67 Utbildningen genomförs på uppdrag av vid olika universitet och högskolor och ges huvudsakligen på distans. erbjuds ingen behörighetsgivande utbildning i moders- målsämnet genom Lärarlyftet II. Ett sannolikt skäl till detta är att lärarkategorin inte prioriteras, då lärare i ämnet modersmål är undan- tagna kravet på legitimation och behörighet. 64Bland de främsta skillnaderna mellan Lärarlyftet I och Lärarlyftet II är att staten inte längre ersätter de deltagande lärarna för inkomstbortfall (av lönen) samt att det är möjligt för lärarna att arbeta heltid och studera på deltid. I en enkät som genomförde med lärare som deltar i Lärarlyftet II framkom att 75procent inte har fått nedsättning i tjänst för deltagande i satsningen (villkor-for-larare-som-gar-lararlyftet/). 65Förordning (2007:222) om statsbidrag för fortbildning av lärare samt fritidspedagoger och motsvarande. Från riktar sig lärarlyftet dock endast till lärare, som en konse- kvens av att en fritidspedagogexamen från och med det datumet är behörighetsgivande. 66Förordning om statsbidrag för fortbildning av lärare samt fritidspedagoger och motsva- rande. 67Förordning (2016:400) om statsbidrag för personalförstärkning inom elevhälsan och när det gäller specialpedagogiska insatser och för fortbildning när det gäller sådana insatser. Modersmålslärare och studiehandledare på modersmål i … 5.4Andra utbildningar för modersmålslärare och studiehandledare I föregående avsnitt redogjorde utredningen för de utbildningar och satsningar som helt eller delvis kan leda till lärarlegitimation och/ eller behörighet att undervisa i ämnet modersmål. I detta avsnitt presenteras några pågående satsningar och utbildningar som främst syftar till att erbjuda kompetensutveckling och vidareutbildning till både modersmålslärare och studiehandledare. Utredningen fokuse- rar i detta avsnitt dels på de satsningar som samordnas av och genomförts av universitet och högskolor, dels på reguljära kurser vid landets universitet och högskolor. Utöver dessa statliga satsningar har ett antal lokala och regionala fortbildningsprogram genomförts runt om i landet för att bättre kunna täcka behovet av utbildning för modersmålslärare och studie- handledare. Så anordnas exempelvis kursen Studiehandledning on- line i Kronoborg och BIU Online i . Det finns också regioner eller kommuner som startat samarbeten med Arbetsför- medlingen och universitet och högskolor eller utbildningsföretag där de utbildar nyanlända vuxna . I utbild- ningen ingår teori och praktik. De allra flesta deltagare har flykting- bakgrund och många har varit lärare eller har en akademisk examen. Ett regionalt samarbete som inletts för att utbilda studiehand- ledare pågår i län där , Arbetsförmed- lingen och kommunerna i regionen i tre omgångar ska utbilda 80 studiehandledare. De som deltar har en akademisk bakgrund och har uppnått godkänd nivå i svenska för invandrare (sfi).68 Regeringen gav i uppdrag att ta fram ett nationellt skolutvecklingsprogram bestående av olika kompetens- utvecklings- och stödinsatser riktade till huvudmän och skolor.69 Med hjälp av insatserna i skolutvecklingsprogrammen kan huvud- män och skolor utveckla undervisningen och den pedagogiska verk- samheten. Budgeten för programmen var och . Modersmålslärare och studiehandledare på modersmål i … till satsningen var enligt regeringen att det finns omfattande behov av personalens kompetensutveckling i syfte att bland annat öka likvärdigheten, förbättra villkoren för elevernas kunskapsutveckling och resultat samt förebygga kränkande behandling i skolan. Inom programmet Styrning och ledning återfinns den behörig- hetsgivande utbildningen Lärarlyftet II, vilket utredningen redo- gjort för i föregående avsnitt. För denna utrednings vidkommande kan särskilt skolutvecklings- programmet Nyanlända och flerspråkiga barns och elevers lärande uppmärksammas. Inom programmet erbjuder tolv insatser för att skapa bättre villkor för nyanlända elever att utvecklas så långt som möjligt i relation till skolans mål. Flerspråkighet och interkul- turalitet i förskolan, introduktionskurs i svenska som andraspråk, stöd för kartläggning och stöd till lokala samordnare är några insat- ser. Det som dock är mest relevant för utredningen är insatserna Ut- bildning om att studiehandleda på modersmål samt Utbildning om att undervisa i modersmål. Utbildning om att undervisa i modersmål Insatsen Utbildning om att undervisa i modersmål består av en högskolekurs om 7,5 högskolepoäng som erbjuds i samverkan med 11universitet och högskolor. Studenterna kan välja att delta i utbild- ningen för intyg eller för högskolepoäng. Berättigad till deltagande är den som är anställd som modersmålslärare. Förkunskapskrav är kunskaper i svenska eller svenska som andraspråk på gymnasienivå. Kursen kan läsas på distans eller på lärosätet, beroende på hur respektive lärosäte anordnar sin utbildning. Utbildningen syftar bl.a. till att stärka lärarens förmåga att erbjuda flerspråkiga och nyanlända elever modersmålsundervisning av hög och kvalitet för att förbättra deras förutsättningar för goda kunskapsresultat. Utbildning om att studiehandleda på modersmål Inom ramen för programmet Nyanlända och flerspråkiga barns och elevers lärande erbjuds också utbildning om att studiehandleda på modersmål för verksamma studiehandledare. Modersmålslärare och studiehandledare på modersmål i … 7,5 högskolepoäng och ges även den vid 11 universitet och högsko- lor. Även här kan deltagarna välja att läsa antingen mot högskole- poäng eller mot intyg. Kursen ges på kvartsfart (av hel- tid) och flertalet universitet och högskolor har full beläggning, vilket vittnar om det stora behovet av kompetensutvecklande kurser för studiehandledare. Universitet och högskolor anordnar kursen som en blandning av distansstudier och campusträffar. 5.4.2Kurser för modersmålslärare och studiehandledare vid universitet och högskolor Det finns en rad olika kurser vid landets universitet och högskolor som riktar sig till modersmålslärare, antingen specialiserade mot olika språk eller allmänt mot didaktik för modersmålslärare. Av UHR:s antagningsstatistik går att utläsa att många av dessa kurser är relativt populära. Variationen av kurser visar även att universitet och lärosäten har potential att framgent kunna erbjuda behörighets- givande kurser i ämnet modersmål. erbjuder kursen Att undervisa i modersmål – i klassrummet och på distans (7,5 högskolepoäng) med 48 förstahandssökande (144 totalt). hade samma kurs 40 förstahandssökande (90 totalt). Vidare erbjuder en rad kurser i kurdiska, sydkurdiska (sorani), albanska, bosniska/kroatiska/serbiska, polska, persiska, pashto (språket talas av den dominerande etniska gruppen i och stora delar av ), hindi och balochiska (talas i och ). Alla riktar sig inte nödvändigtvis till modersmålslärare, men dessa kurser visar att det uppenbarligen finns vetenskaplig kompetens i att anordna och genomföra kurser som har med de stora modersmålen i svensk skola att göra.70 erbjuder kursen Arabiska för modersmålslärare I: Kontrastiv belysning (7,5 högskolepoäng) med 29 förstahandssökande (55 totalt) samt Somaliska språket i ett kon- trastivt perspektiv (7,5 högskolepoäng) med 35 förstahandssökande (73 totalt). finns ytterligare tre kurser om 7,5 hög- skolepoäng med somaliska språket i centrum tillgängliga: Somaliska 70Det finns fristående kurser i de olika språken för nybörjare som Somaliska: Introduktions- kurs vid och Introduktionskurs i nordkurdiska vid . Modersmålslärare och studiehandledare på modersmål i … språkets struktur, Kontrastiv introduktion till somaliskan, Soma- liskan i den svenska skolan samt Arabiska för modersmålslärare : tvärkulturella uttrycksformer (7,5 högskolepoäng). erbjuder kursen Didaktik för modersmålslärare (7,5 högskolepoäng) med 23 förstahandssökande (74 totalt) samt en rad kurser i samiska. erbjuder kursen Specialpedagogiskt förhållningssätt i modersmålsundervisning (15 högskolepoäng) med 21 förstahandssökande (66 totalt). Även de föregående åren erbjöds en rad liknande kurser med ett ganska stort antal samtliga sökande och förstahandssökande. finns kursen Didaktisk- metodisk kurs för verksamma modersmålslärare (30 högskole- poäng) och Olika vägar till kunskap i modersmålsundervisningen (15 högskolepoäng). Kurser i finska för modersmålslärare (15 högskolepoäng och 30 högskolepoäng) som ges vid har dock endast enstaka eller inga sökande. Ett antal universitet och högskolor erbjuder även kurser i studie- handledning på modersmål. Vid kan man exempel- vis läsa kursen Studiehandledning och språket i ämnet modersmåls- undervisning (15 högskolepoäng, 24 förstahandssökande och 55 totalt ) som riktas till verksamma studiehandledare och modersmålslärare. Utöver ovan angivna exempel förekommer givetvis också många kurser i de språk som i skolan undervisas i moderna språk, till exem- pel franska, spanska och tyska samt ämnet engelska. Spanska och engelska är också bland de tio största modersmålen i svensk skola. 5.5Utredningens slutsatser och bedömningar Situationen gällande lärarförsörjningen till ämnet modersmål är minst sagt otillfredsställande. Antalet tjänstgörande modersmålslärare har ökat med 2 403 och antalet heltidstjänster med 1 299 . Sam- tidigt har antalet berättigade elever ökat med drygt 100 000 och antalet deltagande elever med cirka 41 500. Det finns ingenting som tyder på att behovet av fler modersmålslärare kommer att minska inom överskådlig framtid. utgör gruppen berättigade elever som inte deltar i modersmålsundervisning Modersmålslärare och studiehandledare på modersmål i … 115 000 elever. Utifrån beräkningen att det går 56 elever per heltids- tjänst, och att alla de berättigade eleverna begär undervisning i ämnet modersmål, skulle cirka 2 050 heltidstjänster, bara i , behöva inrättas. I praktiken innebär det cirka 3 800 deltidsanställda modersmålslärare, med nuvarande tjänstgöringsgrad om . Så länge modersmålsundervisningen är frivillig är det förstås osanno- likt att alla berättigade elever deltar. Som utredningen dock visar i kapitel 6 om elevernas deltagande i modersmålsundervisningen är det inte bara så att antalet berättigade elever ökar, utan också att andelen berättigade elever som faktiskt deltar i undervisningen har ökat 2012/13. Ökningen fram till är . I genomsnitt har av alla modersmålslärare i grundsko- lan pedagogisk högskoleutbildning, varav har lärarlegi- timation och behörighet i ämnet. Andelen med pedagogisk hög- skoleexamen har minskat , då majoriteten av de nyanställda saknar pedagogisk högskoleutbildning. Detta är en utmaning för såväl kvaliteten i undervisningen som för lärarnas ställ- ning på arbetsmarknaden. Modersmålslärare är under vissa villkor undantagna från kravet på legitimation och behörighet när det gäller möjligheten att få anställas tillsvidare, ansvara för undervisningen och självständigt sätta betyg. Anledningen till att dessa lärare undantagits från kravet på legitimation är inte för att det var onödigt i relation till arbets- uppgifternas komplexitet, utan för att det ansågs orimligt att ha en regel från vilken alltför många individuella undantag måste göras. Utredningen bedömer att undantaget har skapats som en (tillfällig) praktisk nödvändighet, som emellertid har kommit att permanentas då inga samlade satsningar på modersmålslärarnas kompetens- utveckling för att få legitimation och behörighet har före- tagits. Däremot förekommer enstaka högskolekurser vid lärosäten och enstaka satsningar samordnade av . Risken är dock att incitamenten till fortbildning är låga med nuvarande undantag. En av de oftast anförda kritiska perspektiven från modersmåls- lärarna själva är deras egen och ämnets status i skolan.71 Utredningen bedömer att en ambitionshöjning med avseende på modersmåls- lärarnas utbildning, att fler bereds reella möjligheter att skaffa sig legitimation och ämnesbehörighet, är nödvändig för att höja såväl 71Se kapitel 4 i betänkandet. Modersmålslärare och studiehandledare på modersmål i … lärarkategorins som ämnets status, vid sidan om att det också skulle höja kvaliteten i undervisningen och attrahera fler berättigade elever att delta i undervisningen. Studiehandledare på modersmål har ännu lägre andel pedagogiskt högskoleutbildade, . Studiehandledning är en tillfäl- lig stödinsats för elever som fortfarande inte behärskar det svenska (undervisnings)språket. Det är inget ämne, det finns inga kursplaner och det sätts inga betyg. Studiehandledare är inte lärare i strikt mening, utan tillhör vad /17 har betecknat som ”övrig pedagogisk personal”. Det finns inga formella krav på vilken pedagogisk kompetens en studiehandledare ska ha. Studiehandledning på modersmål är dock en av de viktigaste pedagogiska insatserna för de nyanlända eleverna72 och just de elever som har ankommit till efter ordinarie skolstart kan ha avsevärda svårigheter att uppnå kunskapskraven. En studiehand- ledning av hög kvalitet är följaktligen en fråga om likvärdighet för de nyanlända eleverna. Det framstår som nödvändigt att ett antal åtgärder behöver vidtas för att öka andelen behöriga lärare i ämnet modersmål. För det första genom att få fler studenter att välja läsa ämnet inom den reguljära lärarutbildningen. För det andra genom att se till att de obehöriga lärare som undervisar i ämnet genom kompetensutvecklings- insatser kan avlägga en behörighetsgivande examen och meddelas legitimation och behörighet i ämnet. Grundförutsättningen är för- stås att både lärarutbildningen och kompetensutvecklingsinsatserna anpassas till att öppna för fler sådana möjligheter. Den nuvarande reguljära lärarutbildningen präglas dock av betänk- liga utmaningar som begränsar studenter att välja ämnet modersmål i ett sammanhållet lärarprogram. Dels att ämnet endast finns i ämnes- lärarutbildningen, dels att det endast erbjuds i ett fåtal språk, dels av regeln om att läraren måste ha det aktuella språket som sitt modersmål. De olika kompetensutvecklingsinsatserna saknar tydligt fokus på just denna målgrupp. som kommer närmast handlar inte om modersmålslärarna explicit. 72Se kapitel 4 i betänkandet om tidigare forskning samt kapitel 9 om studiehandledning och studieresultat för vidare diskussion om studiehandledningens betydelse för elevernas lärande och kunskapsutveckling. Modersmålslärare och studiehandledare på modersmål i … I betänkandets kapitel 10 återkommer utredningen till några speci- fika rekommendationer i frågan om modersmålslärarnas och studie- handledarnas utbildning och kompetensutvecklingsinsatser. Utredningen har i direktivet bland annat getts i uppdrag att kartlägga tillgången till modersmålsundervisning i och motsva- rande skolformer samt såväl flickors som pojkars deltagande, inklu- sive i vilken utsträckning de påbörjar och fullföljer studierna. Utred- ningen har även givits i uppdrag att analysera vilka faktorer som even- tuellt påverkar deltagandet. I betänkandets kapitel 8 behandlas mer ingående frågan om i vilken utsträckning eleverna påbörjar och full- följer studierna i ämnet. I detta kapitel redogör utredningen för och analyserar följande aspekter: •elevernas tillgång till och deltagande i modersmålsundervisning i och motsvarande skolformer (grundsärskolan, spe- cialskolan och sameskolan) •uppdelat på flickor och pojkar •vilka faktorer som påverkar tillgång till och deltagande i ämnet modersmål 6.1Elevernas tillgång till och deltagande i modersmålsundervisning i och motsvarande skolformer1 Ämnet hemspråk bytte namn till modersmål . Ända har antalet berättigade och deltagande elever stadigt ökat. Andelen berättigade elever har mer än fördubblats mellan 1998 (11,av samtliga elever i ) och 2017 (27,1 pro- cent). Andelen deltagande elever har, å andra sidan, varit och rört sig i intervaller mellan (1999 och 2000) och (2017) av de berättigade. Andelen av alla elever i den svenska som deltar i modersmålsundervisning har ökat från år . /18 deltog sammanlagt 167 926 av 283 304 berättigade elever i moders- målsundervisning. Det kan konstateras att modersmålsämnet, trots sin undanskymda eller ”vid sidan av” position som uttrycker det2, är ett relativt stort och ständigt växande ämne. De tio största undervisningsspråken i /18, sett till antalet berättigade och deltagande elever, var arabiska, soma- liska, engelska, bosniska/kroatiska/serbiska, persiska, kurdiska, spanska, finska, albanska och polska. Två tredjedelar av samtliga berättigade och deltagande elever har modersmålsundervisning i något av dessa språk. Det i särklass största språket är arabiska. av samtliga elever i den svenska är berättigade till modersmålsundervisning i arabiska. Bland de tio största språken är deltagandefrekvensen störst i somaliska, nästan fyra av fem berättigade elever deltar i under- visningen. Därefter kommer arabiska med ett knappt 70 procentigt deltagande, följt av albanska, polska och persiska (delta- gande). Lägst andel deltagande elever av de största språken har finska (). 1Statistiska uppgifter i detta avsnitt kommer, om inget annat anges, från statistik. *Bosniska/Kroatiska/Serbiska. Som framgår av tabellen ovan redovisar under rubriken ”Övriga språk” ytterligare 151 modersmål under /18, med 90 912 berättigade och 44 845 deltagande elever.5 Några av dessa språk är relativt stora som turkiska, thai, tigrinja och ryska. 3 statistik om antalet elever berättigade till modersmålsundervisning bygger på skolornas rapportering som i sin tur bygger på vårdnadshavarnas uppgifter om att eleven even- tuellt har ett annat modersmål än svenska. Det innebär att det redovisade antalet berättigade inte omfattar varje elev som i praktiken är berättigad, utan enbart de elever som till skolan lämnat sådana uppgifter. Mot bakgrund av att cirka 283 000 elever rapporterades som berättigade /18 bedömer utredningen att den överväldigade majoriteten faktiskt berättigade ingår i den redovisade statistiken. 4Det totala antalet berättigade elever enligt denna tabell är 287 645 elever. redovisar i andra tabeller (t.ex. Tabell 8 A: Elever med undervisning i modersmål och svenska som andraspråk läsåren 2013/14–2017/18) att antalet elever berättigade till modersmåls- undervisning /18 är 283 304. Enligt har ologisk diskrepans mellan elevinsamlingen och modersmålsinsamlingen förekommit. Utredningen kommer att kon- sekvent använda uppgiften om 283 304 berättigade elever som den korrekta. Hur de 4 341 eleverna som utgör diskrepansen är fördelade mellan de redovisade språken har utredningen inga uppgifter om. 5Liknande uppgift finns även för de tidigare läsåren. Men det innebär inte att undervisningen anordnas i alla 151 språk. Enligt uppgifter till utredningen finns 43 modersmål med berättigade elever där ingen deltar.6 Därutöver finns ytterligare 32 språk med sammanlagt 126 deltagande elever i , men inga rapporterade lärare. Enligt SCB7 kan det röra sig om att huvud- män missar att rapportera in dessa språk då lärarna tjänstgör relativt få timmar. Det kan även vara så att dessa huvudmän lagt ut moders- målsundervisningen på entreprenad, varför de inte redovisas som personal i huvudmannens statistik. Intressant i sammanhanget, enligt SCB, är att undervisningsgrupperna i de flesta av dessa 32 språk bara har mellan en och fem elever.8 Det största ”lärarlösa” språket har 18 elever. Det innebär att vissa huvudmän tillhandahåller modersmålsundervisning även om det finns färre än fem berättigade elever i ett språk. En annan uppgift gör gällande att i 84 språk finns färre än 100 berättigade elever per språk i landet.9 Majoriteten av modersmålsberättigade och deltagande elever går i kommunala skolor. Däremot är andelen berättigade elever som deltar i undervisning högre i fristående än i kommunala skolor. /18 uppgick andelen deltagande elever i fristående sko- lor till av samtliga berättigade, till skillnad från de kom- munala skolorna där av de berättigade deltog i under- visningen. Från att tidigare i det närmaste varit identisk, har skillnaden i andelen berättigade av samtliga elever ökat mellan kommunala (27,berättigade av samt- liga elever) och fristående skolor (24,berättigade av samt- liga elever) under /18. 6.1.1Särskilt om elevernas tillgång till och deltagande i modersmålsundervisning i minoritetsspråk Antalet elever berättigade till modersmålsundervisning i något av de fem minoritetsspråken finska, jiddisch, meänkieli, chib och samiska var 13 435 /18. Antalet berättigade elever har ökat med 2 493 (eller ) /12. 6Utredningens korrespondens med (). 7Denna uppgift kommer ursprungligen från SCB enligt utredningens korrespondens med (). 8SCB redovisar dock inte vilka språk det rör sig samt hur många elever exakt deltar i under- visningen. stod för den största ökningen (1 100 elever), därefter chib (840), samiska (340) och meänkieli (308 elever). Antalet elever berättigade till modersmålsundervisning i jiddisch har varierat mel- lan under fem och som mest åtta elever. Den största procentuella ökningen har skett inom meänkieli (). (--) innebär att uppgifter om 1–4 elever är sekretessprickade i statistik för att undvika röjande av enskilda elever. ~innebär att antalet är avrundat för att individuella värden inte ska kunna lösas ut med hjälp av totalsumman. Gällande deltagandefrekvensen kan det konstateras att den har varierat mellan som lägst /14 och som mest /17 för samt- liga språk. /18 ligger deltagandefrekvensen på 44 pro- cent (5 925 elever i samtliga fem språk deltog i modersmålsunder- visning). Det finns förstås stora variationer mellan språken utifrån storleken på den berättigade elevpopulationen, från 9 474 elever i finska till sju i jiddisch. Det finns också vissa variationer inom språken.10 Den lägsta deltagandefrekvensen finns i meänkieli med 20 pro- cent, /18. Näst lägst deltagarfrekvens finns i chib . Men här har andelen deltagande elever ökat . Den högsta deltagarfrekvensen, om 10Vi ser stora variationer i populationen berättigade till modersmålsundervisning i meänkieli , upp till 350 elever från ett läsår till ett annat. Utredningen har inga uppgifter om vad det kan tänkas bero på. Enligt rör det sig främst om tre skolor i som har rapporterat ojämnt elevunderlag från läsår till läsår. Därför ska underlaget gällande just detta språk tolkas med försiktighet. viundantar jiddisch som har en liten population där en elevs del- tagande kan innebära stora procentuella förändringar, finns i samis- ka . Det är viktigt att lyfta fram att deltagande- frekvensen i samiska har ökat rejält under /18, från att legat runt 50 procent.11 Finska ligger på . Men det rör sig om i sammanhanget stort antal elever som inte deltar, 5 076. Andelen deltagande i rela- tion till berättigade elever har i finska mer eller mindre varit kon- stant, . Modersmålsundervisning i samiska sker enligt den kursplan som gäl- ler för ämnet samiska i sameskolan.12 Samiska ingår som ett ämne i sameskolan och är obligatoriskt för eleverna att delta i, varför an- delen deltagande elever är och har varit 100 procent.13 Färre än fem elever deltar i modersmålsundervisning i meänkieli inom ramen för ämnet modersmål i sameskolan.