sou · H7B366 · 2019-12-18 00:00:00 — Vid ett möte betonade den finländska sidan att det skulle vara enklare med ett gemensamt internationellt avrinningsdistrikt: It was pointed out that the Swedish national authority does not see the benefit in separating district as its own area, adjustments can be made by other means. The delineation would require the revision of the environmental code, which might be difficult. From the Finnish side, especially regarding planning for , it would be easier if there were a common international district. 28Havs- och vattenmyndigheten (2014). 29Meeting related to Basin management. pointed out, that with a compromise was found where separate documents are prepared for the international district.30 Vid nästkommande möte kom deltagarna fram till att det inte finns något behov av att särskilja den svenska delen av avrinningsområde som ett eget internationellt avrinnings- distrikt. Det konstaterades att den gemensamma planen för gräns- överskridande vattenförvaltning 2016–2021 är möjlig att genomföra inom ramen för existerande lagstiftning.31 Gemensam plan för gränsöverskridande vattenförvaltning , NTM-centralen i och Finsk- svenska gränsälvskommissionen tog 2016 fram en gemensam plan för gränsöverskridande vattenförvaltning.32 Planen utgör en samman- fattande och jämförande bilaga till de nationella vattenförvaltnings- planerna för internationella vattendistrikt. I planen sammanfattas miljötillståndet och åtgärdsbehov inom internationella avrinningsdistrikt. I planen pekas även färdriktningen för den fortsatta förvaltningen av det för och gemen- samma vattendistriktet. I planen konstateras att det inte har varit möjligt att ta fram en gemensam förvaltningsplan för internationella vatten- distrikt under samrådet under den första och andra förvaltnings- cykeln. Detta på grund av alltför stora olikheter i fråga om orga- nisation och metodik samt skillnader mellan tidsramar och andra nationella riktlinjer. Planen innehåller en beskrivning av de utma- ningar och nödvändiga insatser som behövs för att förbättra sam- ordningen i nästa förvaltningscykel. 30Minutes from meeting related to Basin management. 31Action plan for – meeting in . 32Länsstyrelsen , närings-, trafik- och miljöcentral och Finsk-svenska gränskommissionen (2016). Den norska delen av avrinningsområde I har /Tornionjoki pekats ut som ett internatio- nellt avrinningsdistrikt (internasjonal vannregion) som på norsk sida av gränsen omfattar mindre områden med avrinning till . Troms fylkeskommun är regional vattenmyndighet.33 Troms fylkeskommun har i sin förvaltningsplan identifierat föl- jande gränsöverskridande vattendrag mellan och : Gor- zejávri innløpselv, Riksojohka, Riksojohka bekkefelt, Skadjajohka, Skadjajohka bekkefelt, Rokkastatjohka, Rokkastatjohka bekkefelt, i Isdalen och i Isdalen bekkefelt. Gränsöverskridande vatten- drag mellan och : Somájávri bekkefelt, uten navn, Cierte bekkefelt, Bossojohka, Bossojohka bekkefelt, fra Nippan- járgajávri och fra Nippanjárgajávri bekkefelt. Gränsöverskrid- ande insjöar mellan Troms och dels , dels : Somajavri, Vatn oppstrøms Gorzejavri, Gorzejavri och Isdalen Vatn. Samarbetet med i avrinningsområde Troms fylkeskommun har i sin förvaltningsplan framfört att det finns en del utmaningar med att arbeta med gränsöverskridande vattendrag: Utfordringene med grensekryssende vassdrag mellom Vannregion og /Tornionjoen er bl.a. at oppløsningen i den svenske miljø- databasen er lavere enn den norske vann-nett.no. medfører at noen mindre grensekryssende vassdrag forsvinner på svensk side og inngår derfor ikke i deres klassifisering.34 När det gäller det norsk-svenska samarbetet lyfter Troms fylkes- kommun fram att det är ett krav från svensk sida att vattenföre- komster ska karaktäriseras med referenser till resultat från grundliga undersökningar i enskilda vattenförekomster som är representativa för området. I används resultat från Abiskojaure, vilket medför att alla vattenförekomster i gränstrakterna har förhöjda värden av kvicksilver. Från norsk sida saknar man undersökningar 33Forskrift om for vannforvaltningen (FOR-2006-12-15-1446). 34Troms fylkeskommune/Romssa fylkkasuohkan (2016). men deltar i ett gemensamt Interregprojekt för att kartlägga kvick- silver och bromerande flamskyddsmedel i insjöar på norsk sida. Troms fylkeskommun lyfter vidare fram att och lägger olika vikt på betydelsen av främmande arter i gränsvattenföre- komsterna. Som exempel kan nämnas att i Troms avrinningsdistrikt anser man att spridningen av parasiten Gyrodactylus salaris är mycket viktig att hantera och vidta åtgärder emot, medan man på svensk sida inte räknar denna parasit som ett miljöproblem för laxen. I förvalt- ningsplanen anges att man i är på väg att lyckas bekämpa denna parasit och att man inte vill att den ska komma från där den finns naturligt. Troms fylkeskommun lyfter i sin förvaltningsplan fram vikten av en gemensam linje i vattenförvaltningen och beskriver hur vatten- myndigheterna på ömse sida om gränsen har enats om hur man ska klassificera vattendragen: Fordi vi bør ha en felles linje for forvaltningen over landegrensene har Vannregion valgt å følge samme linje som vannregion for karakterisering av risiko og begrunnelse for kjemisk tilstand for grensevannforekomstene . innebærer kun de vassdragene som faktisk krysser landegrensen og gjelder både for de vannforekomster som har nedstrøms, og de vannforekomster som har oppstrøms. For disse grensevannforekomstene er vann- regionmyndighetene på norsk og svensk side blitt enig om følgende: Økologisk tilstand blir «Svært god» (dersom man ikke har data som sier noe annet). Kjemisk tilstand forblir udefinert på norsk side på grunn av manglende målinger i den aktuelle vannforekomsten. Påvirkninger: Foru- rensing (Langtransportert forurensinger) og Tungmetaller (basert på undersøkelser på svensk side). Risikovurdering: Samtlige vassdrag i grenseområdet mot settes ”i risiko” for ikke å oppnå miljømål på grunn av kjemisk tilstand. Vurderingsgrunn: Svenske målinger av kje- misk tilstand tilsier at en ikke vil oppnå god kjemisk tilstand innen 2021.35 Samarbetet med i avrinningsområde När det gäller det norsk-finska samarbetet uppges att Troms avrin- ningsdistrikt har haft möten med finländska vattenmyndigheter. På samma sätt som gäller för samarbetet med uppger Troms fylkeskommun att det finns en rad skillnader i klassificeringsmeto- der mellan och . När det gäller laxparasiten Gyrodac- tulus salaris har man dock samma syn. 35Troms fylkeskommune/Romssa fylkkasuohkan (2016). Det finns sju avrinningsdistrikt/vannregioner med vattenförekomster som korsar mellan och : mellan och följer till stor del toppen av fjällkedjan, och därmed vattendelaren. De flesta gränsöverskridande vattenområdena har eller mer av sin areal i det land som ligger nedströms gränsen. Detta är en skillnad mot många stora vattendistrikt på kontinenten, där stora delar av olika länder kan ligga inom samma vattendistrikt. Vid sammanträden med vattendelegationen för , och vattendistrikt har en representant från den eller de myndigheter i som har motsvarande uppgifter i de internationella avrinningsområden som omfattas av distriktet närvaro- och yttranderätt.36 Det finns 33 avrinningsområden som är gemensamma för och . Merparten av de 33 gränsöverskridande avrinnings- områdena har av sin areal i det uppströms be- lägna landet: –i 14 avrinningsområden rinner vatten från till . Områden med största ytan och andelen i är (16 pro- cent) och (). 3612 § förordningen (2017:872) om vattendelegationer. –i 19 avrinningsområden rinner vatten från till . Områden med största ytan och andelen i är vatten- drag i Glomma () och /Vefsna ().37 Av 117 huvudavrinningsområden ingår det fyra svenska huvudavrinningsområden som har avrinning till (113 Glomma, 114 /, 115 /Vefsna och 116 ). I underlagen från anges de i vissa fall som delar av det som betecknas som ”övriga områden”. Samarbete på central nivå mellan och möttes de norska och svenska miljödepartementen och enades om en enklast möjlig förvaltning av de gemensamma gräns- vattnen. Ett nytt möte om gränsvattnen hölls 2008 med represen- tanter från tre nivåer i – , Naturvårds- verket och vattenvårdsdirektörer – och motsvarande representanter från . Vid mötet konstaterades att det enligt respektive natio- nell lagstiftning är olika reglering av gränsvattenförekomster i de båda länderna. Mötesdeltagarna ansåg att det var önskvärt att enas om kartläggning, statusklassning m.m., men att det var bättre att fokusera det operativa samarbetet på enskilda gränsöverskridande avrinningsområden och inte ha gemensamma planer m.m. för hela de internationella vattendistrikten. blev informellt informerad om detta av de svenska och norska vattenvårdsdirek- törerna på ett europeiskt vattendirektörmöte . Vid ett möte fattades beslut om att rapportera sammanlagt nio internationella vattendistrikt med gränsöverskridande vatten- förekomster. Vid möten diskuterades ett nytt förslag till arbets- sätt och därefter hölls 2012 en gemensam workshop för berörda vattenmyndigheter m.m. i och . Därefter togs det 2012 fram en strategi för samarbetet mellan och . Syftet med denna var att lägga grunden för en samordnad vattenförvaltning för de avrinningsområden som korsar gränsen mellan och och som därför utgör interna- 37Gränsvatten – och . Strategi för internationellt samarbete. avrinningsområden.38 Strategin för gränsvattenförekomster bygger på följande steg: •Huvudprincipen är att arbetet med vattenförvaltning i och så långt som möjligt organiseras efter gränserna för avrinningsområden i stället för längs med . •Avgränsningar mellan de båda ländernas förvaltningsroller kom- mer att göras efter huvudavrinningsområde, delavrinningsområde eller , beroende på vilken del av vattenförvaltningen som berörs. •En utgångspunkt för rollfördelningen bör vara att det så långt som möjligt är det nedströms liggande landets principer för kart- läggning och analys som tillämpas, dvs. principerna från det landet som de gränsöverskridande vattenförekomsterna rinner till. I strategin konstateras att respektive lands behöriga myndigheter bara kan besluta om förvaltningsplaner, åtgärdsprogram, övervak- ningsprogram samt miljökvalitetsnormer (miljømål) inom det egna landets gränser. Det betyder att formella beslut som rör de delar av distrikten som ligger i det andra landet, behöver fattas av det landets myndigheter. I dessa delar krävs det alltså en nära samverkan mellan de behöriga myndigheterna i respektive avrinningsdistrikt. I strategin konstateras att de svenska bestämmelserna om vatten- distriktens avgränsning inte stämmer överens med bestämmelserna i ramdirektivet för vatten om att distrikten ska avgränsas efter av- rinningsområdens gränser (se nedan). Distriktsgränserna överens- stämmer inte heller med hur de norska avrinningsdistrikten har av- gränsats. Vid gränsen mot har de svenska vattendistrikten i stället avgränsats längs med . En förutsättning för att strategin ska kunna genomföras är att de svenska bestämmelserna ändras i denna del, så att de svenska vattendistrikten får avgränsningar som svarar mot de norska vannregionerna. I strategin konstateras att detta också är nödvändigt för att den svenska lagstiftningen ska stämma överens med de principer för distriktsindelning som framgår av vattendirektivet. I strategin lämnas förslag på hur de olika arbetsuppgifterna i för- valtningscykeln bör fördelas mellan länderna. Det handlar dels om 38Gränsvatten – och . Strategi för internationellt samarbete. det praktiska utförandet av olika vattenförvaltningsmoment – såsom typning, karakterisering, statusklassificering, riskbedömning och övervakning av vattenförekomster, dels om utarbetande och utform- ning av de administrativa verktygen inom vattenförvaltningen – arbets- program, översikt av väsentliga frågor, förvaltningsplan, åtgärds- program, miljökvalitetsnormer och övervakningsprogram. I strategin konstateras att de flesta av områdena har obetydlig antropogen på- verkan och kan därför antas ha god eller hög vattenstatus. Över- vakning och åtgärdsprogram kommer därför inte att vara aktuellt för en stor del av de gränsöverskridande avrinningsområdena.39 Det norska miljödirektoratet menar att samarbetet mellan och har förbättrats och att strategin gör det lättare att förvalta vattenmiljöer som går på tvärs över . Miljö- direktoratet betonar att strategin är ett resultat av ett gott samarbete: Strategien er et resultat av et lengre samarbeid mellom det norske og svenske miljømyndigheter. Regionale myndigheter med ansvar for arbeidet med vannforvaltningsplaner og vannmiljø har også deltatt i arbeidsmøter under veis for å få strategien på plass.40 Enligt uppgift arbetar de svenska vattenmyndigheterna fortfarande utifrån den överenskomna strategin och utgår från den i kontakter med norska kolleger. Vattenmyndigheterna har ännu inte diskuterat med de norska vattenmyndigheterna om det finns anledning att se över eller ändra i strategin mot bakgrund av samarbetsavtal mellan det norska miljödirektoratet och Havs- och vattenmyndig- heten (se nedan). ingick det norska miljödirektoratet och svenska Havs- och vattenmyndigheten ett avtal om samarbete i genom- förandet av ramdirektivet för vatten. Avtalet ska bidra till att ge bättre resultat och ett mer effektivt resursutnyttjande för de båda länderna genom att utnyttja synergier i de två myndigheternas arbete. En av bakgrunderna till avtalet är samarbetet i förvaltningen 39Gränsvatten – och . Strategi för internationellt samarbete. 40www.miljodirektoratet.no/no/Nyheter/Nyheter/Nyhetsarkiv/2012/12/Vannsamarbeid- bryter-grenser/ (avläst ). av de vattendrag som korsar riksgränsen.41 Havs- och vattenmyndig- heten anger vidare bland annat följande bakgrund till avtalet: Vi har likartade naturtyper, arter, och därför också liknande utmaningar. Vi behöver samma kunskapsunderlag och förvaltningsverktyg för att säkra en god och effektiv vattenförvaltning. Samarbetet mellan de två myndigheterna ger oss tillgång till mer resurser, mer omfattande kun- skapsunderlag och erfarenheter samt bredare expertis så att länderna kan utnyttja varandras styrkor.42 är treårigt och innefattar tre prioriterade områden –2020: •Hållbar vattenkraft och hydromorfologi: Båda länderna har en betydande vattenkraftsproduktion, och vattenkraftsindustrin arbe- tar över nationsgränsen och är viktig för båda länderna och den gemensamma nordiska energimarknaden. Målet är att utveckla en gemensam förståelse för hållbar vattenkraft baserat på god praxis, få så gemensam tolkning och förvaltningspraxis som möjligt av kraftigt modifierade vatten, god ekologisk potential och mindre stränga krav samt att utveckla god praxis för åtgärder i reglerade vattendrag. •Miljöövervakning och kartläggning: Länderna har många likartade vattentyper, vilket ger möjlighet att utnyttja ett större gemen- samt data- och referensunderlag. Målet är att få ett så harmo- niserat genomförande av vattendirektivet som möjligt och en effektiv användning av resurser i form av referensstationer, data och expertis. •Övrigt löpande samarbete: Samarbeten som redan pågår kommer att fortsätta för att ge bättre resultat och effektivare nyttjande av resurser. Det gäller till exempel: gränsöverskridande avrinnings- områden, försurning och kalkning, samordning av europeiskt arbete där länderna har gemensamma intressen, särskilt i samband med granskning och översyn av vattendirektivet, övervakning av , havsmiljöförvaltning, marint skräp och vattenförvalt- ning inom internationellt bistånd.43 41www.vannportalen.no/nyheter/2018/jan-mars/samarbeid-med-sverige-for-bedre- vannforvaltning/ (avläst ). 42www.havochvatten.se/hav/samordning--fakta/internationellt-arbete/internationellt- samarbete/sverige-och-norge-om-vattenforvaltning.html (avläst ). 43www.havochvatten.se/hav/samordning--fakta/internationellt-arbete/internationellt- samarbete/sverige-och-norge-om-vattenforvaltning.html (avläst ). Enligt uppgift från vattenmyndigheterna kom detta avtal som en överraskning för vattenmyndigheterna som inte var medvetna om att det pågick en dialog mellan norska och svenska myndigheter på central nivå och att en sådan överenskommelse skulle tecknas. Vattenmyndigheterna uppger att de inte har fått någon information eller några uppdrag som är kopplade till det samarbete som tas upp i avtalet. Vattenmyndigheterna uppger att de inte vet vad samarbets- avtalet förväntas leda till rent konkret för vattenförvaltningen. Vidare kan nämnas att enligt beslutet om bidrag till de svenska vattenmyndigheterna från anslaget 1:11 skulle deras arbete med att bland annat förstärka internationella vattendistrikt prioriteras. Av Havs- och vattenmyndighetens återrapportering framgår att vattenmyndigheten i vattendistrikt har förstärkt samarbetet med . Vidare har vattenmyndigheten i vattendistrikt påbörjat en dialog med den norska vatten- myndigheten för Tröndelags avrinningsdistrikt om en utökad sam- verkan mellan myndigheterna i gränsvattenfrågor. Vattenmyndig- heten har tagit fram en samverkansstrategi för Botten- havets vattendistrikt i nära samarbete med beredningssekretariaten vid länsstyrelserna i distriktet. Svensk-norsk samverkan i ingår i det ovan beskrivna Nordkalottensamarbetet. Exempel på samarbete mellan och Samarbete om gränsvattnen mellan och Tröndelag Både Tröndelags avrinningsdistrikt i och vatten- distrikt i innefattar avrinningsområden som rinner över riks- gränsen. Detta kräver samordning om förvaltningen av dessa s.k. gränsvattenförekomster. För att säkerställa en samordnad vattenförvaltning har sam- arbetet mellan de två länderna handlat om jämförelser och försök till harmonisering av indelning, typindelning, karakterisering, riskbedömning och klassificering. Det pågår också en dialog med syfte att samordna miljökvalitetsnormer (miljømål), åtgärdsprogram och övervakningsprogram. I är det vannregionmyndigheterna och de regionala vattenutskotten som tar fram förslag till miljömål för de 30 000 vattenförekomsterna, som sedan godkänns av fylkes- tingen, och Klimat- och beslutar därefter om de ska godkännas. Utgångspunkt är de miljömål som följer av ram- direktivet och som har implementerats i den norska vattenföre- skriften En utgångspunkt för samarbetet är att det så långt som möjligt är det nedströms liggande landets förvaltning som ska tillämpas. För vatten som rinner mot gäller därmed norska vattenförvalt- ningsprinciper och för vatten som rinner mot gäller svenska vattenförvaltningsprinciper. Från dessa principer kan det enligt i vattendistrikt göras avsteg som i så fall ska motiveras och dokumenteras.44 betonar att svenska myndigheter bara kan besluta om förvaltning av det vatten som finns inom svenskt terri- torium. De delar som finns inom norskt territorium ska beslutas av norska myndigheter. Under förvaltningscykeln 2009–2015 hölls ett antal möten mellan och . träffades representanter i för att gemensamt arbeta fram en strategi för gränsvatten- arbetet. Ett första moment i utförande av praktiskt och tekniskt samarbete var en gemensam workshop i för berörda vattenmyndigheter och länsstyrelser tillsammans med de norska regionala vattenmyndigheterna och fylkesmännen. Därefter har ett antal möten anordnats för att arbeta fram en strategi med principer och tillvägagångssätt för statusklassificering samt gemensamt upp- lägg för förvaltningsplan och åtgärdsprogram för områden som delas mellan länderna. I förvaltningsplanen för vatten- distrikt betonas att man har eftersträvat en enhetlig klassning i vatten- förekomsterna som korsar . menar att samarbete mellan länsstyrelserna och fylkesmännen har gett en god utgångspunkt för jämförbar klassificering av ekologisk status. Det finns en del grundläggande skillnader i hur indelningen av vattenförekomsterna har sett ut i och i . Vidare kon- stateras i förvaltningsplanen att och lägger olika vikt 44Avsteg från denna princip redovisas och motiveras i respektive lands databas för bedöm- ningar, dvs. VISS i och Vann-Nett i . vid åtgärdsarbete gällande främmande arter och försurning vid gräns- vattenförekomsterna. Tröndelag är ett avrinningsdistrikt (vannregion) i mellersta som består av 14 avrinningsområden (vannområder) som i sin tur består av ett eller flera delavrinningsområden med tillhörande grund- vatten och kustvatten. För fem av avrinningsområdena i inlandet fungerar de stora älvarna som gemensamma nämnare, medan kust- linjen och den inre delen av fungerar som länk för de övriga. Två av avrinningsområdena i Tröndelag är gränsvattenområden mot som ingår i svenska vattendistrikt. Dessa får egna förvalt- ningsplaner i linje med ett avtal med . Den regionala vattenmyn- digheten i Tröndelag har också ansvar för delar av avrinningsområden som har sina utlopp i . Detta gäller de delar av vattendistrikt som ligger i Norge.45 I förvaltningsplanen för Trönde- lag beskrivs det internationella avrinningsområdet och samarbetet med på följande sätt: Deler av vannregion har avrenning til og Indals- älven delområder i vattendistrikt i . Motsatt renner vann fra til Neavassdraget, Stjørdalsvassdraget, Inn-Trøndelag og Namsen vannområder. Lenger sør starter sin ferd østover mot , og det er enighet med Hedmark fylkeskommune om at vannregion inkluderer de norske vannforekomstene som inngår i delområde i denne planen. Planen er tatt ut som selv- stendig dokument. For disse områdene er det utarbeidet en internasjo- nal grensevassdragsstrategi mellom og . Denne definerer at det er mottakerlandets forvaltningsprinsipper som skal legges til grunn for planleggingen, og at der det oppstår motstridende interesser skal også mottakerlandets regelverk være retningsgivende. Dog stanser all myndighetsutøvelse ved grensen 46 45www.vannportalen.no/vannregioner/trondelag/mer-om-vannregion-trondelag/ (avläst ). 46Vannregion (2015). vattendistrikt innefattar avrinningsområden som rinner över gränsen till , och där omfattas delar av fyra fylken; Nord- land, Nord-Tröndelag, Sör-Tröndelag och Hedmark. vattendistrikt gränsar till tre norska avrinningsdistrikt: Tröndelag och mindre delar av Glomma och Nordland. De gränsöverskridande vattenförekomsterna som återfinns inom gränsvattenområde mot tas upp som ett eget åtgärdsområde i förvaltningsplanen för vattendistrikt. I internationella gränsvattenområden finns 52 sjöar och 73 vattendrag. har ansvaret för samord- ningen med Nordland och vattendistrikt med Glomma. En orsak till denna fördelning är att förenkla arbetet med gräns- överskridande samordning då vattendistrikt endast till liten del gränsar till dessa distrikt. Vattenmyndigheterna har också före- slagit förändringar i vattenförvaltningsförordningen när det gäller deras geografiska ansvarsområden, för att åstadkomma en anpass- ning till detta förhållande, till grundprinciperna för vattendistriktens indelning enligt ramdirektivet för vatten och till den motsvarande norska regleringen.47 Följande fyra huvudavrinningsområden i vatten- distrikt berörs:48 –SE114/115 Stjørdalsvassdraget/och Verdalsvass- draget/, Åre kommun i –SE114 , och kommuner i och Tydal i –SE113 Glomma, och kommuner i och Tydal i –SE115 , och kommuner i Väster- bottens län och Hattfjelldal i . 47PM om behovet av ny vattendistriktsindelning vid gränsen mot , Vattenmyndig- heterna, (med tillhörande bilagor) 48Vefsna (115) ingår i Vojmån och åtgärdsområde. vattendistrikt ansvarar för den del av (108) som ligger i vattendistrikt. Källa: (2016): Förvaltningsplan 2016–2021 vattendistrikt. Bilaga 6 Samarbete över gränserna. Samarbete om gränsvattnen mellan och Glomma vattendistrikt omfattar delar av Glomma och Trysil- älven i . De gränsvattenförekomster som det handlar om är , /och kustvattnen. vattendistrikt har –2015 delta- git vid flera separata möten med Glomma avrinningsdistrikt om och kustvattnen samt med fylkeskommun om /. Det har också varit till exempel möten med olika aktörer om statusklassningen i både Rønskaog och Moro- kulien, och i har haft ett antal möten med tjänstemän från Glomma avrinningsdistrikt –2015.49