sou · H7B365 · 2019-12-16 00:00:00 — Det innebär att närmare hälften av den totala sysselsättningsökningen sker i kom- munfinansierade verksamheter. , då behoven i kommun- sektorn ökar särskilt snabbt, motsvarar den kommunfinansierade sysselsättningsökningen nära två tredjedelar av den totala syssel- sättningsökningen. Det är en mycket stor andel i ett historiskt perspektiv. –2018 stod kommunalt finansierade välfärds- tjänster för av sysselsättningsökningen. Källor: och egna beräkningar. Av tabell 7.2 framgår hur denna sysselsättningsökning fördelas mellan olika verksamhetsområden. Det växande antalet barn och unga väntas leda till ökade personalbehov inom förskola och utbild- ning medan det kraftigt växande antalet äldre leder till än större personalbehov inom sjukvård och äldreomsorg. Källor: och egna beräkningar. angav av arbetsgivare inom regioner (fram till kallade landsting) och inom kommuner att de upplevde brist på arbetskraft i Arbetsförmedlingens enkät. Motsvarande bristtal inom näringslivet och staten uppgick till . Bland de kommunala arbetsgivare som upplever arbets- kraftsbrist uppger en stor andel, upp till två tredjedelar inom region- erna, att de misslyckats med att rekrytera efterfrågad kompetens. skiljer sig bristtalen mellan olika verksamhetsområden. Regionerna har haft högre bristtal än kommu- nerna, men har rekryteringsproblemen ökat även för kommunerna. Ökningen gäller för såväl skola och barnomsorg som den vård och omsorg som kommuner ansvarar för.146 Personalförsörjning blir en stor utmaning i samtliga regioner De demografiska förändringarna innebär en stor utmaning inom samtliga regiontyper, men på olika sätt. Om personaltätheten i verksamheten ska hållas , som den demografiskt drivna efterfrågan ska mötas, behöver antalet kommunalt sysselsatta i storstadsregionerna öka med drygt 110 000 personer 2020–2035 (se tabell 7.3). Det motsvarar en ökning med . väntas det totala antalet sysselsatta 20–69 år 146Se även bilaga 1 om den makroekonomiska utvecklingen för en diskussion av framtida brist på arbetskraft inom verksamhet. öka i storstadsregionerna. Det innebär att nästan 1/3 av sysselsättningsökningen sker i verksamhet. I mycket avlägset belägna landsbygdsregioner antas behovet av kommunalt sysselsatta däremot att minska (runt 200 personer) 2020–2035. Det sker bl.a. på grund av en vikande befolkning. Men antas antalet sysselsatta totalt sett minska med (närmare 3 000 personer) i denna regiontyp. Utmaningen är därmed att hålla kvar sysselsatta trots att den totala syssel- sättningen och antalet i arbetsför ålder minskar. I de övriga lands- bygdsregionerna och avlägset belägna täta regioner är utmaningen att öka antalet kommunalt sysselsatta som antalet syssel- satta antas minska eller är oförändrat. Sammantaget väntas kommu- nalt sysselsatta öka som andel av befolkningen inom samtliga regiontyper, men största ökningen antas ske i avlägset och mycket avlägset belägna landsbygdsregioner (se figur 7.17). I mycket av- lägset belägna landsbygdsregioner antas andelen kommunalt syssel- satta uppgå till av den arbetsföra befolkningen 2035, medan den uppgår till i storstadsregionerna. Anm.: Antal är avrundat till närmsta hundratal, vilket innebär att summan kan avvika från riket. Kommunalt sysselsatta inkluderar inte kommunalt finansierad sysselsättning inom näringslivet. Källor: RAPS/, och egna beräkningar. Täta regioner nära en stad Täta regioner avlägset belägna Landsbygdsregioner nära en stad Landsbygdsregioner mycket avlägset belägna Källor: RAPS/, och egna beräkningar. Hur ska den ökande arbetskraftsbristen mötas? En ökad genomsnittlig pensionsålder, ökad sysselsättning bland utrikes födda och ökad arbetskraftsinvandring kan minska den för- väntade arbetskraftsbristen något. Det är dock sannolikt att dagens personaltäthet i kommunfinansierad verksamhet inte kommer att kunna bibehållas till 2035. Analysen tyder på att personalbristen kan komma att öka i samtliga regioner, men bli störst i landsbygds- regionerna. Det kan innebära att det blir svårare att tillhandahålla välfärdstjänster av god kvalitet i hela landet. Det kan tänkas att en tilltagande arbetskraftsbrist driver fram nya arbetssätt och tekniska verktyg som gör de kommunalt finansierade tjänsterna mindre arbetskraftsintensiva och mindre beroende av högskoleutbildade. För att locka personal till välfärdstjänsterna kan arbetsgivarna bli tvungna att höja relativlönerna inom dessa verksamheter i förhål- lande till övriga branscher i ekonomin. Arbetsgivarna i kommunalt finansierad verksamhet kan dock förväntas att möta konkurrens om arbetskraften från övriga arbetsgivare. 7.3.4Historisk ambitionshöjning och personalbrist kan innebära ytterligare tryck har den kommunala konsumtionen ökat snabbare än de demografiskt motiverade behoven. Om en sådan ambitionsökning fortsätter ökar behovet av statsbidrag eller höjda kommunalskatter. Det kan också bli fallet om timlönen i sektorn ökar snabbare än i övriga delar av ekonomin för att fylla det stora personalbehovet. Vid en ambitionsökning enligt historiskt mönster skulle även antalet kommunalt anställda öka kraftigare. I bilaga 1 om den makroekonomiska utvecklingen redovisas scenarier som belyser detta. I ett scenario där ambitionsnivån för den offentliga verksamheten ökar i linje med den historiska öknings- takten skulle statsbidraget behöva öka av BNP , i stället för av BNP i basscenariot. Antalet sysselsatta i den offentliga sektorn och den del av näringslivet som producerar skattefinansierade tjänster inom vård, skola och omsorg skulle bli ca 137 000 fler 2035 i förhållande till basscenariot. I ett scenario där timlönen i kommuner och regioner ökar snabbare än timlönen i näringslivet och staten kommer kostnaderna för att producera den offentliga konsumtionen att bli högre. Statsbidraget ökar då av BNP till 2035, jämfört av BNP i basscenariot. Dessa scenarier skulle naturligtvis innebära att utmaningarna blir än större i samtliga regioner. Aaberge, R., L. Eika, A. Langørgen och M. Mogstad (2018), “Local Governments, , and Economic Equality”, , artikel 103966. Abbiati, G. och C. Barone (2017), “Education Worth the Investment? The Expectations of and the Role of Family Background”, Rationality and Society 29(2): 113–159. Acemoglu, D. och D. Autor (2011), “Skills, Tasks and Technologies: Implications for Employment and Earnings” i O. Ashenfelter och (red. ), Handbook of Labor Economics, första upplagan, volym 4, kap. 12, s. 1043–1171, . Adermon, A. och M. (2015), “Teknisk utveckling och jobbpolarisering”, SNS analys nr 28. Adermon, A. och L. Laun (2018), “Bristyrken i offentlig verksamhet – var arbetar de utbildade?”, 2018:19. Adermon, A., M. och D. (2018), “Inter- generational Wealth Mobility and the Role of Inheritance: Evidence from Multiple Generations”, 128: F482-F513. Aiyar, S. och C. Ebeke (2019), “Inequality of Opportunity, Inequality of Income and Economic Growth”, IMF Working Paper, WP/19/34. , S., T. Boneva, och S. Ertac (2015), “, Try Again, Succeed Better: Results from a Randomized Educational Intervention on ”, Working Papers 2015-009, Human Capital and . Algan, Y. och P. Cahuc (2014). “Trust, Growth, and Well-Being: New Evidence and Policy Implications”, i Aghion, P., och S. N. Durlauf (red. ), Handbook of Economic Growth 2: 49–120. Almond, D., L. och M. (2009), “Chernobyl's subclinical legacy: prenatal exposure to radioactive fallout and school outcomes in ” , 124(4): 1729–1772. Alstadsæter, A. och M. (2016), “Dividend Taxes and Income Shifting”, 118(4): 693–717. Alstadsæter, A., M. och A. Vejsiu (2014), 3:12 Corporations in : Effects of the 2006 Tax Reform on Investments, , and Business Start-ups, Report to the on Public Economics 2014:2, Swedish . (2018), “Human Capital, Inequality and Growth”, i J. A. Ocampo och J. E. Stiglitz (red. ), The Welfare State Revisited, , . och J. Maibom (2019), “The Big Trade-Off Between Efficiency and Equity - Is it There?” Economic Papers (kommande). , F.W., L. och K. (2012), “Hur välfärds- tjänsterna används och omfördelar hushållens ekonomiska resurser”, Ekonomisk Debatt 40(8), s. , M. och J.P. (2019), ”: ekonomisk utveckling och ekonomisk geografi – ny teori och empiri”, VGR Analys 2019:14. , M., J.P. , och J. Wernberg, J. (2017), ”Urbaniseringens roll utanför storstäderna”, Fastighetsägarna. , R., P. Nabari Larijani och M. (2011), ”Hur påverkar kvalificerad yrkesutbildning inkomster, arbetslöshet och sjukskrivningar?” och finans, Cefin, Bygg- och fastighetsekonomi, . , R., P. Nabari Larijani och M. (2014), ”The Impact of Advanced Vocational Education and Training on Earnings in ”, , 18(4):256–270. Arbetsförmedlingen (2019), ”Var finns jobben? Bedömning och ”, februari. (2016), ”Dags för större löne- spridning?”, Arbetsmarknadsekonomiska rådets rapport. (2017), ”Tudelningarna på arbetsmarknaden”, Arbetsmarknadsekonomiska rådets rapport. Autor, D.H. (2015a), “Why Are There Still So Many ? The History and Future of Workplace Automation”, , 29:3, 3–30. Autor, D. och A. (2018), “Is Automation Labor- Displacing? Productivity Growth, Employment, and the Labor Share,” NBER Working Papers 24871, , Inc. och C. Siegel (2018), “and Structural Change”, : Macroeconomics, 10:1, 57– 89. , J. och K. Michelmore (2018), “The Long-Term Impact of the Earned Income Tax Credit on Children’s Education and Employment Outcomes”, 36(4): 1127–1163. , G.S. och N. Tomes (1979), “An Equilibrium Theory of the Distribution of Income and Intergenerational Mobility”, , 87(6): 1153–1189. Bettinger, E.P., B.T. Long, P. och L. Sanbonmatsu (2012), “The Role of Application Assistance and Information in College Decisions: Results from the H&R Block Fafsa Experiment”, 127(3): 1205– 1242. Biterman, D. (2010), “Segregationsutveckling i storstadsregioner”, Social rapport , . , A., P. , J-E. och B. (2010), “Den svenska utbildningspolitikens arbetsmarknads- effekter: vad säger forskningen?” 2010:13. , A. och M. Jäntti (2009), “Intergenerational Income Mobility and the Role of Family Background”, i , B., W. Salverda och T. M. Smeeding (red. ), The Handbook of Economic Inequality. , A. och M. Jäntti (2019), “Intergenerational Mobility, Intergenerational Effects, Sibling Correlations, and Equality of Opportunity: A Comparison of Four Approaches”, DIAL Working Paper Series 17/2019. , A., M. Jäntti och M. (2017), “The Contribution of Early‐life Versus Labour Market Factors to Intergenerational Income Persistence: A Comparison of the UK and ”, , 127(605): F71–F94. , A., J. , och D. (2012), “Inter- generational Top Income Mobility in : Capitalist in the Land of Equal Opportunity?” , 96(5-6): 474–484. Blanden, J. (2013), “Cross‐country Rankings in Intergenerational Mobility: A Comparison of Approaches from Economics and Sociology, , 27(1): 38–73. Boppart, T. (2014), “Structural Change and the Kaldor Facts in a Growth Model with Relative Price Effects and Non‐Gorman Preferences”, Econometrica, 82:6. (2019), “Hur påverkar ojämlikheten den socio- ekonomiska rörligheten? Gatsby-kurvan och dess mekanismer”, 2019:21. (2019), “Hur påverkar ojämlikheten den socio- ekonomiska rörligheten? Gatsby-kurvan och dess mekanismer”, 2019:21. (2018), “Grannskapseffekter – En forskningsöversikt om bostadssegregation och bostadsområdets betydelse”, Rapport till LO:s jämlikhetsutredning. , M. och A. Pistol (2016), ”Rörligheten på den svenska bostadsmarknaden”, rapport utarbetad för . , E. och A. McAfee (2014), The Second - Work, Progress, and Prosperity in a Time of . (2004), “Poor Places, Poor ? Counterfactual Models of Neighbourhood Effects on Social Exclusion in , ”, , 2004. , L. och Y. (2012), “Rethinking the Long-Term Consequences of Growing Up in a Disadvantaged Neighbour- hood: Lessons from ”, Housing Studies: 729–747. Bursell, M. (2014), “The Multiple Burdens of Foreign-Named Men –Evidence from a Field Experiment on Gendered Ethnic Hiring Discrimination in ”, 30(3): 399–409. Burtless, G. (1999), “Effects of Growing Wage Disparities and Changing Family Composition on the US Income Distribution”, 43(4-6): 853–865. Burtless, G. (2011), “Demographic Transformation and Economic Inequality”, i , B., W. Salverda och T. M. Smeeding (red. The Handbook of Economic Inequality. Bütikofer, A., A. Dalla-Zuanna och K.G. Salvanes (2017), “Booms and Intergenerational Mobility”, Unpublished manuscript, NHH . Bütikofer, A., K.V. Løken och K.G. Salvanes (2018), “Infant Health Care and Long-Term Outcomes” Review of Economics and Statistics 101(2): 341–354. Böckerman, P. och R. Uusitalo (2009), “Minimum Wages and Youth Employment: Evidence from the Finnish Retail Trade Sector”, 47:388–405. Böhlmark, A. (2008), “at Immigration and School Performance: A ”, Labour Economics, 2008, s. 1366–1387. Böhlmark, A. och A. (2017), “Bostadsområdets dynamik och effekter –en studie av storstadsområden –2011” IFAU rapport 2017:13. Böhm, M. (2017), “The Price of Polarization: Estimating Task Prices under Routine-Biased Technical Change”, 11220. , M., I. och O. (2017), “Wage Flexibility in a Unionized Economy with Stable Wage Dispersion”, Working Paper no. 149, NIER. , M. och D.O. (2007), “Evidence of Ethnic Discrimination in the ”, Labour Economics 14(4): 716–729. Caselli, F. och A. Manning (2019), “: ”, : Insights, 1(1): 1–12. , W.H., Y. Ostrovsky och P. Piraino (2017), “Lifecycle Variation, Errors-in-Variables Bias and Nonlinearities in Inter- generational Income Transmission: New Evidence from ”, Labour Economics 44: 1–12. Chetty, R. och N. Hendren (2018), “The Impacts of Neigh- borhoods on Intergenerational Mobility I: Childhood Exposure Effects”, 133(3) 1107–1162. Chetty, R., N. Hendren och L.F. (2016), “The Effects of Exposure to Better Neighborhoods on Children: New Evidence from the Moving to Opportunity Experiment”, , 106(4): 855–902. Chetty, R., N. Hendren, P. och E. Saez, (2014), “Where is the Land of Opportunity? The Geography of Intergenerational Mobility in the ”, : 1553–1623. , B. och D. O’(2019) “Intersections of Inequality in Homeownership in ”, Housing Studies, s. 897–924. Ciccone, A. och R.E. (1996), “Productivity and the Density of Economic Activity”, 86(1): 54– 70. Cingano, F. (2014), “Trends in Income Inequality and its Impact on Economic Growth”, Social, Employment and Migration Working Papers, No, 163, . Combes, P-P och L. Gobillon (2015), “The Empirics of Agglomeracanberration Economies”, kapitel 5 i Handbook of Regional and , volym 5, s. 247–348. Conference of European Statisticians (2011), Handbook on Household Income Statistics, andra upplagan. Corak, M. (2013), “Income Inequality, Equality of Opportunity, and Intergenerational Mobility”, , 27(3): 79–102. Corak, M., och P. Piraino (2011), “The Intergenerational Transmission of Employers”, 29(1): 37–68. Cornelissen, T., C. Dustmann, A. Raute och U. (2018), “Who Benefits from Child Care? Estimating Marginal Returns to Attendance”, , 2018 126(6), 2356–2409. Cunha, F. och J. J. Heckman (2007), “The technology of skill formation”, 97(2): 31–47. , G., A. Kostol och M. Mogstad (2014), “Family Welfare Cultures”, 129(4): 1711–1752. , E., F. Finan, O. , T. , och J. Rickne (2019), “Economic Losers and Political Winners: ’s Radical ”, Working paper, . de Dominicis, L., R. Florax och H. de (2008), “A Meta- Analysis on the Relationship Between Inequality and Economic Growth”, , 55(5): 654-682. Duranton, G. och D. Puga (2004), “Micro-foundations of urban agglomeration economies” i , J.V. och J. F. Thiesse (red.) Handbook of Regional and 4: 2063-2117. Dynarski, S., C.J. Libassi, K. Michelmore och S. (2018), “Closing the Gap: The Effect of a Targeted Tuition-Free Promise on College Choice of High-Achieving, Low-Income Students” NBER working paper 25349. , P-A, T. , G. Graetz, S. Hernnäs och G. (2019), ”Yrken som försvinner – konsekvenser för arbetskraften”, 2019:20 (sammanfattning av Working Paper 2019:19). , P-A och B. (1995), “The Swedish Wage Structure: The and Fall of Solidarity Wage Policy?”, i R. . (Red. ), Differences and Changes in Wage Structures, . Elango, S., J. L. ,́ J. J. Heckman, och A. Hojman (2015), “”, NBER Working Paper 21766. (2006), “The Effects of Accessibility to University Education on Enrollment Decisions, Geographical Mobility, and Social Recruitment”. Economic Studies No. , K. och O. (2019), “Graduate migration, self- selection and urban wage premiums across the regional hierarchy”, Economic Studies, no 962. Enflo, K. (2016), Regional ojämlikhet i – en historisk analys, SNS analys nr 33. Enflo, K. och J. (2015), “Coping with Regional Inequality in : Structural Change, Migrations, and Policy, 1860–2000”, 68(1): 191–217. Enström-Öst, C. (2012), “Parental Wealth and First-Time Home- ownership: A Cohort Study of Family Background and ’ Housing Situation in ”, 49 (10): 2137–2152. , G., I. Garfinkel, W.J. Han, K. Magnuson, S. och J. Waldfogel (2012), “Child Care and School Performance in and the ”, Children and 34(3): 576–589. on Household Income Statistics () (2001), Final Report and Recommendations, . (2016), “Svensk finanspolitik 2016”, , . (2019), “Svensk finanspolitik 2019”. (2002), The rise of the creative class: And How It’s Transforming Work, Leisure, Community and Everyday Life. : Basic Books. , A., L. Hensvik, O. , A. och T. (2014), “Avtalslöner, löner och sysselsättning”. , A., L. Liljeberg och O. (2017), “Flykting- och anhöriginvandrades etablering på den svenska arbetsmarknaden”, 2017:14. ., C. och P. (2010), “Do Pre-School Interventions Further the Integration of Immigrants? Evidence from ”, I C. essays on education and social insurance policies, IFAU dissertation series 2010:2. , P. och R. Topel (2006), “Förändrade förutsättningar för svensk lönebildning” i Att reformera välfärdsstaten – Amerikanskt perspektiv på den svenska välfärdsstaten, . Ganong, P. och D.W. Shoag (2017), “Why has regional income convergence in the U.S. declined?”, 102: 76–90. Gennaioli, N., R. la Porta, F. Lopez-De-Silanes och A. Schleifer (2013), “Human Capital and Regional Development”, , s. 105–164. Glaeser, E. (2012), Stadens triumf – hur vår största uppfinning gör oss rikare, smartare, grönare, friskare och lyckligare, . Goldin, C. och L. (2008), between Education and Technology, , . Golsbee, A. (2000), “What Happens When You Tax the ? Evidence from Executive Compensation”, 108(2): 352–376. (2010), “Fungerar den svenska lönebildningen” i Att skapa arbeten – löner, anställningsskydd och konkurrens, Bilaga 5 till , SOU 2010:93. , T., A. och U. Zierahn (2016), “Racing With or Against the ? Evidence from Europe”, 16-053. , H., J.P. och (2017), “and Outcomes in Adulthood”, IFAU working paper 2017:4. Guriev, S. (2018), “Economic Drivers of Populism”, : Papers and Proceedings 108: 200–203. (2017), “Is a Recent Phenomenon? Evidence from , 1950–2013, and a Comparison to the ”, Working Paper 2017:14, , . , C. och E. (2018), “Familj och arbete under småbarns- åren – Hur använder föräldrar förskola och föräldraförsäkring” IFAU rapport 2018:24. Hanushek, E. A. och L. Wößmann (2006), “Does Educational Tracking Affect Performance and Inequality? Differences-in- Differences Evidence Across Countries”, , 116(510): C63–C76. Havnes, T. och M. Mogstad (2011), “No child left behind: Subsidized child care and children's long-run outcomes” : Economic Policy, 3(2): 97-129. Havnes, T. och M. Mogstad (2015), “Is Child Care Levelling the Playing Field?”, , 127: 100–114. Heckman, J.J. (2007), “The Economics, Technology, and Neuroscience of Human Capability Formation”, , 104(33): 13250–13255. , F. och L. (2019), En regional analys av digitalisering och jobbdynamik i det svenska näringslivet, – underlagsrapport. (2008), “Intergenerational Mobility and Assortative Mating: Effects of an Educational Reform”, CEE Discussion paper 91, . och E. Moretti (2019), “Housing Constraints and Spatial Misallocation”, : Macro- economics 11(2): 1-39. IMF (2019), World Economic Outlook, October 2019. , S.P (1995), “Accounting for Inequality Trends: Decom- position Analyses for the UK, 1971-86”, Economica 62(245): 29– 63. (2019), “: Ideas, Nonrivalry, and Endogenous Growth”, 121(3): 859–883. (2012), “Housing, Labour Market Conditions and Regional Migration”. (2004), “Förskola för förfördelade” i , M. Gähler, M. och Nermo, M. (red.) 2004, Familj och arbete – vardagsliv i förändring, , . Kakwani, N.C. (1977), “Applications of in Eco- nomic Analysis”, Econometrica 45(3): 719–727. (2019), Kvalitet i verksamhet, Underlags-PM, Fi 2017:02. Kongsamut, P., S. Rebelo och D. Xie (2001), ”Beyond Balanced Growth”, Review of Economic Studies 68: 869–882. (2014), Lönebildningsrapporten. Kramarz, F. och T. Philippon (2001), “The Impact of Differential Payroll Tax Subsidies on Minimum Wage Employment”, 82: 115–146. Krugman, P. (1991a), Geography and trade. , MA: MIT press. Krugman, P. (1991b), “Increasing returns and economic geography”, 99(31): 483–499. Krugman, P. (1998), “What’s new about the new economic geography?” Policy 14(2): 7–17. Krugman, P. (2011), “The New Economic Geography, Now Middle-aged”, Regional Studies, 45(1): 1–7. Landersö, R. och J.J. Heckman (2017), “The Scandinavian Fantasy: The Sources of Intergenerational Mobility in and the US”, , 119(1): 178–230. , S. och M. (2017), “Tracking and the Intergenera- tional Transmission of Education: Evidence from a Natural Experiment”, Economics of 61:59–78. Laun, L. och M. (2017), ”Vad förklarar de senaste 20 årens ökade arbetskraftsdeltagande bland äldre i ?”, IFAU- rapport 2017:18. Lavecchia, A. M., H. och P. (2016), “Behavioral Economics of Education: Progress and Possibilities”, i Hanushek, E., S. Machin och L. Woessmann (red. ), Handbook of the Economics of Education, 5: 1–74. ; : North . (2016), “When and How Does Commuting to Cities Influence Rural Employment Growth?”, , 57:4. , R. och S. Yitzhaki (1985), “Income Inequality Effects by Income”, 67(1): 151–156. Liljeberg, L., M. och S. Roman (2019), ”Gymnasial yrkesutbildning på komvux 1995–2015”, 2019:17. , P. och A. (2015),”– vilka söker, vem tar examen och hur går det sedan?”, 2015:12. (1988), ”On the Mechanics of Economic Development”, , 22: 3–42. , P. och P. Skedinger (2014), ”Minimum Wages and the Integration of Refugee Immigrants”, Working Paper 1017, IFN. Løken, K. V., M. Mogstad och M. Wiswall (2012), “What Linear Estimators Miss: The Effect of Family Income on Child Outcomes”, : Applied Economics, 4: 1–35. (1920), Principles of Economics, åttonde upplagan, : Palcrave . (2012), “Measuring Mismatch in the Swedish Labor Market”, Rapport till 2012/3. (2018), “Avtalsrörelsen och lönebildningen”, . Meghir, C. och M. (2005), “Educational Reform, , and Family Background”, , 95(1): 414– 424. Moretti, E. och P. (2013), “Local multipliers and human capital in the and ”, Industrial and Corporate Change, 22(1): 339–362. , C., R. , S. Mendolia och P. Siminski (2017), “Direct Measures of Intergenerational Income Mobility for ”, No. Nedelkoska, L. och G. Quintini (2018), ”Automation, skills use and training”, Social, Employment and Migration Working Papers, No. 202, , , . (2018), ”Source Country Culture and Labor Market Assimilation of Immigrant Women in : , Review of Economics of the Household, 16, s. 585–627. Neves, P., O. och S. Tavares (2016), “A Meta- Analytical Reassessment of the Effects of Inequality on Growth”, World development, 78: 386–400. , Ö.A., K. , A. Aakvik och K. (2012), “Intergenerational Earnings Mobility Revisited: Estimates Based on Lifetime Earnings”, , 114(1): 1–23. , M. och J. Stuhler (2016) “Heterogeneous Income Profiles and Life-Cycle Bias in Intergenerational Mobility Estimation”, , 2016, Vol 51(1). (2011), Divided We Stand: Why Inequality Keeps Rising, : . (2018a), Education at a Glance 2018: Indicators, , . (2018b), “A Broken Social Elevator? How to Promote Social Mobility”, , , (2019a), “Decile Ratios of Gross Earnings”, Labour Force Survey, I (hämtad ). (2019b), “2018 Results (Volume I): What Students Know and Can Do”, , . , H., J. och D. (2019), ”Inherited Wealth the of Development: –2016”, , 08.