sou · H6B388 · 2019-01-01 00:00:00 — 1992/93:159, s. 173 f. 1992/93:159, s. 115 ff. och s. 200. för personer i grupp 3, den grupp som tillkom genom LSS. Bidraget betalas ut enligt en fördelningsnyckel efter antalet invånare i respektive landsting. Det är inte en förutsättning för statsbidraget att det används just till den insatsen eller till just den gruppen men följer upp hur det används. uppgick statsbidraget till 94,5 mil- joner kronor. Vad insatsen kostade saknas det uppgifter om. 9.3Rådgivning och annat personligt stöd i praktiken Relativt snart efter att LSS trätt i kraft blev frågan om gränsdrag- ningen mellan insatsen rådgivning och annat personligt stöd i LSS och habilitering och rehabilitering i hälso- och sjukvårdslagen aktuell. Med habilitering avses insatser som ska bidra till att en person med medfödd eller tidigt förvärvad funktionsnedsättning, utifrån dennes behov och förutsättningar, utvecklar och bibehåller bästa möjliga funktionsförmåga samt skapar goda villkor för ett självständigt liv och ett aktivt deltagande i samhällslivet.3 Personer som ansökte om vissa former av stöd nekades detta med hänvisning till att det var habiliteringsåtgärder som inte kunde beviljas som stöd enligt LSS. Frågan kom att prövas i domstol och Regeringsrätten uttalade då att gränsdragningen mellan rådgivning och annat personligt stöd å ena sidan och habilitering å andra sidan är oklar. Domstolen kom dock fram till att lagtextens utformning i 9 § LSS och de ändringar som gjordes i hälso- och sjukvårdslagen i samband med införandet av LSS talade för att habiliteringsåtgärder i form av grundläggande träning för att kommunicera och utveckla ett teckenförråd inte ryms inom insatsen rådgivning och annat personligt stöd.4 Av promemoria med redovisning av medel för råd- givning och annat personligt stöd till personer som ingår i person- kretsen enligt LSS framgår bl.a. att samtalsstöd är den vanligaste insatsen före samordning, råd och stöd vid myndighetskontakter. Landstingen erbjuder ofta råd och stöd till personer som ingår i lagens personkrets inom ramen för den ordinarie verksamheten och fler- talet uppger att det sker inom ramen för barn- och ungdomshabili- teringen och vuxenhabiliteringen.5 4RÅ 1997 ref 49. 5Socialstyrelsen (2017). Medel för rådgivning och annat personligt stöd till personer som ingår i personkretsen enligt LSS. Landstingens i Mellersta Regionen har vid möte med utredningen beskrivit att det i insatsen också kan ingå samordning på så sätt att man tydliggör vem som ansvarar för vad. Detta kan sedan klargöras i de olika planer som kan upprättas enligt LSS, hälso- och sjukvårdslagen och socialtjänstlagen m.fl. Nätverket har också uppgett att samordning och planering är ett helt kompetensområde som ofta innebär svårigheter för den enskilde, anhöriga, gode män och andra berörda. – Råd, Stöd & Kunskapscenter arbetar med råd och stöd till personer med fysiska funktionsnedsättningar och har avtal med , stad, stad, och stad. kan den som bor i dessa områden vända sig till centret utan remiss för att få hjälp med rättigheter och skyldigheter t.ex. vad avser frågor om service, olika bidrag och ersätt- ningar, arbete och sysselsättning, rehabilitering, relationer och sexua- litet, samtal kring livet med en funktionsnedsättning och stöd i kon- takten med myndigheter. LaSSe Brukarstödscenter arbetar med rådgivning till personer med fysiska funktionsnedsättningar och flerfunktionsnedsättningar på uppdrag av . Rådgivningen utgår från den enskilda individens önskningar och förutsättningar och exempel på ärenden som centret kan bistå med är stöd vid ansökningar, över- klaganden samt kontakter med myndigheter eller assistansutförare. Antalet personer som fått insatsen rådgivning och annat personligt stöd 2007–2017 framgår av tabellen nedan. minskade antalet personer som fick insatsen men låg därefter tämligen stabilt kring drygt 4 000 personer till 2017 då antalet minskade jämfört med föregående år. Det är nu färre än 3 000 personer som får insatsen. Det finns även andra former av stöd som, i vart fall till viss del, kan svara mot samma behov som insatsen rådgivning och annat person- ligt stöd och som ofta nämnts i de diskussioner vi haft med våra referensgrupper och andra som berörs av LSS. Det gäller t.ex. planer och stöd att samordna olika insatser. I samband med att en insats beviljas enligt LSS, av kommunen eller , ska den enskilde erbjudas att en individuell plan med beslutade och planerade insatser upprättas i samråd med honom eller henne.6 Den som har beviljats en insats ska när som helst kunna begära att en plan upprättas, om det inte redan har skett. I planen ska även åtgärder som vidtas av andra än kommunen eller redovisas. Planen ska omprövas fortlöpande och minst en gång . och kommunen ska underrätta varandra om upp- rättade planer. Kommunen ska också verka för att insatser som ska 610 § LSS. tas upp i planen samordnas. Det saknas statistik över hur många som har en individuell plan enligt LSS. Många som får insatser enligt LSS har också kontakt med hälso- och sjukvården. I hälso- och sjukvårdslagen finns regler om att sjuk- vårdshuvudmannen, i samverkan med patienten, ska upprätta en indi- viduell plan när habilitering, rehabilitering eller hjälpmedel erbjuds.7 Av planen ska planerade och beslutade insatser framgå. Det finns regler om planer inom flera andra lagstiftningsområden, utöver den som ingår i LSS, som kan beröra dem som tillhör lagens personkrets. I socialtjänstlagen och hälso- och sjukvårdslagen finns regler om att när den enskilde har behov av insatser både från hälso- och sjukvården och från , ska kommunen och lands- tinget tillsammans upprätta en individuell plan.8 Planen kallas sam- ordnad individuell plan (SIP) och ska upprättas om eller kommunen bedömer att den behövs för att den enskilde ska få sina behov tillgodosedda och om den enskilde samtycker till det. Planen ska när det är möjligt upprättas tillsammans med den enskilde och av den ska det framgå vilka insatser som behövs, vilka insatser som respektive huvudman ska svara för, vilka åtgärder som vidtas av någon annan än eller kommunen och vem av huvudmännen som ska ha det övergripande ansvaret för planen. Vid utskrivning från sluten hälso- och sjukvård ska samordnad individuell planering ske i enlighet med reglerna i lagen (2017:612) om samverkan vid utskrivning från sluten hälso- och sjukvård. En individuell plan i ska då upprättas om patienten samtycker till det. Samordning av stöd till föräldrar med barn med funktionsned- sättningar, men också till den enskilde i behov av stöd, har varit före- mål för diskussion och har också lyfts i många olika sammanhang. tog upp frågan om en namngiven samordnare i anknytning till individuell plan och ansåg att det var något som borde uppmärksammas vid en samlad översyn över former och förutsätt- ningar för samordning och planering, inom och utom LSS.9 Kom- mittén ansåg att idén med en sådan samordnare var intressant, men att den väckte frågor om både den enskildes integritet och om ansvaret för denna form av samordning. 78 kap. 7 § 3 st. och 12 kap. 5 § 2 stycket hälso- och sjukvårdslagen (2017:30). 816 kap. 4 § hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) och 2 kap. 7 § socialtjänstlagen (2001:453). Med insatser från avses även LSS-insatser (prop. 2008/09:193 s. 32). 9SOU 2008:77, s. 690 f. granskade i en rapport om offentliga aktörers sam- ordning av stöden till barn och unga med funktionsnedsättning kan göras mer effektiv.10 Granskningen resulterade i ett antal centrala slut- satser och iakttagelser, t.ex. att det trots många satsningar kvarstår samordningsproblem. har haft i uppdrag att undersöka behovet av för- äldraskapsstöd som är särskilt utformat för föräldrar och vårdnads- havare till barn med funktionsnedsättningen och om det finns behov av det ta fram ett kunskapsunderlag och ett metodstöd för särskilt ut- format föräldraskapsstöd till målgruppen. I uppdraget ingick också att ta fram ett kunskapsunderlag och utveckla ett metodstöd för bättre samordning av insatser för flickor och pojkar med funktions- nedsättning samt identifiera hinder för samordning och prioritera målgrupper utifrån omfattning av behov. Uppdraget redovisades och innehåller kunskapsstöd om samordnad information, gemensam planeringsprocess och praktiskt stöd samt kunskapsstöd till barnhälsovården.11 I rapporten anges att barn med funktionsnedsättningar behöver få tillgång till ett välfungerande stöd som föräldrarnas arbets- insats kring barnets behov blir hanterlig. Om barns tillgång till stöd är alltför beroende av förälderns resurser att hitta och söka sådant riskerar det att leda till en ojämlik tillgång på vård, omsorg och stöd. presenterar en modell i tre delar, samordnad infor- mationstjänst, gemensam planeringsprocess och praktiskt stöd av en koordinator. 9.5Socialstyrelsens uppföljning av råd och stöd ska enligt myndighetens regleringsbrev samla in redo- visningar och återrapporteringar av medel från landstingen. De medel som avses är de för rådgivning och annat personligt stöd till personer som ingår i personkretsen enligt LSS. Av redovisningen fram- går bl.a. följande.12 10Riksrevisionen (2011). Samordning av stöd till barn och unga med funktionsnedsättning. Ett (o)lösligt problem? 11Socialstyrelsen (2017). Vägar till förbättrad samordning av insatser för barn med funktions- nedsättning. Kunskapsstöd om samordnad information, gemensam planeringsprocess och praktiskt stöd. 12Socialstyrelsen (2017). Medel för rådgivning och annat personligt stöd till personer som ingår i personkretsen enligt LSS. Ansvaret för handläggningen av ansökningarna har organiserats på olika sätt men i de flesta fall är det landstingens habiliteringsavdel- ningar som handlägger ansökningarna. Över hälften, 13 landsting, uppger att de har riktlinjer för eller rutiner för samordning i enskilda ärenden av råd och stöd. handlades totalt 1 018 ansök- ningar om råd och stöd. Av dessa ansökningar bifölls 825, 65 avslogs och 128 ansökningar återtogs. De fem landsting som har flest ansök- ningar står för av den sammanlagda summan. Det totala antalet personer som hade beslut om insatsen råd och stöd var 3 093 och i fyra av landstingen fanns inte någon person med insatsen. Av det totala antalet personer som fick insatsen tillhörde grupp 1 i personkretsen, grupp tillhörde grupp 3. Över hälften av landstingen, 13 stycken, uppger att de har rikt- linjer eller rutiner för samordning i enskilda ärenden av råd och stöd och de flesta uppger att de upprättar SIP, samordnad individuell plan, som ett sätt att samordna insatser från och hälso- och sjukvården. Nio av landstingen erbjuder personliga samordnare till personer i LSS personkrets och deras närstående. Med personlig sam- ordnare avses en namngiven handläggare som fungerar som stöd för att hitta rätt i utbudet av vård, omsorg och service. Samordnaren kan också förenkla kontakterna mellan olika stödpersoner. Andra insatser för att underlätta samordningen är t.ex. vägledare för att guida i vård- och samhällsfrågor, infotek, vårdlots och kursverksamheter för pati- enter och anhöriga. tillfrågade i sin uppföljning även landstingen om syn- punkter på statsbidraget till råd och stöd enligt LSS.13 Flertalet upp- gav att de upplever att det är svårt att veta vad som ingår i insatsen – vad är behandling och vad är enbart råd och stöd? Ett antal landsting angav att det låga antalet ansökningar om insatsen antyder att be- hoven tillgodoses inom hälso- och sjukvården. De flesta landsting uttrycker svårigheter med att tolka insatsen och problem med gräns- dragningen mellan socialtjänstlagen, hälso- och sjukvårdslagen och 13Socialstyrelsen (2017). Medel för rådgivning och annat personligt stöd till personer som ingår i personkretsen enligt LSS. Ett tydliggörande från lagstiftarens sida skulle underlätta fort- satt arbete och ge både medborgare och utförare klarhet i vad som kan förväntas utifrån lagarnas konstruktion och innehåll. Nästan alla landsting beskriver att råd och stöd ingår som en del av den ordinarie habilitering- och rehabiliteringsverksamheten. Flera landsting beskriver att insatsen kan vara ett alternativ för personer som inte kan få sina behov tillgodosedda med stöd av hälso- och sjukvårdslagen och kan ses som en garanti för brukaren om behoven inte tillgodoses inom den ordinarie hälso- och sjukvården. Vid utredningens möten med referensgruppen för brukarorganisa- tioner har när det gäller rådgivning och annat personligt stöd framförts att det skett en förskjutning från LSS till hälso- och sjukvårdslagen efter domen om att logopedhabilitering inte kan ingå i LSS-insatsen. Kvaliteten i insatsen skulle kunna höjas genom att rådgivning och annat personligt stöd förbättras till informativt, guidande och råd- givande stöd om hela stödsystemet. Hjälpbehovet förändras genom livet och det finns behov av stöd i övergång mellan olika stödformer, åldersgränser eller förändringar i funktionsnedsättningen. En koor- dinator skulle kunna biträda den enskilde vid planeringsmöten och på så sätt avlasta anhöriga och andra närstående. Vissa får habilitering för att det inte finns någon handläggare av insatsen i LSS. Av en medlemsundersökning gjord av Autism- och Aspergerför- bundet framgår att det finns ett stort behov av rådgivning och annat personligt stöd bland medlemmarna.14 tjänstemän har vid diskussioner med utredningen pekat på behovet av vägledande material om vad insatsen består av då det är otydligt vad som ingår i den. Landstingen har under se framställt önskemål om sådant material till stöd för tillämpningen. Insatsen används och behövs men stödet ges enligt hälso- och sjukvårdslagen och det är inte så att enskilda inte får det stöd de behöver. Habilitering är mest utbyggt kring barn och efter är insatserna spridda på olika verksamheter. Utredningen har träffat förbundsjuristerna vid Kommu- ner och Landsting(SKL) f med ansvar för LSS som har uppgett att det är svårt att förstå innehållet i insatsen rådgivning och annat personligt stöd och att den därför inte utgör någon specificerad rättighet. Insat- sen bör därför preciseras eller utgå ur LSS. (2017). Medlemsundersökning om LSS-insatser. Vid ett besök hos diskuterades insatsen rådgivning och annat personligt stöd med dem som arbetar med detta. Det fram- fördes då att det är svårt att avgränsa insatsen mot andra men också mot vad andra aktörer bör ansvara för, t.ex. förvaltare och personal vid boenden. Rådgivning och annat personligt stöd är en insats som ska kräva specialkunskap. Om insatsen togs bort skulle det troligen inte göra så stor skillnad och om den ska vara kvar och till nytta bör innehållet förtydligas. Goda och likvärdiga habiliteringsinsatser täcker behoven hos grupp 1 och 3 i personkretsen. För grupp 2 är kvali- teten på rehabiliteringen varierande och det kan finnas en vinst med insatsen i LSS. Det saknas stöd i form av oberoende ombud som kan bistå med alla kontakter som en person med funktionsnedsättning måste ha för att få sin tillvaro att fungera. I finns goda erfarenheter av verksamhet med koordinatorer. SKL har ett nätverk för förvaltningschefer inom landstingens verksamheter för personer med funktionsnedsättning. Det framkom vid ett möte med medlemmarna i detta att det som efterfrågas mest är stöd i samordnad planering, samhällsstöd, t.ex. stöd i myndighets- kontakt, kunskap om den egna funktionsnedsättningen och hur den påverkar vardagen. Vid ett nätverksmöte med Landstingens i Mellersta regionen framhöll deltagarna insatsens betydelse som en garanti för tillgång till expertstöd. I många landsting hänvisas personer med funk- tionsnedsättning till primärvården efter 18-årsdagen och då finns ofta behov av rådgivning och annat personligt stöd enligt LSS. Kommittén hade i uppdrag att göra en bred översyn av över hela LSS. När det gällde insatsen råd och stöd föreslog kommittén att den skulle benämnas särskilt expertstöd för att tydligare avgränsas mot annat personligt stöd. Insatsens kärna skulle vara kunskapsstöd åt den en- skilde. Detta angavs inte innebära någon förändring av insatsens innehåll i praktiken. Kommittén föreslog att det riktade statsbidraget till landstingen för rådgivning och annat personligt stöd till personer i grupp 3 personkretsen skulle ersättas med en ökning av det gene- rella statsbidraget till landstingen med . refererade bl.a. till , professor i socialt arbete, som intervjuat personal och brukare och som kommit fram till att två aspekter av stödet betyder särskilt mycket, hjälp med myndighetskontakter, t.ex. för att få andra LSS-insatser eller vård och rehabilitering, och att ha ett ”bollplank” att diskutera olika frågor med och vända sig till vid behov.15 Förslagen har inte lett till lagstiftning. Bedömning: Personer i lagens personkrets kan ha behov av ett personligt stöd för att få och kunna nyttja olika insatser enligt LSS och annan lagstiftning på bästa sätt för att få ett samordnat stöd. Den individuella planen är en viktig del i att skapa ett sam- manhållet stöd för den enskilde som får stöd enligt LSS och att få hjälp med samordning av olika insatser är av stor betydelse för ett sådant stöd. Förslag: Insatsen rådgivning och annat personligt stöd som ställer krav på särskild kunskap om problem och livsbetingelser för människor med stora och varaktiga funktionsnedsättningar ska benämnas särskilt expertstöd. Den som har behov av kunskap om funktionsnedsättningen och stöd för att hantera den i olika situa- tioner ska beviljas insatsen. De som omfattas av LSS har behov av råd, stöd och samordning Den som har behov av stöd och service enligt LSS kan behöva stöd för att få en vardag som fungerar, i olika situationer, vilket ställer olika krav på innehåll och utformning av stödet. Det personliga stödet syftar ofta till att skapa sammanhang och kontinuitet men är upp- delat på olika lagar och fås av flera olika verksamheter och blir då splittrat och svårt att överblicka eller ta del av för den enskilde. I många sammanhang är det också svårt att avgränsa olika typer av 15Lindquist, (2004). ”Brukare eller medborgare – om tillämpningen av handikapprefor- mens insats ’råd och stöd’” i (red.) Rehabilitering och välfärdspolitik. personligt stöd efter vilka lagar som reglerar det och också att skapa ett för den enskilde samordnat stöd. Utredningen har också från olika håll fått påpekanden om behovet av samordning, inte bara när det gäller barn och deras familjer, och det har varit en fråga som diskuterats vid våra möten med dem som arbetar med rådgivning och annat personligt stöd, tjänstemän vid och våra referensgrupper. angav att det finns flera situationer där de som ingår i personkretsen för LSS kan behöva ett personligt stöd för att få och kunna använda olika insatser enligt lagen på bästa sätt,16 t.ex. •vid övergången från akut eller omfattande hälso- och sjukvård till dagligt liv med stöd och service •för löpande och långsiktigt stöd i det dagliga livet, t.ex. för att klara ett eget boende, studier eller ett arbete •för sociala kontakter i vardagslivet •för myndighetskontakter och samordning •som ”bollplank” och samtalspart i olika situationer. Vi delar uppfattningen att det finns personer i lagens personkrets som kan ha behov ett personligt stöd för att de insatser som den enskilde kan få tillgång till enligt LSS ska ge bästa möjliga stöd men också för att få annat stöd. På så sätt får den enskilde hjälp att se hur ett samlat stöd, enligt LSS och inom andra områden, kan ge förutsätt- ningar för självbestämmande, delaktighet och möjlighet att leva som andra. Att få stöd med samordning är en viktig del i detta och den individuella planen är ett bra verktyg för att skapa sammanhang, överblick och ett kontinuerligt stöd. Det ska även i fortsättningen finnas en insats för råd och stöd i LSS Insatsen för rådgivning och annat personligt stöd i LSS ger betydande möjligheter till personligt stöd i olika situationer för personer med funktionsnedsättningar. Det finns dock många som upplever att det 16SOU 2008:77, s. 682. är oklart vad insatsen kan innehålla och variationerna mellan lands- tingen är stora när det gäller omfattningen av den här verksamheten. Hur landstingen arbetar med habilitering och rehabilitering för de grupper som ingår i personkretsen för LSS har stor betydelse både för intresset för, och medvetenheten om, insatsen och för behovet av den. Landstingen arbetar på olika sätt med insatsen i LSS och i vissa landsting används det statsbidrag som avser att täcka kostnader för rådgivning och annat personligt stöd till grupp 3 i personkretsen till habilitering och rehabilitering i enlighet med hälso- och sjukvårds- lagen. Det finns då ingen redovisning av huruvida medlen används för den avsedda gruppen, vare sig hela LSS personkrets eller grupp 3. Samordning, och stöd för detta, är något som har tagits upp vid många av de möten utredningen haft, t.ex. med brukarorganisationer, kommuner, anordnare av personlig assistans och personer som arbetar med råd och stöd enligt LSS. Förhållandet till habilitering och rehabilitering I samband med införandet av LSS gjordes även förändringar när det gällde habilitering och rehabilitering samt hjälpmedel som kom att framgå som ett ansvar för sjukvårdshuvudmännen i hälso- och sjuk- vårdslagen. Habiliteringen och rehabiliteringen var då inte utbyggd i samma utsträckning eller på samma sätt i de olika landstingen vilket kom att påverka betydelsen och användningen av insatsen i rådgiv- ning och annat personligt stöd i LSS. Om stödet ges inom hälso- och sjukvårdens habiliterings- och rehabiliteringsverksamhet finns inte heller något behov av att söka insatsen enligt LSS som på så sätt fungerar som en pluslag för att säkerställa att lagens personkrets får tillgång till det angivna stödet. För den enskilde bör det sakna bety- delse om det efterfrågade stödet fås inom ramen för habiliterings- verksamheten eller med stöd av LSS. Att stödet kan fås enligt LSS garanterar dock att de som tillhör personkretsen får tillgång till stödet och vi anser att det även fortsättningsvis bör finnas en rätt till sådant stöd i LSS. På så sätt säkerställs att alla kan få sådant stöd, oberoende av organisation och prioritering inom habiliterings- och rehabiliteringsverksamheten. Vad ska insatsen innehålla? Det har i många olika sammanhang lyfts fram att det är oklart vad insatsen för råd och stöd i LSS omfattar. Vi ser dock, mot bakgrund av hur den beskrivits i förarbeten till omsorgslagen och LSS men också med den utveckling som skett i praxis och inom hälso- och sjukvårdens habiliterings- och rehabiliteringsverksamhet följande innehåll i en sådan insats i LSS. Kunskapsstöd i form av information om rättigheter och skyldig- heter samt olika stödformer i samhället bör vara grunden i insatsen. Stödet bör även kunna innebära kartläggning, planering och vägled- ning för att stärka den enskildes självbestämmande och delaktighet genom att hjälpa denne att formulera behov och förutsättningar inom olika livsområden samt sortera och prioritera möjliga insatser till en realistisk och genomförbar åtgärdskedja. Även stöd i syfte att för- medla och främja kontakt mellan den enskilde och de verksamheter som kan ge olika former av ytterligare stöd, inklusive att bistå den enskilde med att överföra relevant kunskap om dennes behov och förutsättningar ska ingå. Det kan gälla kontakter med verksamheter som t.ex. förskola, skola och daglig verksamhet men det kan också innebära att vara stöd för en enskild arbetssökande att i relation till potentiella arbetsgivare förmedla kunskap om behov och funktions- sätt och för att möjliggöra anställning. Som framgår av förarbetena till LSS kan ett psykosocialt stöd vara en viktig del i stödet. Det kan handla om ett tidigt och kvalificerat stöd för att den enskilde ska kunna leva med och förstå konsekvenserna av en funktionsnedsättning eller hantera en krissituation i samband med att funktionsnedsättningen uppkommer.