sou · H7B356 · 2019-12-12 00:00:00 — 28Begreppet ömsesidiga företag förekommer i framförallt inom försäkringsbranschen där de benämns Ömsesidiga försäkringsbolag. Förslag till en tydlig definition av idéburna aktörer i välfärden Kriterier för när en organisation ingår i det civila samhället Tre avgörande karakteristika skiljer dessa organisationer från andra ekonomiska enheter: de är privata, har ett i huvudsak offentligt ända- mål och de verkar på frivillig grund. Fem kriterier utgör tillsammans den operativa definitionen av de organisationer som ingår i det civila samhället: a)Det måste vara en organisation (i viss mån formaliserad även om den inte behöver vara juridiskt registrerad eller konstituerad). b)Organisationen måste vara självstyrande (fullt ansvarig för de eko- nomiska risker och överskott som genereras av organisations verk- samhet). c)Organisationen måste vara icke-tvingande till sin natur (vilket innebär en tillräckligt hög grad av frivillighet för de personer som arbetar för organisationen eller deltar i dess aktiviteter). d)Organisationen måste ha en avsevärd begränsning av utdelning av överskott (vinst), vilket innebär att det ska vara förbjudet enligt lag, styrdokument eller vedertagen sedvana att dela ut hela det överskott (gäller icke-vinstdrivande organisationer) eller mer än halva det överskott (gäller besläktade organisationer) som eventuellt uppkommer till chefer, anställda, investerare eller intressenter.29 e)Den måste vara privat (inte kontrollerad av det offentliga). Organisation (a) Enheten behöver inte vara formellt registrerad, men den måste ha en tillräcklig grad av varaktighet, en intern organisatorisk struktur och tillräckliga organisatoriska gränser. Så kallade informella organisa- tioner som saknar uttrycklig rättslig status men i övrigt uppfyller kriteriet att vara organisationer med en tillräcklig grad av intern struktur och varaktighet uppfyller detta kriterium. I 2008 SNA beskrivs 29Utdelning av av vinsten är tillåten för kooperativ, om detta görs för att fullgöra ett välgrundat socialt ändamål (exempelvis anställningsstöd för missgynnade arbets- tagare eller lägre kostnader för medlemmar). Förslag till en tydlig definition av idéburna aktörer i välfärden icke-vinstdrivande organisationer som enheter som, trots att de inte har formell rättslig status ”erkänns av samhället”.30 Självstyre (b) En organisation ska ha egen rätt att äga tillgångar, åta sig skulder och genomföra transaktioner och ha fullt ansvar för de ekonomiska riskerna och överskotten i sin verksamhet.31 Vissa organisationer ägs av andra juridiska personer som kan vara såväl vinst som icke-vinst- drivande organisationer. För att bestämma vem som har kontrollen över en organisation skiljs det i satelliträkenskaperna mellan juridiskt och ekonomiskt ägande och tyngdpunkten läggs på det senare snarare än det förra.32 En ny organisation inom det civila samhället kan bildas av en annan juridisk person men anses inte kontrolleras av den så länge organisa- tionen har det fulla ansvaret för de ekonomiska risker och överskott som genereras i dess verksamhet.33 Självstyrande organisationer anses institutionellt avskilda från den juridiska ägaren. Varje organisation ska anses tillhöra en sektor med utgångspunkt från deras egna eko- nomiska aktiviteter och inte utifrån vad organisationen som äger den gör. En organisation som bedriver verksamhet i vinstsyfte och som är helt och hållet ansvarig för den egna verksamhetens ekonomiska risker och överskott ingår inte i det civila samhället, även om den ägs av en organisation som ingår. gäller att en organisation som inte drivs i vinstsyfte och som är fullt ansvarig för den egna verksam- hetens ekonomiska risker och överskott är en del av det civila sam- hället även om den ägs av en vinstdrivande organisation. En annan nyckelindikator för att en organisation ska anses själv- styrande är att dess styrande organ har befogenhet att upplösa den och laglig rätt avyttra dess tillgångar. Organisationer vars styrande organ inte har den befogenheten är inte självstyrande. Upplösningen av en organisation kan kräva att fastställda procedurer följs för att skaffa tillstånd enligt lag eller fullgöra lagstadgade eller avtalsenliga skyldigheter, men dess styrande organ måste ha egen rättslig befo- 302008 SNA, § 4.85a. Detta gäller eventuellt inte för kooperativ, ömsesidiga företag och lik- nande marknadsproducenter som i de flesta länder måste vara juridiskt registrerade för att kunna driva verksamhet. 312008 SNA, §§ 2.49, 3.23 och 3.26. 322008 SNA, §§ 2.43 och 3.21–3.29. 332008 SNA, §§ 2.49, 3.23 och 3.26. Förslag till en tydlig definition av idéburna aktörer i välfärden genhet att inleda upplösningsprocessen. Att det offentliga har rätt att ogiltigförklara det styrande organets beslut om upplösning eller att upplösa organisationen mot det styrande organets vilja strider mot kravet på självstyre. Icke-tvångsmässighet (c) Medlemskapet eller deltagandet i en organisations aktiviteter får inte vara tvingande, vilket innebär att en person ska kunna välja att bli medlem eller avstå. Organisationer där medlemskapet uppkommer vid födelsen – exempelvis i släkter, klaner eller kaster – ingår inte i den sociala ekonomin. Skyldigheten att tillhöra en organisation kan ta sig olika uttryck. Det kan vara en sedvana enligt vilken personer med en viss social status eller födelsestatus måste tillhöra stammar, kaster, klaner eller religiösa samfund. Det kan vara lagkrav som gör medlemskap i vissa organisationer obligatoriskt eller användning av utomrättsligt tvång eller trovärdiga hot om utomrättsligt tvång för att tvinga människor att gå med i gäng eller miliser eller förhindra dem att gå ur när de väl har gått med. Organisationer som kräver medlemskap – som yrkesföreningar där medlemskap krävs för att utöva ett yrke, bostadsrättsföreningar för att köpa en bostad, sportföreningar för att få ett tillstånd (till exempel för jakt eller fiske) eller politiska partier för att bli medlem i associerade organisationer – strider inte mot kriteriet att medlem- skapet inte får vara tvingande, om en person kan välja om hon eller han vill delta i aktiviteten eller utöva yrket. På samma sätt strider förekomsten av sociala normer, förväntningar eller informella påtryck- ningar att gå med i vissa organisationer eller delta i deras aktiviteter (till exempel patriotiska sällskap eller föreningar för olika kön, åldrar eller etniciteter) inte mot icke-tvångsmässighetskriteriet om dessa förväntningar eller informella påtryckningar inte upp av utom- rättsligt tvång eller trovärdiga hot om utomrättsligt tvång (från offent- liga eller icke-offentliga organ). Förslag till en tydlig definition av idéburna aktörer i välfärden Avsevärda begränsningar av utdelningen av överskott (d) Organisationer inom det civila samhället måste enligt lag, interna regler eller sedvana34 behålla hela eller en avsevärd del av vinster och överskott som genererats av deras produktiva aktiviteter i stället för att dela ut dem till investerare eller aktieägare. Detta skiljer dem från andra organisationer. Organisationerna inom det civila samhället får generera ett överskott under ett visst år men hela eller större delen av överskottet måste sparas eller användas för organisationens grund- läggande mission och får inte delas ut till dess chefer, grundare, aktie- ägare eller styrelseledamöter.35 Icke-vinstdrivande organisationer får inte bli en källa för inkomster, vinster eller andra finansiella för- tjänster för de enheter som skapar, kontrollerar eller finansierar dem.36 Samma princip, i något mindre sträng form, gäller för andra organi- sationer, som kooperativ och ömsesidiga företag. En global konsensus har börjat utvecklas om att uttrycket ”av- sevärda begränsningar av utdelningen av vinst” innebär att av överskottet i varje enhet ska avsättas för att fullgöra organisationens sociala ändamål.37 Vissa justeringar kan dock vara lämpliga när organisationens ändamål enligt stadgarna inkluderar aktiviteter som får till effekt att avsevärt reducera vinsten. Detta skulle exempelvis kunna vara fallet när en del av organisationens sociala ändamål är att subventionera kostnaden för varor eller tjänster genom att sälja dem under marknadspris till medlemmar. Det kan också vara fallet om syftet är att anställa ett betydande antal personer med 34I vissa länder där lagstiftningen som styr icke-vinstdrivande organisationer inte är så om- fattande bestäms förbudet mot vinstutdelning till medlemmar eller investerare normalt av sed- vana. Det överensstämmer med hänvisningen till en ”juridisk eller social enhet” i definitionen av en institutionell enhet (2008 SNA, § 4.6). Formell juridisk status anger typiskt sett vad organisationer har rätt att göra enligt lag. Registreringen av en organisation som en icke-vinst- drivande organisation, ekonomisk förening eller enhet undantagen från beskattning anger inte bara enhetens juridiska status som en institutionell enhet utan innebär även ett förbud mot vinst- utdelning. På samma sätt anger sedvana inte bara att en organisation existerar utan även vilken sorts organisation den är vilket kan innefatta förväntningar på hur den ska hantera ett överskott. 35Kooperativ som delar ut hela eller större delen av sitt överskott till medlemmar kan fort- farande ingå i den sociala ekonomin, men bara om utdelningen är en central del av organi- sationens sociala ändamål är att sänka medlemmarnas kostnader. 362008 SNA, §§ 4.8 och 4.83. 372015 skrev Europeiska unionens råd: ”Per definition använder företag i den sociala ekono- min större delen av sina möjliga vinster som ett medel för att uppnå sina primära sociala mål snarare än för att maximera vinster för ägarna och aktieägarna” (Europeiska unionens råd, 2015). I luxemburgsk lag är ett nyckelkriterium för ”social impact”-företag att de ”följer principen att minst hälften av vinsten återinvesteras i underhåll och utveckling av företagets verksamhet” (, 2016). I anger lagen att dessa enheter ska verka enligt principen att ”vinster till största delen ska avsättas till ändamålet att upprätthålla eller utveckla företagets verksamhet” (, 2014). Förslag till en tydlig definition av idéburna aktörer i välfärden funktionsnedsättningar eller personer som är marginaliserade eller på annat sätt har svårt att hitta arbete eller få tillgång till sociala resurser, vilket ger ökade kostnader för utbildning och socialt stöd. Detta sätt att avstå från vinst genom att ge subventioner eller ha högre kostnader skulle kunna betraktas som en del av innehållen vinst som stöd för organisationens sociala ändamål. Avsevärda begränsningar i vinstutdelning innebär även att organi- sationer inom det civila samhället måste vara skyldiga enligt lag att överföra alla innehållna förtjänster eller andra tillgångar till en lik- nande organisation med ett socialt ändamål om organisationen skulle upplösas (så kallat kapitallås). Privat (e) En enhet i det civila samhället får inte kontrolleras av det offentliga. Därvid är det viktiga inte om den får sina inkomster från det offent- liga, inte ens om dessa medel är betydande, eller om den har grundats av ett offentligt organ eller utför myndighetsliknande uppgifter (till exempel genom att utfärda tillstånd att utöva vissa yrken). Det yttersta testet för att avgöra att enheten inte kontrolleras av det offent- liga är om organisationens styrande organ har egen befogenhet att upp- lösa organisationen. I 2008 SNA lämnas det rådet till statistikorganen att de bör avgöra om en organisation kontrolleras av det offentliga på basis av en kombination av den sammantagna bedömningen av följande fem indikatorer, varav endast en berör finansieringen38: a)Om det anges i stiftelseurkund, stadgar eller andra styrinstrument att det offentliga har rätt att utse befattningshavare (eller an- svariga) att leda organisationen. b)Om styrinstrumentet innehåller andra klausuler än de som gäller hur befattningshavare utses som i praktiken ger det offentliga rätt att bestämma viktiga aspekter av organisationens generella policy eller handlingsplan, exempelvis att specificera eller begränsa dess verksamhet, mål eller andra verksamhetsaspekter eller att entle- diga nyckelpersonal, inge veto mot utnämningar eller kräva för- handsgodkännande av budgetar eller ekonomiska beslut. 382008 SNA, §. Förslag till en tydlig definition av idéburna aktörer i välfärden c)Om det finns ett avtal mellan organisationen och det offentliga som tillåter det offentliga att bestämma nyckelkomponenter i organisationens generella policy eller handlingsplan på andra sätt än ovan, exempelvis genom att tillåta det offentliga att säga upp organisationens avtal eller förbjuda organisationen att ändra sina stadgar eller att upplösa sig själv. d)En organisation som i huvudsak finansieras av det offentliga skulle kunna anses vara kontrollerad av det offentliga. Detta är dock inte fallet om organisationen till en betydande del bestämmer sina egna policys eller handlingsplaner. Även om en organisation till exempel får medel från flera offentliga organ och detta samman- taget utgör en betydande del av organisationens inkomster kan det vara så att inget enskilt bidrag är tillräckligt stort för att det ska anses att organisationen är kontrollerad av det offentliga. Orga- nisationen kontrolleras inte heller av det offentliga om organisatio- nens styrande organ har befogenhet att avvisa den offentliga finan- sieringen. e)Om det offentliga öppet tillåter sig att ta på sig hela eller en stor del av de ekonomiska risker som uppkommer genom en organisa- tions verksamhet på ett sätt som låter det offentliga utforma bety- dande aspekter av organisationens generella policy eller handlings- plan, innebär detta arrangemang att det offentliga kontrollerar organisationen. Alla enheter som formellt ingår i den offentliga sektorn eller i under- sektorer till den offentliga sektorn anses vara kontrollerade av det offentliga. Dessa enheter ska identifieras separat i enlighet med reglerna om klassificering av undersektorer39 men ingår inte i satelliträken- skaperna om det civila samhället. Dessutom behandlar SNA av tradi- tion vissa typer av enheter, som offentliga statistikorgan, organ för social trygghet och offentliga universitet som offentliga organ, även om deras verksamhet uppvisar en betydande grad av autonomi. På samma sätt behandlar SNA centralbanker som offentliga ekonomiska organisationer. Dessa enheter ingår därför inte i satelliträkenskaperna om det civila samhället. Även pensionsinstitut utesluts av tradition. 392008 SNA, §§ 4.148 och 23.9, bilaga A1. Förslag till en tydlig definition av idéburna aktörer i välfärden Huvudtyper av organisationer som ingår i det civila samhället Bland de organisationer som ingår i det civila samhället, och alltså uppfyller kriterierna i avsnittet ovan, finns det enligt ett antal huvudtyper av organisationer. Nedan följer en beskrivning av dessa olika typer och vad som skiljer dem åt. IFN:s nationalräkenskapssystem SNA 2008 definieras en icke- vinstdrivande organisation (Non-profit institution – NPI) som: en ekonomisk enhet som kan äga tillgångar, ta på sig skulder och ha ett ekonomiskt utbyte och göra transaktioner med andra enheter.40 Icke-vinstdrivande organisationer kan ha olika juridiska former i olika länder (exempelvis välgörenhetsorganisationer, allmännyttiga organisationer, stiftelser, ideella eller ekonomiska föreningar). Det viktigaste operationella kriteriet som avgör om en organisation är icke-vinstdrivande är inte den juridiska formen utan att de stadgar som upprättat organisationen har utformats på ett sådant sätt att de enheter som kontrollerar eller administrerar dem inte får ta del av de vinster eller andra inkomster som de genererar.41 Snävt tolkat, ute- sluter detta kriterium alla organisationer som tillåter vinstutdelning, oavsett för vilket ändamål de har bildats. Det totala förbudet för vinstutdelning som finns för icke-vinst- drivande organisationer42 är ett specialfall av kriteriet begränsad vinst- utdelning som gäller för hela det civila samhället (se avsnittet ovan).43 För att klassas som en icke-vinstdrivande organisation kan en orga- nisation därför generera vinst men måste använda hela vinsten i sin verksamhet i stället för att dela ut den till sina medlemmar, anställda, chefer eller andra intressenter. Detta kriterium skiljer icke-vinst- drivande organisationer från de andra två typerna av organisationer inom det civila samhället (kooperativ/ömsesidiga företag och sociala företag) som får lov att dela ut en del av sin vinst till sina intressenter. Inte alla icke-vinstdrivande organisationer kan tas upp i satellit- räkenskaperna om det civila samhället. Enheter som kontrolleras av 402008 SNA, § 4.2. 412008 SNA, §§ 4.8 och 4.83. 422008 SNA, §§ 4.8 och 4.83. 432008 SNA § 3.13. Förslag till en tydlig definition av idéburna aktörer i välfärden det offentliga eller som inte uppfyller de operativa kriterierna ingår inte i det civila samhället. Tre olika typer av organisationer är besläktade med icke-vinstdrivande organisationer: kooperativ, ömsesidiga företag och sociala företag. Dessa organisationer har ett kriterium gemensamt som skiljer dem från icke-vinstdrivande organisationer: de får, i begränsad utsträck- ning, dela ut vinst. Förutom detta enda gemensamma kriterium finns det dock betydande skillnader mellan kooperativ och ömsesidiga företag å ena sidan och sociala företag å andra sidan. Ett nyckelkrite- rium för kooperativ och ömsesidiga företag, som inte gäller för sociala företag, är att vinst får fördelas baserat på medlemskapsaktiviteter men inte till medlemmar eller andra intressenter på basis av betalda avgifter eller investerat kapital.44 Till skillnad från kooperativ verkar sociala företag inte heller med begränsningen demokratisk kontroll (styrs av medlemmarna enligt principen en person, en röst). I stället ägs och kontrolleras de typiskt sett av entreprenörer, har sällan med- lemmar och är inte skyldiga att tillhandahålla medlemmarna tjänster till självkostnadspris. a)Kooperativ definieras i satelliträkenskaperna som ”organisationer som grundas frivilligt av personer för att tillvarata medlemmarnas ekonomiska intressen”. Ytterligare grundläggande principer som skiljer dessa enheter från vanliga vinstdrivande företag anges i 2008 SNA: (a) demokratisk kontroll, det vill säga en person, en röst (b) dubbla identiteter, det vill säga medlemmarna är både ägare och kunder och (c) ändamålet att tillhandahålla medlemmarna tjäns- ter till självkostnadspris.45 De flesta kooperativ får dela ut vinst till medlemmarna men vinsterna delas ut i enlighet med kooperativets överenskomna regler och inte nödvändigtvis i förhållande till ägda andelar.46 I många länder måste olika typer av kooperativ ha olika juridiska former och stadgar (exempelvis sociala kooperativ, arbets-, konsument- eller producentkooperativ). 442008 SNA, § 4.41. Se även , 2017 (första delen, första kap.) och et al. Betal- ning av en rimlig ränta utgör inte vinstutdelning baserat på investerat kapital. 452008 SNA, § 23.21. 462008 SNA, § 4.41. Förslag till en tydlig definition av idéburna aktörer i välfärden helt eller avsevärt begränsar vinstutdelning anses ingå i det civila samhället. b)är, liksom kooperativ, startade av personer som vill förbättra sin ekonomiska situation genom kollektiva aktiviteter men de skiljer sig från kooperativ genom att de är mekanismer för att dela risker, antingen personliga risker eller egendomsrisker, genom periodiska bidrag till en gemensam fond.47 som avsevärt eller helt begränsar sin vinstutdelning ingår i det civila samhället. c)utgör en mindre tydligt uttalad grupp av enheter än kooperativ och ömsesidiga företag i . Trots detta har de väckt ett avsevärt intresse i politiska kretsar. I olika länder har speciella juridiska kategorier skapats för dessa enheter. (eller sociala organisationer) är enheter som använder marknadsmässiga metoder för att i första hand uppnå sociala ända- mål, som att anställa och utbilda missgynnade personer (exempel- vis personer med funktionsnedsättningar eller långtidsarbets- lösa), producera produkter med speciellt socialt värde eller utföra tjänster åt missgynnade personer på annat sätt. Även dessa orga- nisationer har olika juridiska former i olika länder, exempelvis arbetsintegrerande sociala företag, allmännyttiga korporationer, vinstdrivande korporationer, välgörenhetsorganisationer, personal- drivna företag, impact investment-organisationer eller personal- ägda företag. De företag som avsevärt begränsar sin vinstutdel- ning, direkt eller indirekt, genom de personer som de anställer eller utbildar, genom att sälja sociala eller miljövänliga produkter eller genom den kundkrets de har ingår i den sociala ekonomin och därmed i det civila samhället. Ett socialt företag betraktas som en icke-vinstdrivande organisation i satelliträkenskaperna om det inte genererar vinst och delar ut vinsten till ägare eller aktie- ägare.48 472008 SNA, § 23.22. 482008 SNA, § 23.25. Förslag till en tydlig definition av idéburna aktörer i välfärden Sammanfattning av de olika undersektorerna när det gäller typer av organisationer inom det civila samhället Det civila samhället innefattar således tre institutionella undersek- torer som utmärks av de regler som styr deras organisationsstruktur och vad de får göra med den vinst de eventuellt genererar. Följande riktlinjer kan användas för att identifiera undersektorerna: a)Icke-vinstdrivande organisationer består av enheter som inte får dela ut vinst till sina intressenter. Icke-vinstdrivande organisa- tioner kan styras av medlemmarna eller vissa typer av49 styrelser. b)Kooperativa och ömsesidiga företag består av enheter som styrs av medlemmarna enligt principen en person, en röst; de får inte dela ut av vinsten; de måste ha ett kapitallås på innehållna inkomster och den delen av vinsten som får delas ut får inte delas ut på basis av betalda avgifter eller investerat kapital. c)består av enheter som inte får dela ut av vinsten; de måste ha ett kapitallås på innehållna in- komster; de får ägas och styras av individuella entreprenörer och får även i viss mån dela ut vinst på basis av investerat kapital. 5.2.2Famnas definition av idéburen verksamhet Organisationen – riksorganisation för idéburen välfärd har i en policy antagen av styrelsen 2017 slagit fast vilka principer de till- lämpar när begreppen vinst, vinstutdelning och idéburen ska definie- ras. Famna tillämpar följande principer: –Definitionen av ”idéburen verksamhet” tar fasta på både vad som händer med vinsten och vad som är drivkraft bakom verksam- heten. Det ekonomiska överskottet/vinsten ska inte kunna till- falla individer, dvs fysiska personer. De ekonomiska resurserna utgör ett medel, inte ett mål, för idéburna organisationer. Ekono- miska överskott återinvesteras inom verksamheten eller inom annat allmännyttigt ändamål. 49På engelska används begreppet ”selfperpetuating boards of directors”. Skulle kunna över- sättas med ”självuppehållande styrelser”. Avser sannolikt stiftelser eller motsvarande associa- tionsformer. Förslag till en tydlig definition av idéburna aktörer i välfärden –Stiftelser, ideella föreningar, trossamfund och aktiebolag med sär- skild vinstutdelningsbegränsning (svb-bolag) anses av princip upp- fylla kravet om att vinst inte tillfaller fysisk person. Vinstutdel- ning förekommer inte till individer. –Aktiebolag där moderorganisationen är en stiftelse, ideell för- ening eller trossamfund kan hänföras till idéburen sektor. I fråga om aktiebolag krävs att moderorganisationens juridiska form är känd. –Aktiebolag där vinstutdelningsbegränsning är tydligt införd i bo- lagsordningen kan också hänföras till idéburen sektor. –Ekonomiska föreningar måste hanteras separat i en egen koope- rativ kategori och bedömas från fall till fall.