sou · H7B359d6 · 2019-12-12 00:00:00 — Vi noterar dock inga systematiska fel och ingen skillnad när det gäller t.ex. typ av bolag. Den kompletterande analysen för lönebidrag bekräftar synen på att de fel som upptäckts vid t.ex. aktgranskningen inte automatiskt innebär felaktiga utbetalningar. Hade så varit fallet skulle andelen som inte klarar en kontrollutredning vara högre bland de felaktiga beslut som hittats vid aktgranskningen. Brister i handläggningen innebär en högre risk för felaktiga utbetalningar, men denna analys visar att risken inte kan anses särskilt hög då många företag kan uppvisa underlag vid en kontrollutredning. Ingen telefonintervju genomfördes för lönebidrag. Felaktiga beslut - Lönebidrag Inom ramen för omfattningsstudierna ska delegationen redovisa orsakerna till de felaktiga utbetalningar som görs från de aktuella systemen. Av direktivet framgår bland annat att felaktiga utbetalningar kan orsakas av såväl avsiktliga som oavsiktliga fel och misstag från den sökandes sida. Andra orsaker som nämns i direktiven är svårtillämpade regelverk och bristande rutiner, kontroll och samordning hos eller mellan myndigheter. Delegationen har tagit fram en indelning av orsaker till felaktiga utbetalningar som används för att identifiera risker och lämpliga metoder för att kvantifiera dessa. Följande möjliga orsaker finns till att en felaktig utbetalning uppstår: 1.Felaktiga uppgifter vid ansökan 2.Ej anmält ändrade förhållanden 3.Ej tillräckliga uppgifter för att fatta korrekta beslut 4.Tillräckliga och korrekta uppgifter, men fel beslut 5.Utbetalning fel, trots rätt beslut 6.Ändrade förhållanden ej omhändertagna I Arbetsförmedlingen studie förekommer samtliga felorsaker förutom (5) enligt uppsatt definition. Felaktiga uppgifter vid ansökan och underlåtenhet att anmäla ändrade förhållanden (felorsakerna (1) och (2)) betraktas som orsakade av den sökande, medan felorsaker kopplade till myndighetens hantering (felorsaker (3), (4) och (6)) betraktas som orsakade av myndigheten. Omfattningsstudiens resultat för lönebidrag enligt den strikta definitionen, uppdelade per felorsak, redovisas i Felaktiga beslut - Lönebidrag Felaktiga beslut - Lönebidrag Tabell 8: Lönebidrag, Totalresultat per felorsak 1) Felaktiga uppgifter vid 2) Ej anmält ändrade Fel orsakade av sökande 3) Ej tillräckliga uppgifter för att fatta korrekta beslut 4) Tillräckliga och korrekta uppgifter, men fel beslut 6) Ändrade förhållanden ej Resultatet uppdelat per felorsak visar att de fel som orsakas av myndigheten är långt vanligare än fel som uppkommer p.g.a. den sökande. Den vanligaste felorsaken är att beslut fattas trots att inte tillräckliga uppgifter föreligger för att kunna fatta beslut. Det kan röra både dokumentations- och informationsbrister. Här följer detaljer kring de olika felen inom felorsaksindelningen. Felaktiga uppgifter vid ansökan En avgränsning i studien är att bedömning av uppgifterna i ansökan och andra underlag inte gjorts. Detsamma gäller samtliga underlags kvalitet och äkthet. Det innebär att omfattningen av felaktiga uppgifter vid ansökan underskattas markant i studien. Denna avgränsning påverkar också uppskattningen av de misstänkta avsiktliga felen och fördelningen av vem, den sökande eller myndigheten, som orsakat felen. I omfattningsstudien uppskattas andelen felaktiga beslut som orsakas av felaktiga uppgifter vid ansökan till , vilket motsvarar en förhöjd risk för felaktiga utbetalningar på 3,3 mnkr. Felaktiga beslut - Lönebidrag Det uppskattade resultatet inom denna felorsak baseras endast på en enstaka dataregel, när arbetsgivare som anställer make/maka i enskild firma. Det gör att denna typ av fel är underskattade i studien. För att upptäcka fler fel inom denna kategori krävs djupare kvalitetsgranskning av underlag, och uppföljning av egentliga förhållanden. Då studien inte kunnat särskilja underlåtenhet att uppge egentliga förhållanden med handläggningsbrister i att säkerställa och dokumentera egentliga förhållanden, så kommer denna typ av ”information saknas”-fel, att kategoriseras inom felorsak 3. Ej anmält ändrade förhållanden I omfattningsstudien uppskattas andelen felaktiga beslut som orsakas av Ej anmält ändrade förhållanden till , vilket motsvarar en förhöjd risk för felaktiga utbetalningar på . Dessa fel är nästan uteslutande orsakade av att de registrerade arbetsgivaravgifterna inte motsvarar den lön som rekvirerats för personer på stöd från Arbetsförmedlingen. Att inte registrera tillräckliga arbetsgivaravgifter för rätt perioder tyder på att företaget har problem med sin administration, likviditet eller att man medvetet söker undkomma sina åtaganden. Om förhållanden uppkommer som gör att arbetsgivaren inte kan betala ut lön och registrera motsvarande arbetsgivaravgifter, ska inte heller pengar rekvireras för den perioden. I dataanalysen upptäcktes ett (1) fall av väsentligt inflytande som uppkom . Ej tillräckliga uppgifter vid beslutstillfället En stor del av de fel som hittats i studien härstammar från aktgranskningen, där beslutsunderlag och dokumentation kontrolleras. Brister i handläggning och dokumentation vid beslutstillfället innebär att risken för felaktiga utbetalningar ökar. Därför finns ett definierat regelverk kring de intyg som krävs för att fatta ett korrekt beslut. Om denna studie uppfattar att all dokumentation inte genomförts på korrekt sätt så kommer beslutet och dess utbetalningar att klassas som felaktiga. Enligt omfattningsstudiens bedömning uppskattas andelen felaktiga beslut som orsakas av ej tillräckliga uppgifter vid beslutstillfället till , vilket motsvarar en förhöjd risk för felaktiga utbetalningar på 2 . I kapitel 5, som bedömer felaktiga utbetalningar utifrån en annan definition som tar hänsyn till risker och faktiska förhållanden, kan vi se att en stor andel av dessa fel kommer att justeras ner. I Tabell 9 redovisas de regler, och motsvarande underlag, som huvudsakligt är drivande bakom resultatet: Tabell 9: Lönebidrag – Ej tillräckliga uppgifter18 18Beloppen innehåller en generell korrigering för multipla felkategorier för samtliga poster. Felaktiga beslut - Lönebidrag Intyg att arbetstagaren omfattas av kollektivavtal (eller hängavtal), eller att annan Ej säkert klassificerad som arbetslös vid Den största felorsaken är att det saknas intyg kring kollektiv- eller försäkringsavtal. Här har studien genomfört efterkontroller för att kunna förstå de faktiska förhållandena, vilket visar att en mycket stor del av de företag som uppger att de har kollektivavtal också har det, trots att intyget saknas. Däremot kontrollerades inte de beslut där arbetsgivaren angivit att de istället hade försäkringslösning och där intyg saknas. Det redovisas, tillsammans med de andra felkällorna, i Bilaga 1. Majoriteten av de fel som uppmärksammats i omfattningsstudien har således som felorsak att det inte finns tillräckliga uppgifter dokumenterade för att det ska kunna anses att ett korrekt beslut är fattat. Det innebär inte per automatik att de utbetalda beloppen är felaktiga, men myndigheten har fattat beslut på bristfälliga grunder vilket ökar risken för felaktiga utbetalningar. Tillräckliga och korrekta uppgifter, fel beslut Att fatta ett korrekt beslut för anställningsstöd är komplicerat, och kräver att ett stort antal kontroller och intyganden har genomförts och dokumenterats innan ett beslut kan fattas. finns informationen tillgänglig på Arbetsförmedlingen, men det kan ändå vara svårt att härleda och tolka information på rätt sätt. I denna kategori redovisas fel där alla uppgifter finns inför beslutsfattande, men där de inte uppmärksammats eller tolkats på rätt sätt. Det kan också handla om uppgifter som i sig är korrekta, men där de inte är tillåtna i samband med beslut (t.ex. personliga utbetalningskonton för arbetsgivare). I omfattningsstudien uppskattas andelen felaktiga beslut som orsakas av felaktigt fattade beslut, trots att tillräckliga och korrekta uppgifter föreligger till , vilket motsvarar en förhöjd risk för felaktiga utbetalningar på . Typen av fel som uppkommer i denna kategori är t.ex. när den arbetssökande inte tillhör målgruppen för anställningsstödet, när arbetsgivarkontrollen resultaterat Felaktiga beslut - Lönebidrag i Avslag, när utbetalning sker till felaktigt konto eller när väsentligt inflytande föreligger. Utbetalning fel, trots rätt beslut I omfattningsstudien hittas inga sådana fel. Ändrade förhållanden ej omhändertagna Under aktgranskningen har vi funnit ett mindre antal beslut där ändrade förhållan- den har uppstått, men där Arbetsförmedlingen inte omhändertagit dessa på ett korrekt sätt. Det motsvarar felaktiga beslut på , vilket motsvarar en förhöjd risk för felaktiga utbetalningar på 49,7 mnkr. Alla upptäckta fel som arbetstagaren eller arbetsgivaren har orsakat ska enligt delegationens definition delas in i misstänkt avsiktliga fel och övriga fel. Med misstänkt avsiktliga fel menas fel som den sökande kan antas ha orsakat i syfte att få för mycket ersättning. Med misstänkt avsiktliga fel menas även fel som den sökande kan antas ha orsakat genom att ha agerat avsevärt oaktsamt. I denna studie har det funnits ett huvudsakligt fokus på att förstå omfattningen av felaktiga utbetalningar, där grundorsaken inte alltid framkommer eller är tydlig. T.ex. har vi i studien inte granskat kvalitet och ursprung på de underlag som ligger till grund för beslut. Denna avgränsning i studien gör att vårt estimat är en underskattning av de egentliga avsiktliga felen inom ersättningssystemet. De felaktigheter som studien klassificerar som avsiktliga fel är: -Arbetsgivaren registrerar för lite arbetsgivaravgifter i förhållande till rekvirerat anställningsstöd. -Anställning av make/maka i enskild firma. -Arbetstagaren sitter i många styrelser och kan inte betraktas som arbetslös. -Väsentligt inflytande under stödperiod ej anmält. Felaktiga beslut - Lönebidrag Tabell 10 redovisas misstänktliga avsiktliga fel, uppdelat efter vem som orsakat felet. Felaktiga beslut - Lönebidrag Tabell 10: Lönebidrag - Misstänkt avsiktliga fel 19 Avsiktliga fel – orsakade av fel (%) Misstänkt avsiktliga felaktiga utbetalningar Misstänkt avsiktliga felaktiga utbetalningar Felaktiga utbetalningar orsakade av arbetsgivare/arbetstagaren, totalt 19Beloppen innehåller en generell korrigering för multipla felkategorier för samtliga poster. Felaktiga beslut - Lönebidrag Tabell 10 beror den absoluta majoriteten av dessa fel på att arbetsgivaren inte betalat tillräckliga arbetsgivaravgifter i förhållande till det stöd som rekvirerats. 3.4Uppgifter som används felaktigt, och saknade uppgifter När felen orsakats av att uppgifter inte använts korrekt eller om beslut fattas trots avsaknad av uppgifter, så ska dessa uppgifter beskrivas. Det handlar om fel inom orsakskategorierna 1. Felaktiga uppgifter vid ansökan, 2. Ej anmält ändrade förhållanden, 3. Ej tillräckliga uppgifter för att fatta korrekta beslut och 6. Ändrade förhållanden ej omhändertagna. Indelningen är gemensam för alla omfattningsstudier som gjorts på uppdrag av delegationen. Indelningen av uppgifter görs enligt följande: a)Inkomster och förmögenhet b)Arbete och arbetstid (exempelvis är/har varit anställd) c)Kostnader och utgifter (exempelvis företags arbetskostnader, sökandens hyreskostnader, betalar kollektivavtalsliknande försäkringar m.m.) d)Boendeförhållanden (exempelvis bostadsadress, sammanboende, inneboende, hemmavarande barn, huvudsaklig dygnsvila) e)Förmågor (exempelvis arbetsförmåga, funktionsförmåga) f)Aktivitet (exempelvis deltar i eller har för avsikt att delta i studier, söker arbete, delar i arbetsmarknadsåtgärd, vårdar barn) I Arbetsförmedlingens beslutsfattande används uppgifter från flera olika parter - den arbetssökande, arbetsgivaren och från myndigheten själv. Resultatet kommer att delas upp i kategorierna Felaktiga uppgifter och Saknade uppgifter, vilket redovisas i Tabell 11. Felaktiga beslut - Lönebidrag Tabell 11: Lönebidrag – Uppgifter som används felaktigt eller saknas20 uppgifter ( %) utbetalningar ( %) b) Arbete och arbetstid Den arbetssökande är inte att betrakta som arbetslös, t.ex. på grund av bolagsengagemang c) Kostnader och utgifter Ej tillräckliga arbetsgivaravgifter registrerade i förhållande till utbetalt stöd Arbetsgivare är make/maka/sambo med arbetstagare i enskild firma Ändrade förhållanden ej meddelade Fel orsakade av felaktig c) Kostnader och utgifter Intyg om kollektivavtal (eller försäkringsavtal) saknas Arbetsmiljö ej intygad, Arbetsgivarkontroll ej dokumenterad, ändrade förhållanden ej Fel orsakade av saknad Av Tabell 11 framgår att en stor andel av felen beror på saknade, och inte på felaktiga uppgifter. Det är inte förvånande eftersom studien i högre grad verifierat om underlag finns, snarare än att granska korrekthet. Andelen felaktiga uppgifter är därmed troligtvis underskattad. 3.5Ursprunget på uppgifter som används felaktigt Uppgifter som leder till felaktiga utbetalningar har olika ursprung. Följande indelning används för att identifiera uppgiftens härkomst: 20Beloppen innehåller en generell korrigering för multipla felkategorier för samtliga poster. Andel av samtliga fel är inte korrigerad för multipla fel och de summerar därför till . Felaktiga beslut - Lönebidrag 1)Från annan myndighet avser uppgifter som inhämtas från annan myndighet, till exempel uppgifter om taxerad inkomst, skatteskulder, folkbokföring, företagsengagemang, folkbokföring och utbetalningar. Ingen av de uppgifter som analyserats i denna studie klassificeras i denna kategori, trots att registrering av arbetsgivaravgifter kan sägas härröra från . Det beror på att vi anser att rekvireringen från arbetsgivaren är den felaktiga uppgiften, och inte jämförande uppgift. 2)Från egen myndighet avser uppgifter som myndigheten kan påverka på något sätt. Det kan handla om en uppgift som förädlats, upprättats eller beslutats av den egna myndigheten. I denna kategori finns samman- ställningar och beslutsunderlag och dokumentation om genomförs arbetsgivarkontroll. 3)Från tredje part avser uppgifter som ska styrka en händelse eller ett förhållande som oftast beskrivs i till exempel intyg, utlåtanden, närvarorapporter. I denna kategori hittar vi fel som beror på saknat medicinskt underlag. 4)Från den arbetssökande avser uppgifter som den sökande själv har lämnat för att intyga arbetslöshet, till exempel bolagsengagemang. 5)Från arbetsgivaren avser uppgifter som arbetsgivaren har lämnat. Till denna kategori hör saknade intyg gällande kollektivavtal och arbetsmiljö, felaktigt redovisade arbetsgivaravgifter samt väsentligt inflytande. I Tabell 12 redovisas resultaten uppdelat efter uppgifters ursprung. Tabell 12: Lönebidrag – Uppgifters ursprung uppgifter ( %) fel ( %) Felaktiga beslut - Lönebidrag Tabell 12 visar att majoriteten av de bristande/saknade underlagen framförallt härrör från arbetsgivaren. Till denna kategori hör, i storleksordning: 1.Dokumentation kring kollektivavtal eller gällande försäkring saknas. Det kan vara så att det existerar, men att det är bristfälligt dokumenterat hos Arbetsförmedlingen. Det motsvarar felaktiga beslut, med förhöjd risk för felaktiga utbetalningar, motsvarande cirka 1 . Efter korrigering för faktiska förhållanden, d.v.s. kontroll med fackförbund kring de arbetsgivare som uppgivit att de har kollektivavtal, men där det inte är styrkt med intyg i Arbetsförmedlingens akt, kunde beloppet skrivas ned till cirka . Dessa kvarstående fel består till största delen av företag som uppgivit att de inte har kollektivavtal, utan istället andra försäkringslösningar och därför inte kunde kontrolleras. 2.Godkänd arbetsmiljö är inte intygad. Det felet har orsakat en del funderingar i studien då det inte borde uppkomma. Arbetsmiljön intygas i och med att beslut undertecknas. I en del av dessa fall så saknas beslutsunderlag helt, i andra är det mer oklart hur aktgranskaren kommit fram till sitt nekande resultat. Det felet motsvarar felaktiga beslut med förhöjd risk för felaktiga utbetalningar, motsvarande cirka . 3.Otillräckligt redovisade arbetsgivaravgifter står för cirka av de felaktiga besluten, med förhöjd risk för felaktiga utbetalningar. Från de andra kategorierna omfattar det följande underlag: 1.Från den arbetssökande: Den arbetslöse är inte att betrakta som arbetslös då det förekommer bolagsengagemang, endera som enskild näringsidkare eller som VD. Denna information kan ha varit känd eller okänd vid beslutstillfället. Det kan i vissa fall även vara korrekt att anställningsstöd utgår som det finns bolagsengagemang. Studien har dock inte kunnat klarlägga omständigheterna kring det utan kategoriserar det som felaktig uppgift. Det medför troligtvis att denna felorsak överskattas. Det felet står för felaktiga beslut, med förhöjd risk för felaktiga utbetalningar, motsvarande cirka . 2.Från tredje part: Mediciniskt underlag saknas. Det felet motsvarar felaktiga beslut, med förhöjd risk för felaktiga utbetalningar, motsvarande cirka . 3.Från egen myndighet: Dokumentation saknas från genomförd arbetsgivarkontroll. Det motsvarar felaktiga beslut, med förhöjd risk för felaktiga utbetalningar, motsvarande cirka . Efter korrigering för faktiska förhållanden, d.v.s. att arbetsgivarkontroll var gjord men inte dokumenterad kunde beloppet för det felet skrivas ned till cirka . Sammanfattningsvis noterar vi att majoriteten av de fel som registreras kan härledas till svårigheter med att intyga att arbetsgivaren uppfyller kollektivavtals- och Felaktiga beslut – Nystartsjobb Underlagen härrör från arbetsgivaren men det är inte klarlagt i studien var de stora bristerna i handläggningsprocessen finns kring det felet, och således inte vilken/vilka av parterna som bär det huvudsakliga ansvaret för bristen. Felet innebär att beslutet klassas som felaktigt, men är inte likställt med att ersättning är felaktigt utbetald. Kontrollen av faktiska förhållanden visar att de författningsstyrda villkoren i många ärenden har varit uppfyllda trots att dokumentation saknas, men dock föreligger en förhöjd risk för felaktiga utbetalningar för dessa beslut. 4 Felaktiga beslut – Nystartsjobb I detta kapitel redovisas omfattningen av felaktiga beslut med förhöjd risk för felaktig utbetalning. Det innebär att de belopp som anges inte per automatik ska tolkas som att stöd utgått till fel mottagare eller med fel belopp, utan studien redovisar detta utifrån styrande författning och de krav på intyg och underlag som anges där. Totalsiffran och dess osäkerhet I redovisningen av de felaktiga utbetalningarna för lönebidrag finns många osäkerhetsfaktorer att ta hänsyn till. De viktigaste är: •Svårigheter att utreda det faktiska förhållandet om en eller båda parter har för avsikt att bedra myndigheten. •Omfattande handläggning vid beslut gör att risken för misstag är stor, och det är svårt att avgöra vilka brister som utgör en reell risk för faktisk felaktig utbetalning. Handläggningens omfattning gör att studien redovisar ett resultat som till största delen baseras på brister i handläggningen. Det ska beaktas vid tolkning. Ett felaktigt beslut innebär en högre risk för felaktig utbetalning. •Studien omfattar inte nekade beslut, d.v.s. utbetalningar som felaktigt inte blivit utförda. •Trots ett arbete med att standardisera den genomförda aktgranskningen, påverkar den tolkningen resultatet på vad som är ett korrekt beslut, och inte. Ytterligare avgränsningar och påverkande faktorer finns beskrivna i kapitel 2. Vid redovisning av resultatet används en definition av felaktig utbetalning som kontrollerar existensen av alla underlag enligt en strikt definition av regelverken. En kompletterande bedömning av felaktiga utbetalningar görs i kapitel 5, som tar hänsyn till faktiska förhållanden och riskbedömer olika typer av fel. Felaktiga beslut – Nystartsjobb Resultaten från Arbetsförmedlingens omfattningsstudie kring felaktiga utbetalningar för nystartsjobb redovisas i Tabell 13. Tabell 13: Nystartsjobb – Felaktiga beslut med risk för felaktig utbetalning Andel (%) Andel (%) Andel (%) Ersättningssystemets totala volym är . Studien visar att mellan av utbetalningarna har betalats ut baserat på felaktiga beslut med risk för felaktig utbetalning enligt den strikta definitionen. Det motsvarar utbetalningar på . Studien har endast granskat perspektivet För mycket ersättning, vilket redovisas ovan. I följande avsnitt redovisas hur resultatet härletts från de olika delstudieresultaten, och hur resultatet ser ut nedbrutet på bl.a. felorsak. I enlighet med Delegationens exempel redovisas dessa resultat utan tillhörande konfidensintervall. Resultatet från delstudien redovisas i Tabell 14, per regel: Felaktiga beslut – Nystartsjobb Tabell 14: Nystartsjobb - Felaktiga utbetalningar per dataanalysregel21 Antal beslut med fel 7.1.3 Make/Maka anställd i enskild firma 7.1.5 Arbetsgivaravgifter är inte korrekta 7.1.6 Inte registrerad som arbetsgivare 7.1.10 Inte arbetslös vid beslut Tabell 14 visar att den vanligaste felorsaken är att arbetsgivaren inte har betalat in tillräckliga arbetsgivaravgifter i relation till det rekvirerade stödet. Den näst vanligaste orsaken är att den arbetssökande har haft upprepade nystartsjobb, vilket innebär att man har överskridit den maximala längden som det är tillåtet att ha ett nystartsjobb. Det förekommer också att den arbetssökande inte var arbetslös vid beslutstillfället. I sammanhanget får dock sägas att samtliga fel som fångas upp med hjälp av dataanalysen är sällsynt förekommande, med tanke på att det rör några procent av de cirka 7 100 ärenden som ingår i rampopulationen. I Tabell 15 följer resultat från delstudien . Resultatet redovisas som en skattning av andel fel i rampopulationen, per regel (med ett konfidensintervall). 21Notera att det förekommer beslut som träffas av fler än en regel. De är då dubbelregistrerade i sammanställningen. 22Enligt definition i regel 7.1.5 räknas varje regel som 0,5, som medför en halvering av andelen fel. Felaktiga beslut – Nystartsjobb Tabell 15: Skattad andel fel i rampopulationen för nystartsjobb, per regel, utifrån resultaten i aktgranskningen.23 #1) Den arbetssökande tillhörde inte målgruppen för nystartsjobb vid beslutstillfället. #2) Det saknas underlag från den arbetssökande som styrker ett kvalificeringsvillkor. #3) Arbetsgivaren har i ansökan inte intygat att arbetstagaren omfattas av kollektiv- eller hängavtal med facklig organisation, och det finns inte heller något försäkringsavtal som styrker godkänd försäkringslösning för den anställda. #3) Justerat utifrån verkliga förhållanden. #4.1) Går ej att styrka att arbetsgivarkontroll har #4.1) Justerat utifrån verkliga förhållanden. #4.2) Arbetsgivarkontroll har genomförts, men med utfallet ”Avslag”. #5) Det saknas relevanta underlag för beräkning av stödperiod och stödbelopp. #6) Det finns information om ändrade förhållanden som kan påverka det ursprungliga beslutet, men handläggaren har inte tagit ställning till denna information. Ärenden med minst ett fel (strikt tolkning) Ärenden med minst ett fel (justerat utifrån verkliga Antal ärenden i aktgranskningens urval Not: Observera att kolumn 2 inte summerar till den totala andelen fel. Det eftersom vissa ärenden i urvalet (20 stycken) innehåller mer än ett fel.24 Av de 500 ärenden som ingick i urvalet för aktgranskning har vi ett bortfall på 13 ärenden. Detta bortfall har dock inte föranlett några åtgärder från vår sida. 23I urvalet till aktgranskningen ingick 346 nya beslut och 141 förlängningsbeslut. Granskarna fick dock instruktioner om att inte kontrollera regel #2 och regel #5 i de fall där ärendet gällde ett förlängningsbeslut. Det eftersom det bedömdes som alltför komplicerat att göra den typen av granskning vid förlängningsbeslut. Bland förlängningsbesluten förekommer inte heller några fel avseende regel #1, då den sökande per definition tillhör målgruppen om man har ett Nystartsjobb vid beslutstillfället. I dessa ärenden vet dock inte om den sökande tillhörde målgruppen vid det första beslutstillfället.