sou · H7B318 · 2019-05-03 00:00:00 — Enligt Skolinspektionen menar samtliga elever som myn- digheten har mött i granskningen att studiehandledningen ger dem stöd i deras kunskapsutveckling och gör det möjligt att följa klassens ordinarie undervisning och utveckla de kunskaper den syftar till. Många elever uttrycker att det är svårt att förstå vad läraren pratar om vid undervisningstillfället om inte studiehandledaren är där. Studiehandledarens närvaro i klassrummet är således avgörande för många elevers möjligheter att följa undervisningen. Både studie- handledare och elever menar att studiehandledning på modersmålet kan göra det möjligt för eleverna att nå sina mål och få högre betyg. Även skolans personal upplever enligt myndigheten att studiehand- ledningen ger resultat. Ämneslärare som haft elever som fått tillgång till studiehandledare uppger att det är till stor hjälp när eleverna både kan få ord översatta och begrepp förklarade på sitt modersmål. I granskningen konstateras emellertid också att den studiehandledning på modersmålet som ges till elever i års- kurs 7–9 inte för alla elever innebär ett tillräckligt stöd för att de ska kunna nå de kunskapskrav som minst ska uppnås. •ta del av relevant nationell och internationell forskning, samt be- akta denna vid såväl analys som vid eventuellt framtagande av för- slag på åtgärder, •kartlägga tillgången till, organisationen av samt deltagandet i stu- diehandledning på modersmål i och motsvarande skolformer och analysera vilka faktorer som eventuellt påverkar detta, •analysera och bedöma om och hur studiehandledning på moders- målet förbättrar elevernas studieresultat, bl.a. elevernas behörig- het till gymnasieskolans nationella program, •överväga och vid behov föreslå åtgärder inom ramen för studie- handledning på modersmål som syftar till att förbättra elevernas studieresultat, och •vid behov lämna författningsförslag. Om utredaren finner att förslagen även kan vara relevanta för gym- nasieskolan och gymnasiesärskolan är utredaren oförhindrad att ana- lysera och lämna förslag även för dessa skolformer. Utredaren ska redogöra för ekonomiska och praktiska konsekvenser av sina förslag. Utöver vad som följer av 14–15 a §§ kommittéför- ordningen (1998:1474) ska utredaren redovisa vilka konsekvenser de förslag som lämnas har för elevers, såväl flickors som pojkars, rätt till likvärdig tillgång till utbildning. Utredaren ska ha ett barnrätts- perspektiv i de analyser som görs och redovisa konsekvenserna av förslagen utifrån FN:s konvention om barnets rättigheter (barnkon- ventionen). I 14 kap. 3 § regeringsformen anges att en inskränkning av den kommunala självstyrelsen inte bör gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till ändamålen. Det innebär att en proportionalitets- prövning ska göras under lagstiftningsprocessen. Om något av för- slagen i betänkandet påverkar den kommunala självstyrelsen ska där- för, utöver förslagets konsekvenser, också de särskilda avvägningar som har lett fram till förslaget särskilt redovisas. Samråd och redovisning av uppdraget Utredaren ska inhämta synpunkter från , Special- pedagogiska skolmyndigheten, Sameskolstyrelsen, Statens skolin- spektion, och folkminnen, Kommuner och Landsting, , , , samt andra berörda myndig- heter och organisationer. Utredaren ska på lämpligt sätt även beakta förslagen i betänkandet Fler nyanlända ska uppnå behörighet till gymnasiet (SOU 2017:54) samt andra för frågan relevanta utredningar. Uppdraget ska redovisas . Tilläggsdirektiv till Utredningen om modersmål och studiehandledning på modersmål i och motsvarande skolformer (U 2018:04) Förlängd tid för uppdraget Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att bl.a. kartlägga behovet av åtgärder när det gäller under- visningen i modersmål och studiehandledning på modersmål i grund- skolan och motsvarande skolformer (dir. 2018:38). Uppdraget ska enligt utredningens direktiv slutredovisas . Uppdraget ska i stället redovisas . 1.Santiagokonventionen mot organhandel. 2.Ingen regel utan undantag – en trygg sjukförsäkring med människan i centrum. 3.Effektivt, tydligt och träffsäkert –det statliga åtagandet för framtidens arbetsmarknad. 4.Framtidsval – karriärvägledning för individ och samhälle. 5.Tid för trygghet. 6.En långsiktig, samordnad och dialog baserad styrning av högskolan. –ett enklare förfarande. 9.Privat initiativrätt – planintressentens medverkan vid detaljplaneläggning. 10.Stöd för validering eller kompetens åtgärder i samband med korttidsarbete. 11.Biojet för flyget. 12.Nya befogenheter på konsumentskyddsområdet. 13.Agenda 2030 och : Världens utmaning – världens möjlighet. –med e-legitimation. 15.Komplementär och alternativ medicin och vård – säkerhet, kunskap, dialog. –med förtydligat ansvar. 17.Bebyggelse- och transportplanering för hållbar stadsutveckling. 18.För flerspråkighet, kunskaps utveckling och inkludering. Moders målsundervisning och studiehand ledning på modersmål. Effektivt, tydligt och träffsäkert –det statliga åtagandet för framtidens arbetsmarknad. Tid för trygghet. Stöd för validering eller kompetensåtgärder i samband med korttidsarbete. Nya befogenheter på konsumentskyddsområdet. Agenda 2030 och : Världens utmaning – världens möjlighet. – ett enklare förfarande. – med e-legitimation. Biojet för flyget. – med förtydligat ansvar. Privat initiativrätt – planintressentens medverkan vid detaljplaneläggning. Bebyggelse- och transportplanering för hållbar stadsutveckling. Santiagokonventionen mot organhandel. Ingen regel utan undantag – en trygg sjukförsäkring med människan i centrum. Komplementär och alternativ medicin och vård – säkerhet, kunskap, dialog. Framtidsval – karriärvägledning för individ och samhälle. En långsiktig, samordnad och dialog baserad styrning av högskolan. För flerspråkighet, kunskapsutveck ling och inkludering. Modersmåls undervisning och studiehandledning på modersmål.