sou · H7B349 · 2019-11-26 00:00:00 — 1.brott som avses i 13 kap. 1, 2, 3, 5 a eller 5 b § , om brot- tet innefattar sabotage enligt 4 § samma kapitel, 2.brott som avses i 13 kap. 4 eller 5 § , 3.brott som avses i 18 kap. 1, 3, 5 eller 6 § eller 19 kap. 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 10 a, 10 b, 12 eller 13 § , 4.brott som avses i 3 eller 4 kap. , om brottet är av det slag som anges i 18 kap. 2 § eller 19 kap. 11 § samma balk, 5.brott som avses i 26 § lagen (2018:558) om företagshemligheter, om det finns anledning att anta att gärningen har begåtts på uppdrag av eller har understötts av en främmande makt eller av någon som har agerat för en främmande makts räkning, 6.brott som avses i 4, 5, 6, 7, 8, 9 eller 10 § terroristbrottslagen (2021:000), 7.försök, förberedelse eller stämpling till brott som anges i 1–6 eller underlåtenhet att avslöja sådant brott, om gärningen är belagd med straff. Paragrafen reglerar i vilka fall en underrättelse enligt 31 §, som inne- håller bestämmelser om underrättelse när ett hemligt tvångsmedel har använts, får skjutas upp eller underlåtas. Övervägandena finns i avsnitt 9. Ändringen har föranletts av att finansieringslagen, lagen om straff för terroristbrott och rekryteringslagen har upphävts och ersatts av en ny terroristbrottslag. 13.4Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll 1 § En utlänning får utvisas ur landet enligt denna lag, om det 1.är särskilt påkallat av hänsyn till rikets säkerhet, eller 2.med hänsyn till vad som är känt om utlänningens tidigare verksamhet och övriga omständigheter kan befaras att han eller hon kommer att begå eller medverka till terroristbrott enligt 4 § terroristbrottslagen (2021:000) eller försök, förberedelse eller stämpling till sådant brott. Paragrafen anger i vilka fall en utlänning kan utvisas enligt lagen. Ändringen, som behandlas i avsnitt 10.6, har föranletts av att lagen om straff för terroristbrott har upphävts och ersatts med en ny terroristbrottslag. 19 § Utlänningen får underkastas husrannsakan, kroppsvisitation eller kroppsbesiktning, om det är av betydelse för att utreda om utlänningen eller en organisation eller grupp som han eller hon tillhör eller verkar för planlägger eller förbereder terroristbrott enligt 4 § terroristbrottslagen (2021:000). Det är också tillåtet att ta fingeravtryck av utlänningen och fotografera honom eller henne. Säkerhetspolisen eller beslutar om åtgärder enligt första stycket. I fråga om sådana åtgärder gäller i övrigt 28 kap. rättegångs- balken i tillämpliga delar. Paragrafen föreskriver att en utlänning under vissa förutsättningar får underkastas husrannsakan, kroppsvisitation eller kroppsbesiktning. Ändringen, som behandlas i avsnitt 10.6, har föranletts av att lagen om straff för terroristbrott har upphävts och ersatts av en ny terroristbrottslag. 13.5Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård 8 § Vid sluten rättspsykiatrisk vård enligt denna lag gäller, om inte annat anges i 8 a §, i tillämpliga delar bestämmelserna i 18–24 §§ lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård. I fråga om den som är anhållen, häktad eller intagen i eller ska förpassas till kriminalvårdsanstalt får Kriminalvården i särskilda fall, om det behövs från ordnings- eller säkerhetssynpunkt, besluta om särskilda inskränk- ningar i rätten att ta emot eller skicka försändelser, att ta emot besök eller att stå i förbindelse med utomstående genom elektronisk kommunikation. I fråga om den som är intagen i eller ska förpassas till ett särskilt ungdoms- hem till följd av en dom på sluten ungdomsvård enligt 32 kap. 5 § brotts- balken får fatta motsvarande beslut. Försändel- ser som avses i 3 kap. 6 § häkteslagen (2010:611) från den som är häktad eller anhållen, försändelser som avses i 7 kap. 6 § fängelselagen (2010:610) från den som är intagen liksom brev som avses i 19 § andra stycket lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga ska dock alltid vidarebefordras utan föregående granskning. I fråga om den som ges rättspsykiatrisk vård efter beslut av domstol eller som är intagen i kriminalvårdsanstalt får regeringen i särskilda fall, om det behövs med hänsyn till rikets säkerhet eller till risken för att denne under vistelsen på sjukvårdsinrättningen medverkar till terroristbrott enligt 4 § terroristbrottslagen (2021:000), besluta om särskilda inskränkningar i rätten att ta emot eller skicka försändelser, ta emot besök eller stå i förbindelse med utomstående genom elektronisk kommunikation. Paragrafen innehåller bl.a. bestämmelser om kontakt med omvärlden för den som är intagen i anstalt eller häkte och föremål för rätts- psykiatrisk vård. Ändringen, som behandlas i avsnitt 10.6, har föranletts av att lagen om straff för terroristbrott har upphävts och ersatts av en ny terroristbrottslag. 13.6Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:112) om ansvar för elektroniska anslagstavlor 5 § Om en användare sänder in ett meddelande till en elektronisk anslags- tavla ska den som tillhandahåller tjänsten ta bort meddelandet från tjänsten eller på annat sätt förhindra vidare spridning av meddelandet, om 1.meddelandets innehåll uppenbart är sådant som avses i bestämmel- serna om a) olaga hot i 4 kap. 5 § , b) olaga integritetsintrång i 4 kap. 6 c § , c) uppvigling i 16 kap. 5 § , d) hets mot folkgrupp i 16 kap. 8 § , e) barnpornografibrott i 16 kap. 10 a § , f) olaga våldsskildring i 16 kap. 10 c § , eller g) offentlig uppmaning till terrorism i 7 § terroristbrottslagen (2021:000), eller 2.det är uppenbart att användaren har gjort intrång i upphovsrätt eller i rättighet som skyddas genom föreskrift i 5 kap. lagen (1960:729) om upp- hovsrätt till litterära och konstnärliga verk genom att sända in meddelandet. För att kunna fullgöra sin skyldighet enligt första stycket har den som tillhandahåller tjänsten rätt att ta del av meddelanden som förekommer i tjänsten. Skyldigheten enligt första stycket och rätten enligt andra stycket gäller också den som på tillhandahållarens uppdrag har uppsikt över tjänsten. Paragrafen reglerar den skyldighet som finns för den som tillhanda- håller en elektronisk anslagstavla att ta bort vissa meddelanden med brottsligt innehåll som sänds in till tjänsten. Ändringen, som behandlas i avsnitt 10.3, har föranletts av att rekryteringslagen har upphävts och ersatts av en ny terroristbrottslag. 7 § Den som uppsåtligen eller av grov oaktsamhet bryter mot 5 § första stycket döms till böter eller fängelse eller, om brottet är grovt, till fängelse i högst . I ringa fall ska det inte dömas till ansvar. Första stycket tillämpas inte, om det för gärningen kan dömas till ansvar enligt , lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konst- närliga verk eller terroristbrottslagen (2021:000). Brott enligt första stycket får i de fall meddelandets innehåll är sådant som avses i bestämmelsen i 4 kap. 6 c § om olaga integritets- intrång åtalas av åklagare endast om målsäganden anger brottet till åtal eller om åtal är påkallat från allmän synpunkt. Paragrafen reglerar bl.a. straffansvar för den som bryter mot skyl- digheten i 5 § att ta bort vissa meddelanden. Ändringen i, som behandlas i avsnitt 10.3, har föranletts av att re- kryteringslagen har upphävts och ersatts av en ny terroristbrottslag. 13.7Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:293) om utländska försäkringsgivares och tjänstepensionsinstituts verksamhet i Inledande av verksamheten m.m. 5 § En försäkringsgivare från tredje land ska beviljas koncession och dess företrädare ska godkännas, om ansökan uppfyller de krav som ställs i 4 § och 1.den planerade verksamheten kan antas komma att uppfylla kraven i denna lag och andra författningar som reglerar verksamheten, 2.den som kommer att ha ett sådant kvalificerat innehav i en försäk- ringsgivare som avses i 1 kap. 11 § aktiebolagslagen (2005:551) bedöms lämplig att utöva ett väsentligt inflytande över ledningen av en försäkrings- givare, och 3.den som avses vara företrädare för försäkringsgivaren eller, i de fall där företrädaren är en juridisk person, vara dess ombud har tillräckliga in- sikter och erfarenheter för att delta i ledningen hos en försäkringsgivare och även i övrigt är lämplig för en sådan uppgift. Vid bedömningen enligt första stycket 2 av om en innehavare är lämplig ska dennes anseende och kapitalstyrka beaktas. Det ska också beaktas om det finns skäl att anta att 1.innehavaren kommer att motverka att försäkringsgivarens verksam- het drivs på ett sätt som är förenligt med kraven i denna lag och andra för- fattningar som reglerar verksamheten, eller 2.innehavet har samband med eller kan öka risken för a) penningtvätt enligt 1 kap. 6 § lagen (2017:630) om åtgärder mot pen- ningtvätt och finansiering av terrorism, eller b) finansiering av terrorism enligt 6 § terroristbrottslagen (2021:000) eller försök till sådant brott, avseende terroristbrott enligt 4 § samma lag. Koncession får inte vägras av det skälet att det inte behövs någon ytter- ligare försäkringsgivare. Koncession beviljas tills vidare eller, om det finns särskilda omständig- heter, för bestämd tid, högst , och därutöver till det löpande räken- skapsårets slut. Koncession ska meddelas i enlighet med den indelning som anges i 2 kap. 11 och 12 §§ försäkringsrörelselagen (2010:2043). I paragrafen finns bestämmelser om prövningen av försäkringsgivare från tredje land och kvalificerade ägare inför beslutet om koncession. Ändringen, som behandlas i avsnitt 10.5, har föranletts av att finan- sieringslagen och lagen om straff för terroristbrott har upphävts och ersatts av en ny terroristbrottslag. 13.8Förslaget till lag om ändring i lagen (2000:1225) om straff för smuggling 1 § Denna lag innehåller bestämmelser om ansvar m.m. för gärningar som rör införsel till eller utförsel från landet av varor. Har det i lag eller annan författning föreskrivits straff för den som bryter mot ett förbud mot eller villkor för att föra in eller ut en vara, gäller i stället bestämmelserna i den författningen om inget annat är föreskrivet. I19–22, 25 a–27 och 32 §§ finns särskilda bestämmelser om befogen- heter för att förhindra, utreda och beivra brott enligt denna lag eller brott, som rör införsel till eller utförsel från landet av varor, enligt någon av de författningar som nämns i tredje stycket. Befogenheterna gäller även vid sådana brott enligt narkotikastrafflagen (1968:64) som avses i 12 § tredje stycket samt vid terroristbrott enligt 4 § terroristbrottslagen (2021:000) som begås genom smuggling eller grov smuggling enligt 3 eller 5 §. Befogenheten enligt 32 § att väcka åtal eller besluta om förverkande gäller dock inte vid brott enligt narkotikastrafflagen eller terroristbrottslagen. De författningar som avses i andra stycket är lagen (1996:701) om Tull- verkets befogenheter vid gräns mot ett annat land inom Europeiska unionen, lagen (1998:506) om punktskattekontroll av transporter m.m. av alkoholvaror, tobaksvaror och energiprodukter, lagen (2000:1064) om kon- troll av produkter med dubbla användningsområden och av tekniskt bistånd, tullagen (2016:253) samt lagen (2006:1329) om handel med vissa varor som kan användas till dödsstraff eller tortyr, m.m. Bestämmelserna i 19–22, 25 a och 26 §§ samt 27 § första och tredje styckena, när det gäller kroppsvisitation, och bestämmelserna i 32 § gäller också vid brott som avses i 2–4 §§ skattebrottslagen (1971:69), om brottet rör underlåtenhet att lämna deklaration enligt 26 kap. 8 § 2 eller 37 § skatte- förfarandelagen (2011:1244). Paragrafen behandlar lagens tillämpningsområde och befogenheter för och för att förhindra, beivra och ut- reda brott. Ändringen, som behandlas i avsnitt 10.6, har föranletts av att lagen om straff för terroristbrott har upphävts och ersatts av en ny terroristbrottslag. 13.9Förslaget till lag om ändring i lagen (2004:46) om värdepappersfonder 2 kap. Allmänna bestämmelser för fondbolag m.m. 2 § Vid bedömningen enligt 1 § 3 av om en innehavare är lämplig ska dennes anseende och kapitalstyrka beaktas. Det ska också beaktas om det finns skäl att anta att 1.innehavaren kommer att motverka att fondbolagets verksamhet drivs på ett sätt som är förenligt med kraven i denna lag och andra författningar som reglerar bolagets verksamhet, eller 2.innehavet har samband med eller kan öka risken för a)penningtvätt enligt 1 kap. 6 § lagen (2017:630) om åtgärder mot pen- ningtvätt och finansiering av terrorism, eller b)finansiering av terrorism enligt 6 § terroristbrottslagen (2021:000) eller försök till sådant brott, avseende terroristbrott enligt 4 § samma lag. Om den som kommer att ha ett kvalificerat innehav i bolaget är ett blan- dat finansiellt holdingföretag ska det vid bedömningen av innehavarens an- seende särskilt beaktas om dess ledning uppfyller de krav som ställs på led- ningen i ett sådant företag enligt 5 kap. 16 § lagen (2006:531) om särskild tillsyn över finansiella konglomerat. Om bolaget har eller kan förväntas komma att få nära förbindelser med någon annan, får tillstånd ges bara om förbindelserna inte hindrar en effek- tiv tillsyn av bolaget. Om förvaringsinstitutet är en i etablerad filial till ett kreditinsti- tut med säte i ett annat land inom EES, får som ett vill- kor för tillståndet föreskriva att de tillgångar som ingår i en värdepappers- fond ska förvaras här i landet. Detta gäller dock inte om tillgångarna ska förvaras hos ett utländskt förvaringsinstitut enligt 3 kap. 2 § tredje stycket. I paragrafen finns bestämmelser om lämplighetsprövning. Ändringen, som behandlas i avsnitt 10.5, har föranletts av att finan- sieringslagen och lagen om straff för terroristbrott har upphävts och ersatts av en ny terroristbrottslag. 11 kap. Särskilt om prövningen av ägares lämplighet 3 § Tillstånd ska ges till förvärv som avses i 1 §, om förvärvaren bedöms lämplig att utöva ett väsentligt inflytande över ledningen av ett fondbolag och det kan antas att det tilltänkta förvärvet är ekonomiskt sunt. Hänsyn ska tas till förvärvarens sannolika påverkan på verksamheten i fondbolaget. Vid bedömningen enligt första stycket ska förvärvarens anseende och kapitalstyrka beaktas. Det ska också beaktas 1.om den som till följd av förvärvet kommer att ingå i styrelsen för fondbolaget eller vara verkställande direktör i detta bolag eller vara ersättare för någon av dem, har tillräcklig insikt och erfarenhet för att delta i led- ningen av ett fondbolag och även i övrigt är lämplig för en sådan uppgift, 2.om det finns skäl att anta att förvärvaren kommer att motverka att fondbolagets verksamhet drivs på ett sätt som är förenligt med denna lag och andra författningar som reglerar bolagets verksamhet, och 3.om det finns skäl att anta att förvärvet har samband med eller kan öka risken för a)penningtvätt enligt 1 kap. 6 § lagen (2017:630) om åtgärder mot pen- ningtvätt och finansiering av terrorism, eller b)finansiering av terrorism enligt 6 § terroristbrottslagen (2021:000) eller försök till sådant brott, avseende terroristbrott enligt 4 § samma lag. Om förvärvaren är ett blandat finansiellt holdingföretag, ska det vid be- dömningen av förvärvarens anseende särskilt beaktas om dess ledning upp- fyller de krav som ställs på ledningen i ett sådant företag enligt 5 kap. 16 § lagen (2006:531) om särskild tillsyn över finansiella konglomerat. Om förvärvet skulle leda till nära förbindelser mellan fondbolaget och någon annan, ska tillstånd ges bara om förbindelserna inte hindrar en effek- tiv tillsyn av bolaget. I paragrafen finns bestämmelser om tillstånd till vissa förvärv. Ändringen, som behandlas i avsnitt 10.5, har föranletts av att finan- sieringslagen och lagen om straff för terroristbrott har upphävts och ersatts av en ny terroristbrottslag. 7 § får besluta att ägaren till ett kvalificerat innehav av aktier vid stämman inte får företräda fler aktier än som motsvarar ett innehav som inte är kvalificerat 1.om ägaren motverkar eller kan antas komma att motverka att fond- bolagets verksamhet drivs på ett sätt som är förenligt med kraven i denna lag och andra författningar som reglerar bolagets verksamhet, 2.om ägaren i väsentlig utsträckning har åsidosatt sina skyldigheter i näringsverksamhet eller i andra ekonomiska angelägenheter eller gjort sig skyldig till allvarlig brottslighet, 3.om ägaren är ett blandat finansiellt holdingföretag och dess ledning inte uppfyller de krav som ställs på ledningen i ett sådant företag enligt 5 kap. 16 § lagen (2006:531) om särskild tillsyn över finansiella konglomerat, eller 4.om det finns skäl att anta att innehavet har samband med eller kan öka risken för a) penningtvätt enligt 1 kap. 6 § lagen (2017:630) om åtgärder mot pen- ningtvätt och finansiering av terrorism, eller b) finansiering av terrorism enligt 6 § terroristbrottslagen (2021:000) eller försök till sådant brott, avseende terroristbrott enligt 4 § samma lag. Om den som har ett kvalificerat innehav av aktier inte har ansökt om tillstånd till ett förvärv som avses i 1 §, får besluta att innehavaren vid stämman inte får företräda aktierna till den del de omfattas av ett krav på tillstånd. Om någon i strid med ett beslut av har ett kvalifi- cerat innehav av aktier, får innehavaren inte företräda aktierna vid stämman till den del innehavet står i strid med beslutet. I paragrafen finns bestämmelser om förbud mot att företräda aktier vid stämman i vissa fall. Ändringen, som behandlas i avsnitt 10.5, har föranletts av att finan- sieringslagen och lagen om straff för terroristbrott har upphävts och ersatts av en ny terroristbrottslag. 13.10Förslaget till lag om ändring i lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse 3 kap. Tillståndspliktig bank- och finansieringsrörelse 2 § Ett svenskt företag ska ges tillstånd att drivabankrörelse eller finan- sieringsrörelse, om 1.bolagsordningen, stadgarna eller reglementet stämmer överens med denna lag och andra författningar och i övrigt innehåller de särskilda be- stämmelser som behövs med hänsyn till omfattningen och arten av den pla- nerade verksamheten, 2.det finns skäl att anta att den planerade rörelsen kommer att drivas enligt bestämmelserna i denna lag och andra författningar som reglerar före- tagets verksamhet, 3.den som har eller kan förväntas komma att få ett kvalificerat innehav iföretaget bedöms lämplig att utöva ett väsentligt inflytande över ledningen av ett kreditinstitut, 4.den som ska ingå i styrelsen för företaget eller vara verkställande direktör i det, eller vara ersättare för någon av dem, har tillräcklig insikt och erfarenhet för att delta i ledningen av ett kreditinstitut och även i övrigt är lämplig för en sådan uppgift, och 5.styrelsen i sin helhet har tillräckliga kunskaper och erfarenheter för att leda företaget. Vid bedömningen enligt första stycket 3 av om en innehavare är lämplig ska dennes anseende och kapitalstyrka beaktas. Det ska också beaktas om det finns skäl att anta att 1.innehavaren kommer att motverka att kreditinstitutets verksamhet drivs på ett sätt som är förenligt med kraven i denna lag och andra författ- ningar som reglerar företagets verksamhet, eller 2.innehavet har samband med eller kan öka risken för a) penningtvätt enligt 1 kap. 6 § lagen (2017:630) om åtgärder mot pen- ningtvätt och finansiering av terrorism, eller b) finansiering av terrorism enligt 6 § terroristbrottslagen (2021:000) eller försök till sådant brott, avseende terroristbrott enligt 4 § samma lag. Om den som kommer att ha ett kvalificerat innehav i företaget är ett finansiellt holdingföretag eller ett blandat finansiellt holdingföretag, ska det vid bedömningen av innehavarens anseende särskilt beaktas om dess ledning uppfyller de krav som ställs på ledningen i ett sådant företag enligt 3 kap. 5 § lagen (2014:968) om särskild tillsyn över kreditinstitut och värde- pappersbolag respektive 5 kap. 16 § lagen (2006:531) om särskild tillsyn över finansiella konglomerat. Om företaget har eller kan förväntas komma att få nära förbindelser med någon annan, får tillstånd ges bara om förbindelserna inte hindrar en effektiv tillsyn av företaget. I paragrafen finns bl.a. bestämmelser om lämplighetsprövning. Ändringarna som behandlas i avsnitt 10.5, har föranletts dels av att det införts en ny lag om åtgärder mot penningtvätt och finansier- ing av terrorism (prop. 2016/17:173), dels av att finansieringslagen och lagen om straff för terroristbrott har upphävts och ersatts av en ny terroristbrottslag. 14 kap. Särskilt om prövningen av ägares lämplighet 2 § Tillstånd ska ges till förvärv som avses i 1 §, om förvärvaren bedöms lämplig att utöva ett väsentligt inflytande över ledningen av ett kreditinsti- tut och det kan antas att det tilltänkta förvärvet är ekonomiskt sunt. syn ska tas till förvärvarens sannolika påverkan på verksamheten i kredit- institutet. Vid bedömningen enligt första stycket ska förvärvarens anseende och kapitalstyrka beaktas. Det ska också beaktas 1.om den som till följd av förvärvet kommer att ingå i styrelsen för kreditinstitutet eller vara verkställande direktör i det, eller vara ersättare för någon av dem, har tillräcklig insikt och erfarenhet för att delta i ledningen av ett kreditinstitut och även i övrigt är lämplig för en sådan uppgift samt om styrelsen i sin helhet har tillräckliga kunskaper och erfarenheter för att leda institutet, 2.om det finns skäl att anta att förvärvaren kommer att motverka att kreditinstitutets rörelse drivs på ett sätt som är förenligt med denna lag och andra författningar som reglerar institutets verksamhet, och 3.om det finns skäl att anta att förvärvet har samband med eller kan öka risken för a) penningtvätt enligt 1 kap. 6 § lagen (2017:630) om åtgärder mot pen- ningtvätt och finansiering av terrorism, eller b) finansiering av terrorism enligt 6 § terroristbrottslagen (2021:000) eller försök till sådant brott, avseende terroristbrott enligt 4 § samma lag. Om förvärvaren är ett finansiellt holdingföretag eller ett blandat finan- siellt holdingföretag ska det vid bedömningen av förvärvarens anseende sär- skilt beaktas om dess ledning uppfyller de krav som ställs på ledningen i ett sådant företag enligt 3 kap. 5 § lagen (2014:968) om särskild tillsyn över kreditinstitut och värdepappersbolag respektive 5 kap. 16 § lagen (2006:531) om särskild tillsyn över finansiella konglomerat. Om förvärvet skulle leda till nära förbindelser mellan kreditinstitutet och någon annan, får tillstånd ges bara om förbindelserna inte hindrar en effektiv tillsyn av institutet. Paragrafen innehåller bestämmelser om tillstånd till vissa förvärv. Ändringen, som behandlas i avsnitt 10.5, har föranletts av att finan- sieringslagen och lagen om straff för terroristbrott har upphävts och ersatts av en ny terroristbrottslag. 6 § får besluta att den som har ett kvalificerat innehav av aktier eller andelar i ett kreditinstitut vid stämman inte får företräda fler aktier eller andelar än som motsvarar ett innehav som inte är kvalificerat 1.om innehavaren motverkar eller kan antas komma att motverka att kreditinstitutets verksamhet drivs på ett sätt som är förenligt med kraven i denna lag och andra författningar som reglerar institutets verksamhet, 2.om innehavaren i väsentlig utsträckning har åsidosatt sina skyldig- heter i näringsverksamhet eller i andra ekonomiska angelägenheter eller gjort sig skyldig till allvarlig brottslighet, 3.om innehavaren är ett finansiellt holdingföretag eller ett blandat finan- siellt holdingföretag och dess ledning inte uppfyller de krav som ställs på ledningen i ett sådant företag enligt 3 kap. 5 § lagen (2014:968) om särskild tillsyn över kreditinstitut och värdepappersbolag respektive 5 kap. 16 § lagen (2006:531) om särskild tillsyn över finansiella konglomerat, eller 4.om det finns skäl att anta att innehavet har samband med eller kan öka risken för a) penningtvätt enligt 1 kap. 6 § lagen (2017:630) om åtgärder mot pen- ningtvätt och finansiering av terrorism, eller