sou · H7B310 · 2019-02-18 00:00:00 — i samband med korttidsarbete Slutbetänkande av Utredningen om ett mer konkurrenskraftigt system för stöd vid korttidsarbete SOU och Ds kan köpas från Juridiks kundservice. Beställningsadress: Juridik, Kundservice, 106 47 Ordertelefon: Webbadress: /offentligapublikationer För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på /remisser Layout: Kommittéservice, Tryck: , 2019 Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att dels analysera om och i så fall hur systemet med statligt stöd vid korttidsarbete kan göras mer konkurrenskraftigt, dels överväga om det finns behov av att koppla ihop systemet med åtgärder för bland annat validering, utbildning eller annan kompetensutveckling. Som särskild utredare förordnades och som huvudsekreterare . förordnades som sekreterare i utredningen fr.o.m. . Som experter i utredningen förordnades , , , , , , inom industrin, , , , , , samt , Arbetsförmedlingen. entledigades , , , , , , , Teknikföretagen. förordnades , , för , , , , , , , , och , Teknikföretagen som experter i utredningen. entledigades och ersattes av Iida , . Uppdraget ska enligt direktiven redovisas i två delar. Utredaren överlämnade delbetänkandet Ett mer konkurrenskraftigt system för stöd vid korttidsarbete (SOU 2018:66). Utredaren överlämnar här sitt slutbetänkande Stöd för validering eller kompetensåtgärder i samband med korttidsarbete (SOU 2019:10). 1.1Förslag till lag om ändring i lagen (2013:948) om stöd 1.2Förslag till förordning om ändring i förordningen (2013:1010) om stöd vid korttidsarbete ................................ Utredningsuppdraget och dess genomförande............... Kompetensförsörjning, utbildning och validering........... 3.2Kompetensutveckling – från arbetsrotation till 3.3Det offentliga, arbetsgivarna och arbetstagarna delar på 3.4 Statligt studiestöd ................................................................... Universitet och högskolor...................................... Teknikcollege och Vård- och omsorgscollege...................... Vård- och omsorgscollege ...................................... Korttidsarbete och kompetensåtgärder i andra länder .... Stora skillnader mellan länderna ............................................ Överväganden och förslag ........................................... 5.2Inget krav på kompetensutveckling för att erhålla stöd 5.3Arbetstagaren, arbetsgivaren och staten ska dela på kostnaden för kompetensåtgärder......................................... Kompetensutveckling eller validering ................................... Parterna ska diskutera kompetensåtgärder ........................... Behov av information ............................................................. Förslagets förenlighet med om statsstöd .......... Syftet med förslaget ................................................................ Konsekvenser för staten ......................................................... Kostnader för genomförda kompetensåtgärder .... Finansiering av kostnader ....................................... Konsekvenser för företagen ................................................... Konsekvenser för arbetstagare ............................................... Konsekvenser för kommuner................................................. Konsekvenser för jämställdhet............................................... Konsekvenser för brottslighet ............................................... Konsekvenser för domstolarna .............................................. 7.1Förslag till lag om ändring i lagen (2013:948) om stöd Mitt uppdrag har varit att analysera om det svenska systemet med statligt stöd vid korttidsarbete kan göras mer konkurrenskraftigt samt att analysera behovet av validering och kompetensutveckling kopplat till systemet. Motivet till uppdraget är enligt direktiven att långsiktigt stärka konkurrenskraft och svensk industri samt att värna sysselsättningen i hela landet både i hög- och lågkonjunktur. Som riktlinjer för utredningen gäller att systemet inte ska motverka strukturomvandling i ekonomin. Riskerna för överutnyttjande och dödviktseffekter ska vara så låga som möjligt. Förslaget ska beakta den svenska arbetsmarknadsmodellen och parternas roll vid reglering av anställningsvillkor samt förhållandet till arbetstidsregler och arbetsrätt. Reglerna ska vara förenliga med . I delbetänkandet Ett mer konkurrenskraftigt system för stöd vid korttidsarbete (SOU 2018:66) redovisade jag uppdraget om hur det svenska systemet med statligt stöd vid korttidsarbete kan göras mer konkurrenskraftigt. Uppdraget om kopplingen till validering och kompetensutveckling redovisas i detta betänkande, som också avslutar utredningens arbete. •Arbetsgivare som har rätt att erhålla stöd för korttidsarbete ska också kunna få stöd för kompetensåtgärder som genomförs . •Det statliga stödet ska uppgå till av kostnaden för kompetensåtgärder som genomförs under upp till halva den frigjorda tiden. •Stöd för kompetensåtgärder ska kunna utgå under hela eller delar av tiden då korttidsarbete pågår på en arbetsplats. •Stöd lämnas för validering och åtgärder som syftar till att höja kompetensen hos arbetstagare. •Ett nytt krav för att erhålla stöd för korttidsarbete införs som medför att parterna måste diskutera kompetensåtgärder i samband med att korttidsarbete införs på en arbetsplats. Allmänna utgångspunkter och skäl för förslaget Utgångspunkten för mina förslag är att såväl individen, arbetsgivarna som samhället tjänar på utbildning och livslångt lärande. Alla inblandade skulle vinna på att den tid som frigörs när en arbetstagare omfattas av korttidsarbete användes för kompetensutveckling i vid mening. När den tid som frigörs vid korttidsarbete används för validering eller för att höja kompetensnivån uppkommer ingen alternativkostnad i form av minskad produktion och lönekostnaden är densamma oavsett om kompetensåtgärder genomförs eller ej. Den totala kostnaden för kompetensåtgärder som utförs i samband med korttidsarbete blir därför betydligt lägre än vad som normalt är fallet. När korttidsarbete införs är det även möjligt att genomföra åtgärder av en helt annan omfattning än den som vanligtvis är aktuell under normala förhållanden. Ett grundläggande problem är emellertid att vid högkonjunktur finns det ofta resurser som det saknas tid för kompetensutveckling, medan det motsatta gäller under lågkonjunktur. Införs inget stöd riskerar således samhället att gå miste om en möjlighet att till en förhållandevis låg kostnad öka företagens konkurrenskraft och underlätta för arbetstagarnas livslånga lärande. Även om ovanstående resonemang talar för att det bör vara ett krav att den tid som frigörs vid korttidsarbete ska användas för att höja arbetstagarnas kompetens ska det även fortsatt vara möjligt att erhålla stöd vid korttidsarbete även när kompetensåtgärder inte vidtas. Huvudsyftet med stödet för korttidsarbete ska alltjämt vara att ge stöd till företag som tillfälligt behöver minska sina personalkostnader. Att utnyttja den frigjorda tiden till kompetensutveckling ska vara en möjlighet men inte ett krav. Skälen till detta är framför allt att begränsningar i utbudet av kompetensåtgärder annars riskerar att förhindra företag från att införa korttidsarbete. Alternativt kan ett krav på åtgärder leda till att arbetstagarna tvingas delta i utbildningar som inte är relevanta eller av sämre kvalitet. Att villkora stödet med krav på kompetensåtgärder riskerar också att försena införandet av korttidsarbete och därför leda till att stödet för korttidsarbete inte får den effekt som det är tänkt. Kostnaden bör fördelas på ett sådant sätt att arbetstagarna och deras representanter i förhandlingarna om korttidsarbete har ett incitament att kräva att en del av den frigjorda tiden ska ägnas åt kompetensutveckling. bör kostnaden för arbetsgivaren att kompetensutveckla personalen inte vara så hög att arbetstagarnas krav leder till att arbetsgivaren avstår från att införa korttidsarbete och i stället väljer att säga upp personal. För en arbetstagare är alternativet till att delta i kompetensåtgärder under korttidsarbetet en till viss del betald arbetsbefriad tid. Arbetstagarens andel av kostnaden består därför av den fritid han eller hon går miste om. För att en arbetsgivare som är pressad ekonomiskt ska ha möjlighet att genomföra kompetensåtgärder måste statens andel av kostnaden för kompetensåtgärderna vara betydande. För att säkerställa att de åtgärder som vidtas är relevanta för deltagarna och inte onödigt kostsamma krävs det emellertid att arbetsgivarna själva står för en tillräckligt stor andel av kostnaden. Den faktiska kostnaden för kompetensåtgärden ska därför fördelas så att staten står för och arbetsgivaren för . Införandet av ett stöd för kompetensutveckling eller validering med korttidsarbete får inte riskera att ersätta arbetsgivarnas ansvar för att kontinuerligt tillse att arbetstagarna har den kompetens som krävs för att utföra nuvarande och framtida arbetsuppgifter. stöd för kompetensåtgärder utgår för hela den frigjorda tiden blir stödet alltför generöst och skapar ett incitament för företagen att införa korttidsarbete i syfte att hålla nere sina kostnader för kompetensutveckling. För att motverka att systemet missbrukas är det därför nödvändigt att sätta ett tak som medför att kostnaderna fördelas rättvist mellan arbetsgivare, arbetstagare och staten. Stöd ska därför utgå av kostnaden för åtgärder som utförs och som, beroende på arbetstidsminskningen, upptar upp till 10, av den ordinarie arbetstiden. För den andel av kompetensåtgärderna som upptar mer tid ska arbetsgivaren stå för hela kostnaden. Stöd för kompetensåtgärder ska kunna utgå under hela eller delar av tiden då korttidsarbete pågår på en arbetsplats. Det saknas skäl att kräva att kompetensåtgärder eller validering ska pågå som korttidsarbete tillämpas på arbetsplatsen. Det gäller inte minst med tanke på att det kan vara svårt att förutse hur länge behovet av korttidsarbete kommer att kvarstå. Ersättning ska därför kunna utgå oavsett om det rör sig om ett halvdagsseminarium, en validering eller en ettårig utbildning på halvfart. Definitionen av vilken typ av åtgärder som berättigar till stöd ska innefatta validering samt åtgärder som höjer kompetensen hos personalen. Det centrala är sålunda att kompetensen höjs eller synliggörs inte hur detta sker. Med en sådan vid definition erhålls den flexibilitet som krävs för att täcka in alla de typer av åtgärder som kan komma att efterfrågas av arbetstagare och arbetsgivare som förkortat arbetstiden. Förutom validering täcker definitionen bland annat formella utbildningar inom högskolan och , komvux, uppdragsutbildningar samt internt eller externt anordnade seminarier, konferenser, föreläsningar och kurser. Dessutom täcks exempelvis arbetsplatsupplärning. Även om det inte ställs krav på att den frigjorda tiden ska utnyttjas för kompetensutveckling ska det ställas krav på att arbetsgivare och arbetstagare diskuterar möjligheten. Ett sådant krav ökar chanserna för att stödet för validering eller kompetenshöjande åtgärder utnyttjas. Det ska därför krävas att det av de lokala avtalen om korttidsarbete, och de därtill hörande justerade förhandlingsprotokollen, ska framgå om parterna avser att utnyttja det extra stödet för validering eller kompetenshöjande åtgärder. Saknas en lokal part på arbetstagarsidan får detta i stället regleras i ett avtal mellan arbetsgivaren och den centrala arbetstagarorganisationen. På motsvarande sätt ska det för arbetsgivare som inte är bundna av kollektivavtal krävas att det av de enskilda avtalen mellan arbetsgivare och arbetstagare ska framgå om man avser att utnyttja det extra stödet för validering eller kompetenshöjande åtgärder. I syfte att skapa ett flexibelt system som gör det möjligt att anpassa de åtgärder som genomförs till de förutsättningar som råder på respektive arbetsplats ska det vara möjligt att fördela den totala ersättningsberättigade tiden över hela perioden med korttidsarbete. Det vill säga, det ska vara möjligt att spara tid för kompetensåtgärder från en månad till en annan. Stödet omfattar endast kostnader för åtgärder direkt kopplade till de individer som förkortat sin arbetstid. Kostnader som täcks av stödet avser sålunda arbetsgivarens kostnader för själva åtgärden i form av exempelvis kursavgift, kostnad för uppdragsutbildning, avgift för validering, ersättning till föreläsare, lokalhyra och kursmaterial men också arbetsgivarens kostnader för exempelvis reseersättning och traktamente. bör bemyndigas att närmare reglera vilka typer av kostnader som ersätts då kompetensåtgärder genomförts internt eller av ett företag i samma koncern. Det är svårt att uppskatta kostnaden för förslaget. Redan med beaktande av den osäkerhet som råder kring hur det föreslagna stödet för korttidsarbete kan komma att tillämpas föreslog jag i delbetänkandet att det i samband med genomförandet bör läggas fast en tid- punkt för en utvärdering av det nya stödet. Svårigheterna förknippade med att beräkna kostnaderna för stödet för kompetensåtgärder förstärker enligt min mening behovet av en sådan utvärdering, som då givetvis även bör omfatta stödet för kompetensåtgärder. Utredning har i sitt delbetänkande föreslagit att förändringarna av stödet vid korttidsarbete ska träda i kraft . Även nu föreslagna förändringar ska träda i kraft . 1.1Förslag till lag om ändring i lagen (2013:948) om stöd vid korttidsarbete Härigenom förskrivs i fråga om lagen (2013:948) om stöd vid korttidsarbete dels att 2, 4, 15–18, 26–28 och 30 §§ och rubrikerna närmast före 17 och 18 och 26 §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas fem nya paragrafer, 8 a, 17 a, 18 a, 27 a och 27 b §§, och närmast före 8 a, 17 a, 18 a och 27 a §§ nya rubriker av följande lydelse. I denna lag finns bestämmelser om –vilka arbetsgivare som omfattas av lagen (3 §), –innebörden av vissa uttryck i denna lag (4 §), –när stöd vid korttidsarbete får lämnas (5–8 §§), –när stöd för kompetensåtgärder får lämnas (8 a §), –förutsättningar för preliminärt stöd (9–16 §§), – beräkning av preliminärt stöd – beräkning av preliminärt stöd (17 §), (17 och 17 a §§), – ansökan om preliminärt stöd – ansökan om preliminärt stöd (18 §), (18 och 18 a §§), – avstämning av preliminärt – avstämning av preliminärt stöd (19–27 §§), stöd (19–27 b §§), –anmälan om avstämning (28–30 §§), –återbetalningsskyldighet för felaktiga utbetalningar (31 §), –kreditering och debitering av skattekonto (32–34 §§), –kontroll (35 och 36 §§), –handläggande myndighet (37 §), och –överklagande (38 §). Ett mer konkurrenskraftigt system för stöd vid korttidsarbete, Vid tillämpning av denna lag ska följande gälla: 1.Ordinarie arbetstid är den tid som en arbetstagare skulle ha arbetat, om han eller hon inte hade deltagit i korttidsarbete. Vid beräkning av den ordinarie arbetstiden ska det bortses från frånvaro. 2.Ordinarie lön är den regelmässigt utgående kontanta lön som arbetstagaren skulle ha haft under stödmånaden om han eller hon inte hade deltagit i korttidsarbete. I den ordinarie lönen ingår dock inte löneökningar som avser tid efter jämförelsemånaden. Inte heller ingår lön till den del som den överstiger det belopp som regeringen bestämmer. Vid beräkning av den ordinarie lönen ska det bortses från frånvaro. Om arbetstagaren har deltagit i korttidsarbete under endast en del av stödmånaden, utgör den ordinarie lönen motsvarande del. 3.Korttidsarbete är arbete där arbetstiden är kortare än den ordinarie arbetstiden, eller där partiell arbetsbefrielse införs med stöd av ett centralt kollektivavtal och lönen därför är lägre än den ordinarie lönen. 4.Stödperiod är den tidsperiod när stöd vid korttidsarbete ska lämnas enligt 5–8 §§. Stödmånad är den kalender- Stödmånad är den kalender- månad som arbetsgivaren begär månad som arbetsgivaren begär pre- preliminärt stöd för. liminärt stöd för korttidsarbete för. 6.Jämförelsemånad är den kalendermånad som infaller före den månad då regeringen föreskriver att stöd vid korttidsarbete ska lämnas enligt 5 § eller, då fattat beslut om godkännande enligt 5 a §, den kalendermånad som infaller före den kalendermånad då beslutet fattades. 7.Kompetensåtgärder är validering eller åtgärder som syftar till 15 §För att en arbetsgivare ska ha rätt till preliminärt stöd ska, om inte annat följer av 16 §, följande förutsättningar vara uppfyllda:1. Arbetsgivaren ska vara bunden av ett kollektivavtal om korttidsarbete som har slutits eller godkänts av en central arbetstagarorganisation.2. De närmare förutsättning- 2. De närmare förutsättningarna för tillämpningen av kortarna för tillämpningen av korttidsarbete och vilka arbetstagare tidsarbete, om det finns en avsikt som ska omfattas ska regleras i att utnyttja stödet för kompetens-ett lokalt kollektivavtal.åtgärder och vilka arbetstagare som ska omfattas ska regleras i ett lokalt kollektivavtal.17 att höja kompetensen hos en arbets- der är arbetsgivarens kostnad för en enskild kompetensåtgärd, såsom kursavgift, avgift för validering, ersättning till föreläsare, lokal- hyra, kursmaterial, reseersättning När stöd för kompetensåtgärder Vid korttidsarbete får stöd läm- nas för kompetensåtgärder som arbetstagaren deltagit i under den del av den ordinarie arbetstiden då arbete inte utförts enligt 12 §. Stödet får lämnas för åtgärder vidtagna under hela eller delar av 3.Den arbetstids- och löneminskning som avtalats ska vara förenlig med 12 och 13 §§. Om det inte finns någon lokal part på arbetstagarsidan, får ett avtal enligt första stycket 2 i stället ingås mellan arbetsgivaren och den centrala arbetstagarorganisationen. För att en arbetsgivare som inte är bunden av ett sådant kollektivavtal som avses i 15 § ska ha rätt till preliminärt stöd ska följande förutsättningar vara uppfyllda: i korttidsarbete ska ha stöd i i korttidsarbete ska ha stöd i skriftligt avtal mellan arbetsgiva- skriftligt avtal mellan arbetsgiva- ren och arbetstagaren. ren och arbetstagaren. avtal ska ha ingåtts efter det att ska reglera om det finns en avsikt att utnyttja stödet för kompetens- Ett sådant avtal ska ha ingåtts efter det att korttidsarbete aktualiserats hos arbetsgivaren. 2.Minst 70 procent av de arbetstagare inom en driftsenhet som uppfyller kraven enligt 11 § ska delta i stödberättigat korttidsarbete under stödmånaden. 3.Den arbetstids- och löneminskning som har avtalats ska vara densamma för alla deltagande arbetstagare inom driftsenheten. 4.Den arbetstids- och löneminskning som har avtalats ska vara förenlig med 12 och 13 §§. Beräkning av preliminärt stöd Beräkning av preliminärt stöd stöd för en arbetstagare avseende stöd för korttidsarbete för en en stödmånad ska beräknas på arbetstagare avseende en stöd- månad ska beräknas på följande narie lön ska multipliceras med ska multipliceras med den avtalade ningen enligt 12 § för avtalsperio- arbetstidsminskningen enligt 12 § Detta resultat ska minskas i proportion till det antal hela ska minskas i proportion till det dagar arbetstagaren har varit från- varande från arbetet under den varit frånvarande från arbetet del av stödmånaden som arbets- under den del av stödmånaden tagaren deltagit i korttidsarbete. som arbetstagaren deltagit i kort- Preliminärt stöd betalas med ett belopp som motsvarar av underlaget enligt första stycket. Beräkning av preliminärt stöd för kompetensåtgärder Underlaget för preliminärt stöd för kompetensåtgärder för en arbetstagare ska beräknas på följande sätt. Vid en avtalad arbetstidsminskning om 20, multipliceras kostnaden för kompetensåtgärderna med den andel av åtgärderna som utförs under upp till 10, av arbetstagarens ordinarie arbetstid. Preliminärt stöd betalas med ett belopp som motsvarar av underlaget enligt första stycket. Ett mer konkurrenskraftigt system för stöd vid korttidsarbete, Ansökan om preliminärt stöd Ansökan om preliminärt stöd En ansökan om preliminärt En ansökan om preliminärt stöd ska ha kommit in till Skatte- stöd för korttidsarbete ska ha verket inom två kalendermånader kommit in till inom från utgången av stödmånaden. två kalendermånader från ut- I annat fall får stöd inte lämnas gången av stödmånaden. fall får stöd inte lämnas för stöd- Vid stöd efter godkännande enligt 5 a § ska den första stödmånaden infalla senast efter godkännandet. I annat fall får stöd inte lämnas. Ansökan om preliminärt stöd för En ansökan om preliminärt stöd för en kompetensåtgärd ska ha kom- mit in till inom två I annat fall får stöd för kompetensåtgärden inte lämnas. En kompetensåtgärd är slutförd när den arbetstagare som deltagit inte kommer att avsätta mer tid för att delta i åtgärden. Beräkning av slutligt stöd om avtal justerats Beräkning av slutligt stöd för korttidsarbete om avtal justerats En arbetsgivare som har fått En arbetsgivare som har fått preliminärt stöd är skyldig att preliminärt stöd för korttidsarbete betala tillbaka skillnaden mellan är skyldig att betala tillbaka skill- preliminärt stöd och slutligt stöd, naden mellan preliminärt stöd och om det preliminära stödet för en slutligt stöd, om det preliminära stödmånad har beräknats på en stödet för en stödmånad har be- större arbetstidsminskning än den räknats på en större arbetstids- som följer av det avtal som vid minskning än den som följer av det avtal som vid avstämningstid- punkten gäller för stödmånaden. Slutligt stöd beräknas på motsvarande sätt som preliminärt stöd men baserat på den mindre arbetstidsminskningen. En arbetsgivare som har fått En arbetsgivare som har fått preliminärt stöd har rätt till ytter- preliminärt stöd för korttidsarbete ligare stöd motsvarande skillna- har rätt till ytterligare stöd mot- den mellan preliminärt stöd och svarande skillnaden mellan preli- slutligt stöd, om preliminärt stöd minärt stöd och slutligt stöd, om för en stödmånad har beräknats preliminärt stöd för en stödmånad på en mindre arbetstidsminsk- har beräknats på en mindre arbets- ning än den som följer av det avtal tidsminskning än den som följer av det avtal som vid avstämnings- gäller för stödmånaden. tidpunkten gäller för stödmånaden. Slutligt stöd beräknas på motsvarande sätt som preliminärt stöd men baserat på den större arbetstidsminskningen. Ytterligare stöd får inte lämnas till en arbetsgivare som har näringsförbud eller skatte- och avgiftsskulder som har överlämnats till för indrivning, när frågan om sådant stöd prövas. Är arbetsgivaren en juridisk person, får den eller de fysiska personer som har ett betydande inflytande i verksamheten inte ha näringsförbud. Beräkning av slutligt stöd för kompetensåtgärder En arbetsgivare som har fått preliminärt stöd för kompetensåtgärder är skyldig att betala tillbaka skillnaden mellan preliminärt stöd och slutligt stöd om det preliminära stödet är högre än det slutliga. Slutligt stöd beräknas på motsvarande sätt som preliminärt stöd och kostnaden för kompetensåtgärderna är den kostnad som uppkommit fram till avstämningstidpunkten. En arbetsgivare som har fått preliminärt stöd för kompetensåtgärder har rätt till ytterligare stöd motsvarande skillnaden mellan preliminärt stöd och slutligt stöd om det preliminära stödet är lägre än det slutliga. Slutligt stöd beräknas på motsvarande sätt som preliminärt stöd och kostnaden för kompetensåtgärderna är den kostnad som uppkommit fram till avstämningstidpunkten. Arbetsgivaren ska ställa sam- Arbetsgivaren ska ställa sam- man belopp som arbetsgivaren i man belopp som arbetsgivaren i förekommande fall är skyldig att förekommande fall är skyldig att betala tillbaka enligt 25 och 26 §§ betala tillbaka enligt 25, 26 och och har rätt till enligt 27 § till ett nettobelopp. 27 a §§ och har rätt till enligt 27 och 27 b §§ till ett nettobelopp. Om en anmälan om avstäm- Om en anmälan om avstäm- ning inte ges in inom rätt tid, är