sou · H7B359d6 · 2019-12-12 00:00:00 — Efter korrigering för faktiska förhållanden, d.v.s. kontroll med fackförbund kring de arbetsgivare som uppgivit att de har kollektivavtal, men där det inte är styrkt med intyg i Arbetsförmedlingens akt, kunde beloppet för det fel skrivas ned till cirka . 4.Beslut där det uppkommit förändringar kring arbetsplatsen eller anställningsavtalet. I flertalet av dessa fall så har arbetsgivaren brustit i att uppdatera Arbetsförmedlingen på de förändrade förhållandena. Bedömd risk för felaktiga utbetalningar motsvarar felaktiga beslut, med förhöjd risk för felaktiga utbetalningar, motsvarande cirka . 5.Otillräckligt registrerade arbetsgivaravgifter av arbetsgivaren står för cirka av de felaktiga besluten, med förhöjd risk för felaktiga utbetalningar. Sammanfattningsvis så noterar vi att majoriteten av de fel som registreras kan härledas ifrån Arbetsförmedlingens egen administration och dokumentation av intyg. Andelen fel som uppkommer genom att arbetsgivare inte uppger korrekta och fullständiga uppgifter är en mindre del, men är det stora summor som är utsatta för förhöjd risk. Dock försvinner dessa reella hot, som då står för en mindre del av samtliga fel, ibland de fel som noteras internt på myndigheten. Det gör det angeläget att jobba med båda typerna av fel för att på ett bättre sätt synliggöra de fel som innebär högre reella risker för felaktiga utbetalningar. 5 Bedömd risk för felaktiga utbetalningar De framräknade beloppen i kapitel 3 och 4 beskriver de fel som orsakas av felaktiga beslut som innebär en risk för felaktiga utbetalningar, och enligt författningsstyrda regelverk är att betrakta som fel. På uppdrag av delegationen har denna studie även bedömt hur stor andel av dessa felaktiga beslut som faktiskt leder till en felaktig utbetalning. En felaktig handläggning leder inte per automatik till att fel belopp betalas ut. En del fel i studien orsakar inte en felaktig utbetalning i allmän mening, utan är t.ex. bristande dokumentation som oftast inte har en praktisk betydelse. Det har vi kunnat se då vi har gjort fördjupade kontroller av faktiska förhållanden rörande kollektivavtal och arbetsgivarkontroll (se diskussion i avslutande kapitel). För denna bedömning behöver vi definiera om felaktig utbetalning för att avgränsa oss från dokumentations- och handläggningsbrister, och istället fokuserar på de faktiska förhållandena. Definition av en felaktig utbetalning för denna bedömning är: En utbetalning är felaktig om det slutliga beloppet blir för högt, för lågt, i sin helhet fel eller betalas ut i strid med intentionerna i gällande regelverk Utifrån denna definition kontrollerar och bedömer vi sannolikheten att rätt belopp betalas ut till rätt stödmottagare och utifrån rätt förutsättningar. Vi likställer då inte administrativa brister i ett beslut med en felaktig utbetalning utan försöker istället bedöma hur stor risk för en felaktig utbetalning som denna brist medför. I denna definition åsidosätter vi dokumentations- och vissa processkrav för att istället försöka bedöma korrekt utbetalning genom bl.a. efterkontroller och expertbedömningar. Bedömd risk för felaktiga utbetalningar 5.1Metod och osäkerhet kring riskbedömningen På delegationens uppdrag tillförs en ytterligare dimension av osäkerhet till studiens resultat, i form av en bedömning av sannolikheten att en viss typ av fel i slutändan bidrar till en felaktig utbetalning. Studiens resultat, presenterad i kapitel 3 och 4, baseras på att ett antal olika regler har kontrollerats. I detta kapitel gör vi en riskbedömning av dessa regler. Vi försöker alltså att uppskatta sannolikheten för ett verkligt fel, kopplat till respektive regel. Denna sannolikhet kan sedan appliceras på de fel som orsakats av den aktuella regeln, och därefter summeras till ett totalresultat. Denna riskbedömning medför en osäkerhet kring de faktorer som används vid beräkningen. En del av dem har beräknats med dataunderlag, andra har bedömts av experter, och andra har uppskattats i studien efter bästa förmåga. Det sammantaget gör att resultatet som beräknats har ett mått av osäkerhet. Riskbedömningen tar inte hänsyn till vissa perspektiv som vi tror påverkar risken för felaktiga utbetalningar. Det är t.ex. stödmottagande organisations storlek och företagsform, där mindre icke offentliga organisationer kan antas ha en högre risk för medvetna fel jämfört med stora företag och offentliga institutioner. Det beaktas dock inte i riskbedömningen. Eftersom urvalet i aktgranskningen till större del består av mindre företag kan det innebära att vi i detta moment överskattar risken för felaktiga utbetalningar. Vid uträkningen av belopp kan ingen hänsyn tas till dubbelträffar och multipla felorsaker. Istället tillförs en korrigeringsfaktor som gör en schablonmässig justering av resultatet. På uppdrag av Delegationen kommer samtliga regler som har använts i studien att riskbedömas. Det som bedöms är hur stor andel av de felaktiga beslut som regeln identifierat, som i slutändan leder till en felaktig utbetalning. För att tydliggöra reglernas olika utgångspunkt delar vi in dem i tre olika kategorier, Hög risk för felaktig utbetalning, Viss risk för felaktig utbetalning och Låg risk för felaktig utbetalning. Vi kommer dock att göra en individuell riskbedömning av varje regel inom de olika kategorierna, och indelningen är mer av pedagogisk karaktär. I detta avsnitt redovisas hur resultatet från den strikta definitionen av felaktig utbetalning förs samman med den riskbedömning som är gjord för respektive regel. Resultatet ger oss ett uppskattat belopp för felaktig utbetalning enligt det kapitels definition. Resultaten från respektive riskkategori redovisas i Tabell 24 (Hög risk för felaktig utbetalning), Tabell 25 (Viss risk för felaktig utbetalning) samt Tabell 26 (Låg risk för felaktig utbetalning). Slutligen sammanställs resultatet i Fel! Hittar inte referenskälla.. Bedömd risk för felaktiga utbetalningar Tabell 24: Regler inom lönebidrag med hög risk för felaktiga utbetalningar risk (%) belopp (mnkr) Anställning i make/makas Tabell 25: Regler för lönebidrag med viss risk för felaktiga utbetalningar. risk (%) belopp (mnkr) Ej arbetslös vid beslutstillfället Utbetalning till fel konto Bedömd risk för felaktiga utbetalningar Tabell 26: Regler för lönebidrag med låg risk för felaktiga utbetalningar. risk (%) belopp (mnkr) utbetalning (mnkr) 1,7* *= Dessa risker är relaterade till träffsäkerheten i regeln och mäter sannolikheten för att de faktiska förhållandena inte uppfyller de författningsstyrda villkoren, givet att ett ärende saknar dokumentation (se diskussion i Bilaga 1). Tabell 27: Regler för lönebidrag med total risk för felaktiga utbetalningar. belopp (mnkr) utbetalning (mnkr) Hög risk – totalt Viss risk – totalt Låg risk – totalt Det visar att av det totalt redovisade felet, d.v.s. felaktiga beslut med risk för felaktiga utbetalningar på 2 , så anses () leda till en faktisk felaktig utbetalning. Detta motsvarar felaktiga utbetalningar på av det totala ersättningssystemets volym på 11 . I de följande avsnitten finns beloppen nedbrutna i respektive förklaringskategori enligt samma uppdelning som avsnitt 3.2 – 3.5. Vi hänvisar också till de förklaringar och orsaksresonemang som förs i dessa avsnitt, som i hög grad även är relevanta för dessa uppställningar. 30Det belopp är inte samma belopp som redovisats i tidigare resultatkapitel, beroende på den generalisering kring dubbelträffar och felorsaker som beskrivits i det kapitels metoddel. Bedömd risk för felaktiga utbetalningar Typ av fel – lönebidrag Omfattningsstudiens resultatet för lönebidrag enligt den definitionen som bedömer faktiska felaktiga utbetalningar, uppdelade per felorsak (se kapitel 2.5), redovisas i Tabell 28. Tabell 28: Lönebidrag, Totalresultat per felorsak, Riskbedömda felaktiga utbetalningar 1) Felaktiga uppgifter vid ansökan 2) Ej anmält ändrade Fel orsakade av sökande 3) Ej tillräckliga uppgifter för att 4) Tillräckliga och korrekta uppgifter, men fel beslut 6) Ändrade förhållanden ej Misstänkt avsiktliga fel - lönebidrag Bedömd risk för felaktiga utbetalningar Tabell 29 redovisas misstänktliga avsiktliga fel, uppdelat efter vem som orsakat felet. Bedömd risk för felaktiga utbetalningar Tabell 29: Lönebidrag - Misstänkt avsiktliga fel, Riskbedömda felaktiga utbetalningar 31 Avsiktliga fel – orsakade av fel (%) Felaktiga utbetalningar orsakade av arbetsgivare/arbetstagaren, totalt Uppgifter som används felaktigt, och saknade uppgifter - lönebidrag I Arbetsförmedlingens beslutsfattande används uppgifter från flera olika parter - den arbetssökande, arbetsgivaren och från myndigheten själv. Resultatet kommer att delas upp i kategorierna Felaktiga uppgifter och Saknade uppgifter, vilket redovisas i 31Beloppen innehåller en generell korrigering för multipla felkategorier för samtliga poster. Bedömd risk för felaktiga utbetalningar Bedömd risk för felaktiga utbetalningar Tabell 30: Lönebidrag – Uppgifter som används felaktigt eller saknas, Riskbedömda fel. Felaktig / saknad uppgift uppgifter ( %) utbetalningar ( %) b) Arbete och arbetstid Den arbetssökande är inte att betrakta som arbetslös, t.ex. på grund av bolagsengagemang c) Kostnader och utgifter Ej tillräckliga arbetsgivaravgifter registrerade i förhållande till utbetalt stöd Arbetsgivare är make/maka/sambo med arbetstagare i enskild firma Ändrade förhållanden ej meddelade Fel orsakade av felaktig c) Kostnader och utgifter Intyg om kollektivavtal (eller försäkringsavtal) saknas Arbetsmiljö ej intygad, Arbetsgivarkontroll ej dokumenterad, ändrade förhållanden ej Fel orsakade av saknad 32Beloppen innehåller en generell korrigering för multipla felkategorier för samtliga poster. Andel av samtliga fel är inte korrigerad för multipla fel och de summerar därför ev. till . Bedömd risk för felaktiga utbetalningar Ursprunget på uppgifter som används felaktigt/saknas - lönebidrag I Tabell 31 redovisas resultaten uppdelat efter uppgifters ursprung. Tabell 31: Lönebidrag – Uppgifters ursprung, Riskbedömda felaktiga utbetalningar uppgifter ( %) fel ( %) Bedömd risk för felaktiga utbetalningar I det avsnitt redovisas hur resultatet från den strikta definitionen av felaktig utbetalning förs samman med den riskbedömning som är gjord för respektive regel. Resultatet ger oss ett uppskattat belopp för felaktig utbetalning enligt det kapitels definition. Resultaten från respektive riskkategori redovisas i Tabell 32 (Hög risk för felaktig utbetalning), Tabell 33 (Viss risk för felaktig utbetalning) samt Tabell 34 (Låg risk för felaktig utbetalning). Slutligen sammanställs resultatet i Tabell 35. Tabell 32: Regler inom nystartsjobb med hög risk för felaktiga utbetalningar risk (%) belopp (mnkr) Anställning i make/ Tabell 33: Regler för nystartsjobb med viss risk för felaktiga utbetalningar risk (%) belopp (mnkr) Bedömd risk för felaktiga utbetalningar Tabell 34: Regler för nystartsjobb med låg risk för felaktiga utbetalningar risk (%) 5,1* *= Dessa risker är relaterade till träffsäkerheten i regeln och mäter sannolikheten för att de faktiska förhållandena inte uppfyller de författningsstyrda villkoren, givet att ett ärende saknar dokumentation (se diskussion i Bilaga 1). Tabell 35: Regler för nystartsjobb med total risk för felaktiga utbetalningar Hög risk – totalt Viss risk – totalt Låg risk – totalt Det visar att av det totalt redovisade felet, d.v.s. felaktiga beslut med risk för felaktiga utbetalningar på 1 , anses () leda till en faktisk felaktig utbetalning. Detta motsvarar felaktiga utbetalningar på av det totala ersättningssystemets volym på 5 . I de följande avsnitten finns beloppen nedbrutna i respektive förklaringskategori enligt samma uppdelning som avsnitt 4.2 – 4.5. Vi hänvisar också till de förklaringar och orsaksresonemang som förs i dessa avsnitt, som i hög grad även är relevanta för dessa uppställningar. Typ av fel - nystartsjobb Omfattningsstudiens resultatet för nystartsjobb enligt den definitionen som bedömer faktiska felaktiga utbetalningar, uppdelade per felorsak (se kapitel 2.5), redovisas i Tabell 36. Bedömd risk för felaktiga utbetalningar Tabell 36: Nystartsjobb, Totalresultat per felorsak, Riskbedömda felaktiga utbetalningar 1) Felaktiga uppgifter vid 2) Ej anmält ändrade Fel orsakade av sökande 3) Ej tillräckliga uppgifter för att fatta korrekta beslut 4) Tillräckliga och korrekta uppgifter, men fel beslut 6) Ändrade förhållanden ej Misstänkt avsiktliga fel - nystartsjobb Bedömd risk för felaktiga utbetalningar Tabell 37 redovisas misstänktliga avsiktliga fel, uppdelat efter vem som orsakat felet. Bedömd risk för felaktiga utbetalningar Tabell 37: Nystartsjobb - Misstänkt avsiktliga fel, Riskbedömda felaktiga utbetalningar 33 Avsiktliga fel – orsakade av fel (%) Felaktiga utbetalningar orsakade av arbetsgivare/arbetstagaren, totalt Uppgifter som används felaktigt, och saknade uppgifter - nystartsjobb I Arbetsförmedlingens beslutsfattande används uppgifter från flera olika parter - den arbetssökande, arbetsgivaren och från myndigheten själv. Resultatet kommer att delas upp i kategorierna Felaktiga uppgifter och Saknade uppgifter, vilket redovisas i Tabell 38. 33Beloppen innehåller en generell korrigering för multipla felkategorier för samtliga poster. Bedömd risk för felaktiga utbetalningar Tabell 38: Nystartsjobb – Uppgifter som används felaktigt eller saknas, Riskbedömda fel. uppgifter ( %) utbetalningar ( %) b) Arbete och arbetstid Den arbetssökande är inte att betrakta som arbetslös, t.ex. på grund av bolagsengagemang c) Kostnader och utgifter Ej tillräckliga arbetsgivaravgifter registrerade i förhållande till utbetalt stöd Arbetsgivare är make/maka/sambo med arbetstagare i enskild firma Ändrade förhållanden ej meddelade Fel orsakade av felaktig c) Kostnader och utgifter Intyg om kollektivavtal (eller försäkringsavtal) saknas Arbetsmiljö ej intygad, Arbetsgivarkontroll ej dokumenterad, ändrade förhållanden ej Fel orsakade av saknad 34Beloppen innehåller en generell korrigering för multipla felkategorier för samtliga poster. Andel av samtliga fel är inte korrigerad för multipla fel och de summerar därför ev. till . Bedömd risk för felaktiga utbetalningar Ursprunget på uppgifter som används felaktigt/saknas - nystartsjobb I Tabell 39 redovisas resultaten uppdelat efter uppgifters ursprung. Tabell 39: Nystartsjobb – Uppgifters ursprung, Riskbedömda felaktiga utbetalningar uppgifter ( %) fel ( %) 6 Diskussion och bedömning Omfattningsstudien har genomförts med syfte att uppskatta storleken på felaktiga utbetalningar inom nystartsjobb och lönebidrag. Stödtyperna har Delegationen valt utifrån årsanslagets storlek (avgränsat över en miljard) och bedömd risk för felaktiga utbetalningar. Lönebidrag och nystartsjobb står tillsammans för utbetalningar om mer än . Båda ärendeslagen kännetecknas av processer som är bedömningstunga och . Det är riskfaktorer som gjort att de valts ut för att ingå i omfattningsstudien. Studien har endast granskat perspektivet För mycket utbetald ersättning. Under arbetet har vi använt två olika definitioner av felaktig utbetalning. Huvudresultatet använder den definition som delegationen tagit fram, medan det riskbedömda resultatet använder en mer ändamålsstyrd definition. Utifrån denna definition kontrollerar och bedömer vi sannolikheten att rätt belopp går till rätt stödmottagare. I resultatet åsidosätts vissa dokumentations- och processkrav för att istället försöka bedöma korrekt utbetalning genom bl.a. efterkontroller och expertbedömningar. I huvudresultatet uppskattar vi att anställningsstöd för lönebidrag motsvarande 2 har betalats ut baserat på felaktiga beslut, vilket motsvarar . För nystartsjobb uppskattas detta vara 1 , vilket motsvarar av det totala stödbeloppet. Resultatets grundar sig på felaktiga beslut med varierande grad av risk för felaktiga utbetalningar utifrån två delstudier, en aktgranskning och en dataanalys i tillgängliga registerdata utifrån författningsstyrda regelverk. I ett andra led har denna studie på uppdrag av delegationen bedömt hur stor andel av felaktiga beslut som leder till en felaktig utbetalning när vi bortser från orsaker som bristande dokumentation eller andra handläggningsbrister. Genom fördjupade kontroller av faktiska förhållanden och expertbedömningar graderas risken för att de felaktigt hanterade besluten faktiskt resulterar i en felaktig utbetalning. Denna metod redovisar att de bedömda felaktiga utbetalningarna uppgår till för lönebidragen vilket motsvarar . För nystartsjobb uppgår de felaktiga utbetalningarna till , vilket motsvarar av ersättningssystemets storlek. Denna metod att uppskatta felaktiga utbetalningar tillför en osäkerhet. genomförda granskningar har haft fokus på kvalitet i ärendehandläggning och processer. De visar att flertalet ärenden som aktgranskats har haft brister som uppmärksammats i granskningen. Brister som innebär frånsteg från fastställda processer men som inte är detsamma som felaktiga utbetalningar eftersom det inte varit fokus i de granskningarna. Med denna insikt är det förväntat att den här granskningen påvisar betydande resultat som klassificeras som felaktiga utbetalningar. För att bredda studien och hitta andra fel som inte härrör från aktgranskningen har undersökningen kompletterats med en analys av de registerdata som Arbetsförmedlingen har tillgång till. Som framgår i resultatredovisningen finns en viss överlappning av fel mellan delstudierna. Detta hanteras i uppräkningen av Denna överlappning är dock marginell och visar att studierna till stor del kompletterar varandra på det sätt som var tanken med den valda studiedesignen. Det finns ett outrett mörkertal vid sidan av den genomförda granskningen och dataanalysen. Framförallt är det svårt att kontrollera och undersöka situationer där arbetssökande och arbetsgivare, enskilt eller tillsammans, avser kringgå regelverk. Svårigheten att undersöka situationer av mer avsiktlig karaktär är också korrelerat med tillgång till resurser. Inom ramen för denna studie har det inte varit möjligt att göra platsbesök eller mer ingående kontroller utöver det som redovisats. De delstudier som genomförts har bidragit till att vi bättre kan förstå och tolka studien som helhet men tyvärr innehåller telefonundersökning35 eller kontrollutredning36 så pass hög osäkerhet att de inte i den slutgiltiga skattningen av felaktiga beslut. De potentiella felen från de undersökningarna redovisas därför inte vilket sannolikt leder till en underskattning av felen. Det finns dock vissa lärdomar att ta med sig från dessa analyser. En är att det inom nystartsjobben är svårt att få tag på arbetstagaren per telefon via arbetsgivaren (ofta av helt rimliga men okontrollerbara orsaker). Vill man med säkerhet veta om den anställda är på sin arbetsplats behöver man utveckla andra metoder, till exempel resurskrävande insatser som arbetsplatsbesök. Från kontrollutredningen kan vi konstatera att det inte i något av ärendeslagen finns några stora eller systematiska brister, med ett undantag. Det som avviker är gruppen och övriga bolagsformer som får anställningsstöd för nystartsjobb. Det har även lyfts fram i tidigare utredningar, bland annat i granskning av taxibranschen.37 Som tidigare berörts håller dock inte underlaget för att ingå i studiens huvudresultat. Vår tolkning är att en del av det utbetalda beloppet sannolikt ändå skulle utbetalats, men fördröjt utifrån extra resurser som god förvaltning kan antas förbruka. Det är då att betrakta som ersättning som i slutändan går till avsett ändamål, trots att handläggning inte följt gällande regelverk för dokumentation. Exempelvis om handläggaren vet att arbetsgivaren omfattas av kollektivavtal så är det inte verifierbart om inte det finns dokumenterat. Vi tror att andelen felaktiga utbetalningar, utifrån det vår studie fångar, som hamnar på ”villovägar” är mindre än motsatsen. Det är dock viktigt att lyfta fram svårigheten att göra heltäckande kontroller och att andelen utbetalningar i orätta händer troligen underskattas. vill vi poängtera att avsteg från att följa processer i sig själv också minskar möjligheten att upptäcka och hantera allvarligare felaktigheter. Som tidigare diskuterats kvarstår ett mörkertal av felaktiga utbetalningar som inte undersöks i denna studie. De kan i sin tur delas in i kvarvarande systemrisker och övergripande systemrisker och är något som underskattar resultatet i vår studie. Vi bedömer dock att den felmarginalen är mindre än det som framgår i det som 35Telefonintervjuer undersöker om personen bakom nystartsjobb går att nå via arbetsgivare. Syftet är att försöka besvara arbete av den arbetssökande. 36Underlag har begärts in i ett begränsat urval av ärenden, inom båda anställningsstöden, för att klargöra om arbetsgivaren på förfrågan kan styrka korrekta löneutbetalningar. 37https:///Om-oss/Statistik-och-publikationer/Rapporter/Ovriga/2016-03-03- Taxibranschen---Granskning-ur-perspektivet-felaktiga-utbetalningar-och-konkurrensbegransning.html Gemensamt för kvarstående fel är att de visat sig mer svårgranskade än vad denna studie gett utrymme till. En studie likt denna är av sin natur bakåtblickande och förändringar av verksamheten sker kontinuerligt. Om vi vänder perspektiv och ser framåt har Arbetsförmedlingen ett pågående och övergripande arbete med god förvaltning där arbetet mot felaktiga utbetalningar ingår som en viktig del. Ekonomiavdelningen har fått det samordnande uppdraget för arbetet mot felaktiga utbetalningar. För en ökad rättssäkerhet och enhetlighet pågår också en centralisering av myndighetens arbetsgivarkontroll. Det ska underlätta i bedömningen av om en arbetsgivare kan få anställningsstöd eller inte. Till det pågår på Rättsavdelningen en uppbyggnad av en funktion för regelefterlevnad. Studien noterar också det stora antalet fel som uppkommer i repetitiva, arbetsuppgifter med att begära in och arkivera underlag för varje beslut. Genom att påverka hur, när och vem som utför arbetsuppgifterna så uppfattar vi att många fel skulle kunna undvikas. Ett bra exempel på en förbättring inom det område är de centraliserade arbetsgivarkontrollerna som driftsätts . Vi ser även möjligheter att utföra liknande processförändringar inom kollektivavtals- och försäkringsintyg samt inom kontroll av arbetsmiljö. Även möjligheter att utbyta data med andra myndigheter och arbetsförsäkringsbolag kan skapa bättre för samkörningar av uppgifter. Ytterligare faktorer som kommer att stärka arbetet mot felaktiga utbetalningar är bland annat myndighetens digitalisering, robotisering, automatisk rekvirering av anställningsstöd utifrån redovisade arbetsgivaravgifter och automatiska beslut i vissa fall. pågår också ett arbete med att automatisera processer och förenkla hanteringen kring nystartsjobb för att det ska bli smidigare och enklare för arbetsgivare. I det krävs medvetna val kring kontroller och regler för att så långt det är möjligt förhindra felaktiga utbetalningar. Bilaga 1 Kategorisering och riskbedömning av Bilaga 1 Kategorisering och riskbedömning av regler På uppdrag av Delegationen kommer samtliga regler som har använts i studien att riskbedömas. Det som bedöms är hur stor andel av de felaktiga beslut som regeln identifierat, som i slutändan leder till en felaktig utbetalning. För att tydliggöra reglernas olika utgångspunkt delar vi in dem i tre olika kategorier, Hög risk för felaktig utbetalning, Viss risk för felaktig utbetalning och Låg risk för felaktig utbetalning. Vi kommer dock att göra en individuell riskbedömning av varje regel inom de olika kategorierna, och indelningen är mer av pedagogisk karaktär. Nedan följer en beskrivning av de olika reglerna och vilken bakgrund som finns för respektive bedömning. Regler med hög risk för felaktig utbetalning Ändrade förhållanden ej omhändertagna. I aktgranskningen fanns två beslut om lönebidrag och sex om nystartsjobb där granskaren noterade att ändrade förhållanden ej hade omhändertagits.