sou · H7B349 · 2019-11-26 00:00:00 — Mannen hade också 2015 också rest från till för att försöka ansluta sig till Daesh. Tingsrätten fann det bevisat att mannen införskaffat tryckkokare, ljusslinga, stålkulor, aceton m.fl. föremål i syfte att tillverka en bomb som vid användning skulle riskerat att döda eller skada flera män- niskor. Förutom den omedelbara skadan på gärningsplatsen skulle ett sådant attentat vara ägnat att skapa allmän oro och otrygghet och på det sättet hota det öppna och säkra samhället. Tingsrätten ansåg därför att ett fullbordat bombattentat allvarligt skulle skada . Tingsrätten ansåg vidare att den tilltalades avsikt med ett sådant attentat var att injaga allvarlig fruktan hos en befolkning eller en be- folkningsgrupp på det sätt som krävs för att gärningen ska kunna bedömas som terroristbrott. Frikännande dom i mål om terrorismresor I dom fastställde (mål nr B 6344-16) den friande domen mot en man som åtalats för att ha rest till i avsikt att där ansluta sig till terroristorganisationen al-Nusra och på plats i begå terroristbrott. Den 25-årige svenske medborgaren flög till med avsikt att resa vidare till . Han stoppades och greps i och skickades sedan tillbaka till . Mannen erkände att han hade planerat att åka till områden som kontrollerades av al-Nusra fronten, men att avsikten inte var att begå terroristbrott utan att arbeta med humanitär verksamhet. Hovrätten delade tingsrättens bedömning att det mesta talade för att mannen skulle ansluta sig som stridande till al-Nusra fronten, men att det inte per automatik innebar att han hade för avsikt att begå terroristbrott. Hovrätten fastställde därför tingsrättens friande dom. Frikännande dom i mål om utbildning för terrorism I dom friade Attunda tingsrätt (mål nr B 4352-15) en man som stått åtalad för utbildning för terrorism bestående i han meddelat instruktioner om tillverkning eller användning av sådana sprängämnen som är särskilt ägnade att användas för särskilt allvarlig brottslighet. Åklagaren gjorde gällande att den åtalade mannen hade instruerat sin son hur denne skulle gå till väga för att spränga hål i en mur till ett fängelse i i . Sonen befann sig i och ingick i den väpnade gruppen Junud al-Sham, som deltog i striderna mot den syriska regimen. Fängelset drevs av den syriska staten och var belägrat av militanta islamistgrupper. Den planerade sprängningen av fängelsemuren syftade enligt åklagaren bl.a. till att injaga skräck i den syriska befolkningen. Tingsrätten konstaterade att den åtalade mannen hade lämnat spränginstruktioner till sin son. Tingsrätten ansåg dock inte att det vara bevisat att syftet med sprängningen var att injaga skräck i den syriska befolkningen. Tvärtom talade enligt tings- rätten utredningen för att syftet var att frige fångarna och bl.a. ta kontroll över en väg utanför fängelset. Det var därför inte fråga om sådan särskilt allvarlig brottslighet som avses i rekryteringslagen. Av det skälet frikändes mannen. Brand i muslimsk bönelokal bedömdes inte som terroristbrott I dom friade (mål nr B 10337-16) en man som åtalats för terroristbrott alternativt mordbrand med anledning av en brand i en shiamuslimsk föreningslokal i . Inga människor fanns i lokalen men branden orsakade stora mate- riella skador. Tingsrätten fann att branden inte skulle kvalificeras som ett terro- ristbrott eftersom det bedömdes att den inte varit sådan att den objek- tivt sett allvarligt kunnat skada staten . För det krävdes enligt tingsrätten att det rörde sig om gärningar av en helt annan och mycket allvarligare beskaffenhet. I stället ansåg tingsrätten att gärningen skulle rubriceras som mordbrand. Det var emellertid inte bevisat att den åtalade mannen begått gärningen, varför han frikändes. Överklagad dom för offentlig uppmaning till finansiering av terrorism Hovrätten över och fastställde (mål nr B 949-17) tingsrätts fällande dom avseende en man som dömts till fängelse för offentlig uppmaning till finansiering av särskilt allvarlig brottslighet. Mannen förnekade brott men domstolarna fann det styrkt att han på ett av sina Facebook-konton hade uppmanat till finansiering av organisationerna Jabhat al-Nusra och Daesh. Hovrätten konstate- rade att dessa organisationer förekom på FN:s och EU:s sanktions- listor och att de begått allvarliga våldshandlingar som riktat sig mot civilbefolkningen. Att uppmana till finansiellt stöd av dessa organisa- tioner var enligt hovrätten därför liktydigt med att uppmana till sär- skilt allvarlig brottslighet. Hovrätten konstaterade därutöver att den svenska lagstiftningen i detta fall inte kom i konflikt med den inter- nationella humanitära rätten. Domen är överklagad till som meddelat pröv- ningstillstånd. Terroristbrott och försök till terroristbrott i I en dom dömde (mål nr B 4708-17) en 40-årig man för terroristbrott genom fem mord och allmänfarlig ödeläggelse samt försök till terroristbrott genom 119 försök till mord. Mannen dömdes också för 24 fall av framkallande av fara för annan. Mannen hade tillgripit en lastbil och kört den nedför i . Under sin färd dödade han fem personer, skadade ett tiotal personer samt utsatte ett ytter- ligare stort antal personer för direkt livsfara. Färden avlutades med att mannen kraschade lastbilen in i ett stort varuhus. tände en spränganordning i lastbilens förarhytt, vilken dock inte deto- nerade på det sätt han tänkt. I mannens mobilteletelefon fanns hem- sidor innehållande IS-propaganda. I telefonen fanns därutöver ett stort antal chattkonversationer med andra IS-sympatisörer. I dessa kon- versationer sökte mannen tillåtelse och stöd för att utföra ett atten- tat i , och han diskuterade i chatten tänkbara attentats- objekt och tillvägagångssätt. Enligt mannen ville han skapa problem för och avsikten med attentatet var att döda svenskar. deltog enligt mannen i en koalition mot IS och hans förhoppning var att skulle sluta sponsra ”kriget mot kalifatet”. I tingsrättens dom uttalas bl.a. följande i frågan om mannens gär- ningar var att bedöma som terroristbrott: Enligt tingsrätten råder det utifrån den bevisning som åklagaren har åbe- ropat inget tvivel om att det objektiva rekvisitet i 2 § lagen om straff för terroristbrott är uppfyllt. RA har mördat fem personer och han har där- till framkallat fara för ett stort antal personers liv. Specialistsjuksköters- kan VL och polisen har båda berättat om det extraordinära läge som rådde i efter attentatet och om den extrema belastning som drabbade deras respektive verksamheter, med frångående av säkerhets- rutiner, svåra prioriteringar och med tusentals människor i kris inne i . Ett stort antal centrala samhällsfunktioner påverkades därtill kraftigt. Flertalet myndigheter gick upp i stabsberedskap, där- ibland , och Försvarsmakten. Tunnelbanetrafiken stod helt still i efter händelsen, med den följden att ett mycket stort antal personer fick hitta alternativa sätt att ta sig hem. Det blev även en stor påverkan på andra kommunikations- vägar, med en extremt stökig trafiksituation i och omkring . All tågtrafik till och från stängdes t.ex. ned . Telefonnätet överbelastades kraftigt, med följden att det för många rådde ovisshet om deras anhöriga var i säkerhet. Attentatet har riktat sig mot rikets huvudstad och i åklagarens sammanställning fram- träder en tydlig bild av en svår påfrestning för många vitala samhälls- funktioner. Även för enskilda individer har påverkan naturligtvis blivit stor. Många av målsägandena har berättat om hur de numera undviker centrala delar av , känner stresspåslag av att åka tunnelbana m.m.och upplever en allmänt ökad otrygghet i sina liv. Sådana känslor beror naturligtvis på attentatet, och målsägandekretsen delar dessa käns- lor med många andra personer som lever i . Gärningar av nu aktuellt slag kan alltså skada det öppna och säkra samhället. Samman- taget är RA:s gärningar sådana att de allvarligt kan skada i den mening som avses i lagen om straff för terroristbrott. När det sedan gäller de subjektiva rekvisiten har åklagaren åberopat 2 § punkterna 1 och 2 i lagen om straff för terroristbrott, dvs. att gär- ningarna har skett med syfte dels att injaga allvarlig fruktan hos befolkning, dels att otillbörligen tvinga och riksdag att avbryta ett svenskt deltagande i den militära utbildningsinsats som ge- nomförs av den globala koalitionen mot IS. Som exempel på gärningar som kan injaga allvarlig fruktan nämns i moti- ven urskillningslösa bombattentat eller andra liknande skadegörande åt- gärder. Att otillbörligt tvinga till viss åtgärd är enligt samma motiv ut- pressningsliknande situationer, där påtryckningsmedlet t.ex. kan vara just mord eller allmänfarlig ödeläggelse. Som redan har framgått hyser RA sympatier med IS, en organisation som har tagit på sig liknande dåd. Hans sympatier framgår med önskvärd tydlighet även av innehållet i hans mobiltelefon. Han har själv berättat att syftet med gärningen var att förmå att sluta sponsra ”kriget mot kalifatet”. Han har också uppgett att genom att straffa och andra länder kommer länderna att fundera över sina ageranden i t.ex. och . I ett egeninspelat videoklipp säger att det har blivit dags att ”döda otrogna”, att ”rädslan kommer att finnas i de otrognas hjärtan” och att ”muslimer kommer att lämnas i fred”. RA:s avsikter med gärningen, att genom våld försöka påverka , kommer i tydlig konflikt med de demokratiska värden m.m. som nämns i det ovan återgivna rådsuttalandet. Gärningen speglar dessutom väl det som framgår av den svenska lagtexten, dess motiv och EU:s rambeslut. Genom utredningen finner tingsrätten följaktligen styrkt att RA har haft direkt uppsåt till att injaga allvarlig fruktan i befolkning liksom till att tvinga att avstå från att delta i en global koalition mot IS. Tingsrätten kommer alltså fram till att RA:s gärningar, dvs. mord, försök till mord och allmänfarlig ödeläggelse, omfattas av lagen om straff för terroristbrott. RA ska därför dömas för terroristbrott och för försök till terroristbrott.44 Tingsrätten gjorde också vissa närmare överväganden i frågan om ett mordförsök kan grunda ansvar för försök till terroristbrott och om ett så stort antal underliggande gärningar som det var fråga om borde kunna bedömas som ett samlat och fullbordat terroristbrott. Tings- rättens stannade för att pröva gärningarna dels som terroristbrott genom mord och allmänfarlig ödeläggelse, dels som försök till terro- ristbrott genom försök till mord.45 44Se domen s. 71 f. 45Se domen s. 18 f. Förberedelse till terroristbrott och finansiering av terrorism I en dom ändrade (mål nr B 3392-19) tingsrättens fällande dom mot en 46-årig man som av tingsrätten hade dömts för förberedelse till terroristbrott. Hovrätten frikände mannen och fastställde tingsrättens frikännande dom mot en annan person som varit åtalad som för samma brott. Enligt tings- rätten var det bevisat att den 46-årige mannen skaffat kemikalier som kunnat användas för att åstadkomma en sprängning, att mannen tagit del av en bombinstruktion samt att han haft uppsåt att genom- föra en sprängning i Daeshs namn. Tingsrätten bedömde att den planerade sprängningen skulle rubriceras som terroristbrott efter- som det handlat om förberedelse till en sprängning, i Daeshs namn, som skulle kunna döda och skada människor samt förstöra egen- dom. En sådan sprängning skulle kunna skada det öppna och säkra samhället samt skapa eller öka motsättningar mellan olika grupper i samhället samt injaga fruktan. Den 46-årige mannen dömdes av tings- rätten också tillsammans med tre andra män för brott mot finan- sieringlagen bestående av överföringar av till Daesh eller personer verksamma inom Daesh. Hovrätten ansåg liksom tingsrätten att de kemikalier som den i tingsrätten dömde mannen förvarade hos sig kan användas i brotts- ligt syfte. Hovrätten menade dock, till skillnad från tingsrätten, att det inte var bevisat att någon av de åtalade hade för avsikt att använda dessa för att begå ett terroristbrott. I de delar som åtalet avsåg brott mot finansieringslagen fastställde hovrätten tingsrättens dom med undantag för en åtalad som dömdes av tingsrätten men frikändes av hovrätten. Fängelsestraffets längd bestämdes för en tilltalad och för var och en av de två andra tilltalade. 5 Nordisk och europeisk utblick Enligt utredningens direktiv ska en internationell jämförelse göras för att skapa underlag för översynen. Utredningen ska redovisa gällande rätt och eventuellt pågående lagstiftningsarbete i länder som bedöms vara av intresse. Regleringen i andra nordiska länder ska särskilt bely- sas och beaktas. Utredningens arbete i denna del har i huvudsak bedrivits genom inhämtande av lagstiftning, förarbeten, domstolspraxis och annan officiell text. Regleringen i , och har getts särskilt uppmärksamhet liksom hur de undersökta länderna valt att definiera terroristbrott/terroristhandling. Utredningen har också be- sökt och och där träffat företrädare för ansvariga departement. Vid läsningen bör beaktas att lagstiftningen i flera länder helt eller delvis endast funnits tillgänglig på originalspråk. I vissa fall har mot- svarande svenska brottstyper använts för att kortfattat och enkelt kunna beskriva innehållet i utländsk rätt. Detta innebär emellertid inte att t.ex. människorov i tysk rätt i alla delar har samma innebörd som det har i svensk rätt. straffrättsliga lagstiftning mot terrorism finns i kapitel 13 i den danska strafflagen, straffeloven. Regleringen infördes för att genomföra EU:s terrorismrambeslut och FN:s finansieringskon- vention och innehöll då bl.a. bestämmelser om terroristbrott och finansiering av terrorism. Lagstiftningen har efterhand komplette- Nordisk och europeisk utblick rats med ytterligare bestämmelser om bl.a. andra terroristhandlingar, rekrytering/värvning, utbildning/träning och främjande av en sam- manslutning som begår terroristbrott eller andra terroristhandlingar. Det finns även förbud mot att i vissa syften ta emot ekonomiskt stöd från sammanslutningar som begår terroristbrott eller andra terrorist- handlingar eller att resa till eller uppehålla sig i vissa utpekade områ- den där sådana sammanslutningar är part i en väpnad konflikt.1 Åtal för brotten får endast väckas efter tillstånd från justitie- ministern. Terroristbrott och andra terroristhandlingar För en gärning ska kunna betraktas som terroristbrott (terrorisme) krävs enligt 114 § första stycket att den, i kraft av sin karaktär eller det sammanhang i vilken den begås, kan tillfoga ett land eller en internationell organisation allvarlig skada och att den begås i syfte att •allvarligt skrämma en befolkning, •otillbörligen tvinga danska eller utländska offentliga myndigheter att företa eller underlåta att företa en handling, eller •destabilisera eller förstöra ett lands eller en internationell organi- sations grundläggande politiska, konstitutionella, ekonomiska, eller sociala strukturer. De gärningar som under dessa förutsättningar kan utgöra terrorist- brott är bl.a. mord (237 §), grovt våld (245 och 246 §§), frihetsberö- vande (261 §), kapning av transportmedel (183 a §), vissa brott mot lagstiftningen om vapen och explosiva ämnen (192 a §), mordbrand (180 §), vissa former av allmänfarlig ödeläggelse (183 §) och innehav eller användning av radioaktiva ämnen (192 b §). För terroristbrott straffas även den som med sådant uppsåt som avses i 114 § första 1Förarbetena till lagstiftningen återfinns i huvudsak i Lovforslag L 35 2001–02 For- slag til lov om ændring af straffeloven, retsplejeloven, lov om konkurrence- og forbrugerforhold på telemarkedet, våbenloven, udleveringsloven samt lov om udlevering af lovovertrædere til , , og (Gennemførelse af til bekæmpelse af finan- siering af terrorisme, gennemførelse af FN’s Sikkerhedsråds resolution nr. 1373 (2001) samt øvrige initiativer til bekæmpelse af terrorisme m.v. ), Lovforslag nr. L 217 2005–06, Forslag til lov om ændring af straffeloven, retsplejeloven og forskellige andre love (Styrkelse af indsatsen for at bekæmpe terrorism mv.) och Lovforslag L 187 2015–16 Forslag til Lov om æandring af straffeloven og om ophævelse av Lov, hvorved det forbydes fra dansk Territorium at understøtte krigsførende Magter (Væbnede konflikter i udlandet m.v. Nordisk och europeisk utblick stycket transporterar vapen eller explosiva ämnen (114 § andra stycket) eller hotar med att begå ett terroristbrott (114 § tredje stycket). I 114 a § finns en bestämmelse om andra terroristhandlingar. Be- stämmelsen är i grunden en straffskärpningsregel och infördes till- sammans med andra bestämmelser om bl.a. värvning och rekrytering för att genomföra terrorismkonvention i dansk rätt. De handlingar som omfattas är också avsedda att motsvara brotten i de som ingår i bilagan till terrorismkonventionen.2 Bestämmelsen är på samma sätt som motsvarande reglering i svensk rätt (särskilt allvarlig brottslighet) relativt omfattande och innefattar hänvisningar till såväl nationella straffbud som . Till exempel omfattas mord och allmänfarlig ödeläggelse i de fall gär- ningen också utgör brott enligt diplomatskyddskonventionen eller gisslankonventionen. Finansiering, rekrytering, utbildning, främjande och resa Enligt bestämmelsen om finansiering av terrorism i 114 b § är det straffbart att – direkt eller indirekt – ge ekonomiskt stöd till, skaffa eller samla in medel till eller ställa pengar, annan egendom eller finan- siella tjänster eller liknande till förfogande för en person, en grupp eller en sammanslutning som begår eller avser att begå terroristbrott (114 §) eller andra terroristhandlingar (114 a §). Straffet för brott mot bestämmelsen är fängelse i högst . Förbudet mot rekrytering/värvning i 114 c § kriminaliserar att rekrytera en person till att begå eller främja terroristbrott, andra terroristhandlingar eller finansiering av terrorism. Det är vidare straff- bart att rekrytera någon till en grupp eller sammanslutning i syfte att främja att gruppen eller sammanslutningen begår terroristbrott eller andra terroristhandlingar. Slutligen straffbeläggs även att låta sig bli rekryterad för att begå sådana brott. Genom bestämmelserna i 114 d § straffbeläggs utbildning/träning. Det är enligt den regleringen straffbart att träna, instruera eller på annat sätt undervisa en person i att begå eller främja terroristbrott, andra terroristhandlingar eller finansiering av terrorism med vetskap om att personen har för avsikt att använda färdigheterna för dessa 2L 217 Forslag til lov om ændring af straffeloven, retsplejeloven og forskellige andre love (Styrkelse af indsatsen for at bekæmpe terrorism mv.) Nordisk och europeisk utblick Det är även straffbart att låta sig tränas, instrueras eller på annat sätt undervisas för att begå terroristbrott eller andra terroristhandlingar. Det finns i dansk rätt också ett särskilt straffansvar (114 e §) som om- fattar den som i övrigt främjar verksamheten hos en person, en grupp eller en sammanslutning som begår eller har för avsikt att begå hand- lingar som omfattas av 114–114 d §§. Det är också straffbelagt med upp till fängelse att från en grupp eller sammanslutning som begår terroristbrott eller andra terroristhandlingar motta ekonomiskt stöd för att etablera eller driva en institution, ett företag eller annan liknande verksamhet i (114 i §). Straffet för rekrytering och utbildning till terroristbrott eller andra terroristhandlingar är fängelse i högst . Vid särskilt för- svårande omständigheter uppgår straffskalan till fängelse . Beträffande rekrytering och utbildning avseende finansiering av terrorism är straffskalan fängelse i högst . Samma straffskala gäller den som låter sig rekryteras eller utbildas till att begå terrorist- brott eller andra terroristhandlingar liksom den som främjar verksam- heten hos en person, en grupp eller en sammanslutning som avses i 114 e §. Om den som låter sig rekryteras ansluter sig till en väpnad styrka uppgår straffskalan till fängelse eller, vid särskilt för- svårande omständigheter, . Som en sådan särskilt försvårande omständighet anges att personen deltagit i stridshandlingar. Samma sak gäller den som i övrigt främjar verksamheten hos en person, en grupp eller en sammanslutning som avses i 114 e §. I 15 kap. strafflagen, som innehåller bestämmelser om brott mot allmän ordning, finns ett särskilt straffansvar för den som offentligt uttrycker gillande av brott som omfattas av 13 kapitlet, dvs. bl.a. terroristbrott (136 §). Straffet är böter eller fängelse i högst . Om brottet har begåtts som en del i en religiös utbildning är straffet fängelse i högst . Det finns i dansk rätt ingen särskild reglering om resa i terrorism- syfte. Däremot är det straffbart för danska medborgare eller perso- ner med hemvist i att utan tillstånd resa in i eller uppehålla sig i ett område där en grupp eller sammanslutningar som begår bl.a. terroristbrott, är part i en väpnad konflikt (114 j). Beslut om vilka områden som omfattas av bestämmelsen fattas av justitieministern. Straffet är fängelse i högst . Nordisk och europeisk utblick •Den meddelade Høyesteret dom i ett mål mot tre män för försök till terroristbrott bestående i att de vidtagit för- beredelser för att kunna framställa en eller flera bomber avsedda att användas för attentat mot bl.a. och allmänna plat- ser i Köpenhamn.3 Det uttalades att attentaten allvarligt hade kunnat skada och att avsikten var att allvarligt skrämma befolkningen, otillbörligen tvinga danska eller utländska offent- liga myndigheter att företa eller underlåta att företa en handling eller destabilisera eller förstöra ett lands grundläggande politiska, konstitutionella, ekonomiska eller sociala strukturer. Straffet för två av männen bestämdes till fängelse. Den tredje mannen dömdes till fängelse. •Den fastställde Høyesteret domen mot en 29-årig man fängelse för försök till terroristbrott genom försök till mord av tecknarna av de s.k. Muhammedbilderna som publi- cerades i den danska tidningen . I byrettens dom uttalades att avsikten med gärningen var att all- varligt skrämma befolkningen och att destabilisera eller förstöra grundläggande politiska, konstitutionella, ekonomiska eller sociala strukturer. Handlingen ansågs också vara sådan att den var ägnad att allvarligt kunna skada som land. Vid denna bedömning hänvisade byretten bl.a. till innehållet i det råds- uttalande som gjordes i samband med antagandet av terrorism- rambeslutet om terrorism som angrepp på demokratin och de grundläggande fri- och rättigheterna. Høyesteret instämde i att gärningen var att bedöma som försök till terroristbrott på de grunder som byretten anfört och tillade för egen del att angreppet utgjorde ett försök att begränsa yttrandefriheten och hindra den offentliga debatten. •Den dömde byretten i fyra män till fängelse för försök till terroristbrott genom bl.a. mord bestående i att de planerat ett attentat mot (se ovan). Tre av männen hade färdats i en bil från till där 3Den danska straffrättens reglering om straffansvar för försök till brott innefattar även hand- lingar som i hade betraktats som förberedelse till brott. Således straffas i dansk rätt alla handlingar som syftar till att utföra eller främja brott, när brottet inte fullbordas, som försök till brott (21 § straffeloven). Nordisk och europeisk utblick de inkvarterats hos en fjärde man. I bilen och i lägenheten på- träffades en stor mängd vapen och ammunition. Männen hade varit föremål för hemlig avlyssning när de samtalat om attentatsplanerna. •Den meddelade Høyesteret dom i ett mål mot en 25-årig man för att ha låtit sig rekryteras till Daesh, för försök till finansiering av Daesh och för att offentligt ha uttryckt gillande för terroristbrott. Mannen hade låtit sig rekryteras som stridande för Daesh. Mannen hade även låtit sig rekryteras till Daesh men hade gripits av polis före utresan till . Vidare hade mannen försökt finan- siera organisationen med och offentligt ut- tryckt gillande för terrorhandlingarna i . Straffet bestämdes till fängelse . Mannen, som var medborgare i både och , fråntogs sitt danska medborgaskap och utvisades på livstid.