sou · H7B360 · 2019-12-13 00:00:00 — c)Kurvriskfaktorerna ska vara desamma som de som beskrivs i led a i denna punkt; en gemensam riskvikt ska tillämpas på alla dessa riskfaktorer, enligt avsnitt 6. 1.Undergrupperna för samtliga aktieriskfaktorer ska vara de sektorsuppdelade grupper som avses i avsnitt 6. 2.De deltariskfaktorer som ska tillämpas av instituten ska vara alla aktieavistakurser och alla aktiereporäntor. När det gäller aktierisk ska en specifik aktierepokurva utgöra en enda riskfaktor som uttrycks som en vektor med reporäntor för olika löptider. För varje instrument ska vektorn innehålla lika många komponenter som det antal olika löptider för reporäntor som används som variabler i institutets prissättningsmodell för det instrumentet. L 150/98 Europeiska unionens officiella tidning Instituten ska beräkna ett instruments känslighet för en aktieriskfaktor som förändringen i instrumentets värde, enligt institutets prissättningsmodell, till följd av ett skift med 1 räntepunkt i var och en av vektorns komponenter. Instituten ska kvitta känsligheterna för reporänteriskfaktorn för samma aktierelaterade värdepapper oberoende av antalet komponenter i varje vektor. 3.De vegariskfaktorer för aktierisk som ska tillämpas av instituten på optioner med underliggande tillgångar som är känsliga för aktierisk ska vara de implicita volatiliteterna för aktieavistakurser, vilka ska placeras in under följande löptider i enlighet med löptiderna för motsvarande optioner som omfattas av kapitalbaskrav: , , 3år, , . Kapitalbaskraven ska inte gälla vegarisk för aktiereporäntor. 4.De kurvriskfaktorer för aktierisk som ska tillämpas av instituten på optioner med underliggande tillgångar som är känsliga för aktierisk är alla aktieavistakurser, oberoende av de motsvarande optionernas löptid. Kapitalbaskraven ska inte gälla kurvrisk för aktiereporäntor. 1.Undergrupperna för samtliga råvaruriskfaktorer ska vara de sektorsuppdelade grupper som avses i avsnitt 6. 2.De deltariskfaktorer för råvarurisk som ska tillämpas av instituten på instrument som är känsliga för råvarurisk ska vara alla råvaruavistakurser per råvarutyp och för var och en av följande löptider: , , , , , , , , , . Instituten ska bara utgå ifrån att två råvarupriser för samma typ av råvara och med samma löptid ska utgöra samma riskfaktor om de rättsliga villkoren avseende leveransorten är identiska. 3.De vegariskfaktorer för råvarurisk som ska tillämpas av instituten på optioner med underliggande tillgångar som är känsliga för råvarurisk ska vara de implicita volatiliteterna för råvarupriser per typ av råvara, vilka ska placeras in under följande löptider i enlighet med löptiderna för motsvarande optioner som omfattas av kapitalbaskrav: , , , , . Instituten ska utgå ifrån att känsligheter för samma typ av råvara som tilldelas till samma löptid utgör en enda riskfaktor som de sedan ska kvitta. 4.De kurvriskfaktorer för råvarurisk som ska tillämpas av instituten på optioner med underliggande tillgångar som är känsliga för råvarurisk ska vara en uppsättning råvarupriser med olika löptid per typ av råvara, uttryckt som en vektor. För varje instrument ska vektorn innehålla lika många komponenter som det antal priser för den råvaran som används som variabler i institutets prissättningsmodell för det instrumentet. Instituten ska inte göra någon skillnad mellan råvarupriserna per leveransort. Instrumentets känslighet för varje riskfaktor som används i formeln för kurvrisk ska beräknas i enlighet med artikel . När det gäller kurvrisken ska instituten utgå ifrån att vektorer med olika många komponenter utgör samma riskfaktor, förutsatt att vektorerna motsvarar samma typ av råvara. 1.De deltariskfaktorer för valutarisk som ska tillämpas av instituten på instrument som är känsliga för valutarisk ska vara alla avistaväxelkurser mellan den valuta som instrumentet är uttryckt i och institutets rapportvaluta. Det ska finnas en undergrupp per valutapar, med en enda riskfaktor och en enda nettokänslighet. 2.De vegariskfaktorer för valutarisk som ska tillämpas av instituten på optioner med underliggande tillgångar som är känsliga för valutarisk ska vara de implicita volatiliteterna för växelkurser mellan de valutapar som avses i punkt 1. Växelkursernas implicita volatiliteter ska placeras in under följande löptider i enlighet med löptiderna för motsvarande optioner som omfattas av kapitalbaskrav: , , , , . Europeiska unionens officiella tidning L 150/99 3.De kurvriskfaktorer för valutarisk som ska tillämpas av instituten på optioner med underliggande tillgångar som är känsliga för valutarisk ska vara de samma som de som avses i punkt 1. 4.Instituten ska inte vara skyldiga att göra åtskillnad mellan onshore- och offshorevarianter av en valuta för alla delta-, vega- och kurvriskfaktorer för valutarisk. Def initioner av känslighet 1.Instituten ska beräkna deltariskkänsligheter för generell ränterisk enligt följande: a) Känsligheterna för riskfaktorer som utgörs av riskfria räntor ska beräknas enligt följande: Viðrkt þ 0,0001, x, y …Þ − Viðrkt, x, y …Þ känsligheterna för riskfaktorer som utgörs av riskfria räntor, räntan i en riskfri kurva k med löptiden t, Vi (.) prissättningsfunktionen för instrumentet i, och andra riskfaktorer än rkt i prissättningsfunktion Vi. b) Känsligheterna för riskfaktorer som utgörs av inflationsrisk och valutabasis ska beräknas enligt följande: , y, z …Þ − Viðxji, y, z …Þ =känsligheterna för riskfaktorer som utgörs av inflationsrisk och valutabasis =en vektor med m komponenter som representerar den implicita inflationskurvan eller valutaba siskurvan för en given valuta j där m är lika med antalet inflations- eller valutabasisrelaterade variabler som används i prissättningsmodellen för instrumentet i, enhetsmatrisen med dimensionen (1 x m), prissättningsfunktionen för instrumentet i, och andra variabler i prissättningsmodellen. 2.Instituten ska beräkna deltariskkänsligheterna för kreditspreadrisk för alla värdepapperiseringspositioner och SCSkt enligt följande: ¼ViðCSkt þ 0,0001, x, y …Þ − ViðCSkt, x, y …Þ deltariskkänsligheterna för kreditspreadrisk för alla värdepapperiseringspositioner och icke-värdepappe värdet på kreditspreaden för en emittent j t, Vi (.) prissättningsfunktionen för instrumentet i, och andra riskfaktorer än cskt i prissättningsfunktion Vi. L 150/100 Europeiska unionens officiella tidning 3.Instituten ska beräkna deltariskkänsligheterna för aktierisk enligt följande: Känsligheterna för riskfaktorer som utgörs av aktieavistakurser ska beräknas enligt följande: Við1,01 EQk, x, y, …Þ − ViðEQk, x, y, …Þ känsligheterna för riskfaktorer som utgörs av aktieavistakurser, ett specifikt aktierelaterat värdepapper, värdet på avistakursen för det aktierelaterade värdepappret, Vi (.) prissättningsfunktionen för instrumentet i, och andra riskfaktorer än EQk i prissättningsfunktion Vi. Känsligheterna för riskfaktorer som utgörs av aktiereporäntor ska beräknas enligt följande: , y, z …Þ − Viðxji, y, z …Þ känsligheterna för riskfaktorer som utgörs av aktiereporäntor, index som anger aktien, en vektor med m komponenter som representerar reporäntestrukturen för en specifik aktie k, där m är lika med antalet reporäntor motsvarande olika löptider som används i prissättningsmodellen för enhetsmatrisen med dimensionen (1 · m), Vi (.) prissättningsfunktionen för instrumentet i, och andra riskfaktorer än xki i prissättningsfunktion Vi. 4.Instituten ska beräkna deltariskkänsligheter för råvarurisk för varje riskfaktor enligt följande: Við1,01 CTYk, γ, z …Þ − ViðCTYk, γ, z …Þ deltariskkänsligheter för råvarurisk, en given råvaruriskfaktor, värdet på riskfaktor k, Vi (.) marknadsvärdet på instrumentet i som en funktion av riskfaktorn k, och andra riskfaktorer än CTYk i prissättningsmodellen för instrumentet i. 5.Instituten ska beräkna deltariskkänsligheter för valutarisk för varje valutariskfaktor k enligt följande: Við1,01 FXk, y, z …Þ − ViðFXk, y, z …Þ deltariskkänsligheter för valutarisk, en given valutariskfaktor, värdet på riskfaktorn, Vi (.) marknadsvärdet på instrumentet i som en funktion av riskfaktorn k, och andra riskfaktorer än FXk i prissättningsmodellen för instrumentet i. Europeiska unionens officiella tidning L 150/101 1.Instituten ska beräkna en options vegariskkänsligheter för en given riskfaktor k enligt följande: Við1,01 þ volk, x, yÞ − Viðvolk, x, yÞ en options vegariskkänslighet, en specifik vegariskfaktor som utgörs av en implicit volatilitet, värdet av den riskfaktorn, uttryckt i procent, och andra riskfaktorer än volk i prissättningsfunktion Vi. 2.När det gäller riskklasser där vegariskfaktorerna har en löptidsdimension, men där reglerna om inplacering av riskfaktorerna inte är tillämpliga eftersom optionerna inte har en löptid, ska instituten placera in de riskfaktorerna under den längsta föreskrivna löptiden. Optionerna ska omfattas av tillägg för kvarstående risk. 3.När det gäller optioner som saknar lösenpris eller barriär, och optioner som har flera lösenpris eller barriärer, ska instituten tillämpa den inplacering under lösenpris och löptid som används internt för att prissätta optionen. Dessa optioner ska också omfattas av tillägg för kvarstående risk. 4.Instituten ska inte beräkna vegarisk för värdepapperiseringstrancher som ingår i den alternativa korrelations handelsportföljen enligt vad som avses i artikel 325.6,7 och 8 och som inte har en implicit volatilitet. Kapitalbaskrav för delta- och kurvrisk ska beräknas för dessa värdepapperiseringstrancher. 1.Med hjälp av de formler som anges i detta underavsnitt ska instituten härleda känsligheter från de prissätt ningsmodeller som utgör grunden för resultatrapporteringen till den verkställande ledningen. Genom undantag från första stycket får behöriga myndigheter kräva att ett institut som beviljats tillstånd att använda den alternativa internmodellmetod som föreskrivs i kapitel 1b ska använda de prissättningsfunktioner som ingår i internmodellmetodens riskmätningsmodell för känslighetsberäkningar enligt detta kapitel för att beräkna och rapportera kapitalbaskraven för marknadsrisk i enlighet med artikel 430b.3. 2.Vid beräkning av deltariskkänsligheter för instrument med optionalitet såsom avses i artikel 325e.2 a får instituten anta att riskfaktorerna avseende den implicita volatiliteten är . 3.Vid beräkning av vegariskkänsligheter för instrument med optionalitet såsom avses i artikel 325e.2 b ska följande krav tillämpas: a)För generell ränterisk och kreditspreadrisk ska instituten, för varje valuta, anta att det underliggande instrumentet för de riskfaktorer avseende volatilitet för vilka vegarisken beräknas följer antingen en lognormal eller normal fördelning i de prissättningsmodeller som används för dessa instrument. b)För aktierisk, råvarurisk och valutarisk ska instituten anta att det underliggande instrumentet för de riskfaktorer avseende volatilitet för vilka vegarisken beräknas följer en lognormal fördelning i de prissättningsmodeller som används för dessa instrument. 4.Instituten ska beräkna alla känsligheter utom känsligheterna för kreditvärdighetsjusteringar. L 150/102 Europeiska unionens officiella tidning 5.Genom undantag från punkt 1 och efter tillåtelse av behöriga myndigheter får ett institut använda alternativa definitioner av deltariskkänsligheter vid beräkningen av kapitalbaskraven för en position i handelslagret enligt detta kapitel förutsatt att institutet uppfyller samtliga följande villkor: a)En oberoende enhet för riskkontroll inom institutet använder de alternativa definitionerna för intern riskhantering och rapportering av vinster och förluster till den verkställande ledningen. b)Institutet påvisar att dessa alternativa definitioner är lämpligare för att fastställa känsligheter för positionen än de formler som avses i detta underavsnitt och att de känsligheter som fastställs inte skiljer sig väsentligt från dessa formler. 6.Genom undantag från punkt 1 och efter tillstånd av behöriga myndigheter får ett institut beräkna vegakäns ligheter utifrån en linjär transformation av alternativa definitioner av känsligheter vid beräkningen av kapitalbaskraven för en position i handelslagret i enlighet med detta kapitel förutsatt att institutet uppfyller de två följande villkoren: a)En oberoende enhet för riskkontroll inom institutet använder de alternativa definitionerna för intern riskhantering och för rapportering av vinster och förluster till den verkställande ledningen. b)Institutet påvisar att dessa alternativa definitioner är lämpligare för att fastställa känsligheterna för positionen än de formler som avses i detta underavsnitt och att den linjära transformation som anges i det första stycket avspeglar en vegariskkänslighet. Tillägg för kvarst ående r isk Kapitalbaskrav för kvarstående risker 1.Utöver de kapitalbaskrav för marknadsrisk som fastställs i avsnitt 2 ska instituten tillämpa extra kapitalbaskrav för instrument som är exponerade för kvarstående risker i enlighet med denna artikel. 2.Instrumenten anses vara exponerade för kvarstående risker om de uppfyller något av följande villkor: a)Instrumentet har ett exotiskt underliggande instrument som, vid tillämpningen av detta kapitel, är ett handelsla gerinstrument som ligger till grund för en underliggande exponering som inte omfattas av delta-, vega- eller kurvriskberäkning enligt den känslighetsbaserade metod som fastställs i avsnitt 2, eller av kapitalbaskravet för fallissemangsrisk som fastställs i avsnitt 5. b)Instrumentet är exponerat för andra kvarstående risker, vilket vid tillämpningen av detta kapitel innebär något av följande instrument: i)Instrument som omfattas av kapitalbaskrav för vega- och kurvrisk enligt den känslighetsbaserade metoden som fastställs i avsnitt 2 och genererar avkastning som inte kan replikeras som en ändlig linjär kombination av klassiska optioner med en enda underliggande aktiekurs, råvarunotering, växelkurs, obligationskurs, kreditswapp eller ränteswapp. ii) Instrument som är positioner som omfattas Säkringar som omfattas av artikel 325.8 ska inte beaktas. 3.Instituten ska beräkna de extra kapitalbaskrav som avses i punkt 1 som summan av teoretiska bruttobelopp för de instrument som avses i punkt 2, multiplicerad med följande riskvikter: a)1,för de instrument som avses i punkt 2 a. b)0,för de instrument som avses i punkt 2 b. 4.Genom undantag från punkt 1 ska instituten inte tillämpa kapitalbaskravet för kvarstående risker på instrument som uppfyller något av följande villkor: a)De är noterade på en erkänd börs. b)De är godtagbara för central clearing i enlighet med förordning (EU) nr 648/2012. Europeiska unionens officiella tidning L 150/103 fullt ut marknadsrisken för en annan position i handelslagret, varvid de två i handelslagret som helt matchar varandra ska undantas från kapitalbaskravet för kvarstående risker. 5.EBA ska utarbeta förslag till tekniska standarder för tillsyn för att specificera vad ett exotiskt underliggande är och vilka instrument som är exponerade för kvarstående risker för tillämpningen av punkt 2. Vid utarbetandet av dessa förslag till tekniska standarder för tillsyn ska undersöka om livsfallsrisk, väder, naturkatastrofer och framtida realiserad volatilitet bör betraktas som exotiska underliggande faktorer. ska överlämna dessa förslag till tekniska standarder för tillsyn till kommissionen . Kommissionen ska ges befogenhet att komplettera denna förordning genom att anta de tekniska tillsynsstandarder som avses i första stycket i enlighet med artiklarna 10–14 i förordning (EU) nr 1093/2010. Kapitalbaskrav för fallissemangsr isken Definitioner och allmänna bestämmelser 1.I detta avsnitt avses med a)kort exponering: när fallissemang hos en emittent eller en grupp av emittenter leder till en vinst för institutet, oavsett typ av instrument eller transaktion som skapar exponeringen. b)lång exponering: när fallissemang hos en emittent eller en grupp av emittenter leder till en förlust för institutet, oavsett typ av instrument eller transaktion som skapar exponeringen. c)bruttobelopp vid plötsligt fallissemang (gross jump to default, gross JTD): uppskattad storlek på den förlust eller vinst som gäldenärens fallissemang skulle orsaka för en specifik exponering. d)nettobelopp vid plötsligt fallissemang (net jump to default, net JTD): uppskattad storlek på ett instituts förlust eller vinst vid en gäldenärs fallissemang, efter kvittning mellan bruttobeloppen vid plötsligt fallissemang. e)förlust vid fallissemang (loss given default) eller LGD: förlust vid gäldenärens fallissemang på ett instrument som emitterats av samma gäldenär, uttryckt som andel av instrumentets teoretiska belopp. f)fallissemangsriskvikt: det procenttal som motsvarar den beräknade sannolikheten för fallissemang för varje gäldenär, enligt gäldenärens kreditvärdighet. 2.Kapitalbaskraven för fallissemangsrisk ska tillämpas på skuldinstrument och aktieinstrument, derivat med sådana instrument som underliggande tillgångar och derivat vars avkastning eller verkliga värde påverkas vid fallissemang av en annan gäldenär än den som är motpart till derivatinstrumentet i sig. Instituten ska beräkna kapitalbaskraven för fallissemangsrisk separat för var och en av följande typer av instrument: icke-värdepapperi seringar, värdepapperiseringar som inte ingår i den alternativa korrelationshandelsportföljen och värdepapperi seringar som ingår i den alternativa korrelationshandelsportföljen. Institutets slutliga kapitalbaskrav för den fallisse mangsrisk som ska tillämpas ska vara summan av de tre komponenterna. Kapitalbaskrav för fallissemangsr isk för icke-värdepapperiser ingar Bruttobelopp vid plötsligt fallissemang 1.Instituten ska beräkna bruttobelopp vid plötsligt fallissemang för varje lång exponering mot skuldinstrument enligt följande: JTDlång = max{LGD Vteoretiskt + P&Llång + Justeringlång, 0} = bruttobelopp vid plötsligt fallissemang (gross JTD), L 150/104 Europeiska unionens officiella tidning = instrumentets teoretiska belopp, = en term som korrigerar för vinster eller förluster som institutet redan har tagit hänsyn till och som beror på förändringar i det verkliga värdet på det instrument som skapar den långa Vinster anges i formeln med positivt tecken och förluster anges med negativt = det belopp som institutets förlust i händelse av fallissemang skulle öka eller minska med, på grund av derivatinstrumentets struktur, i förhållande till hela förlusten på det underliggande instrumentet, ökningar anges i termen Justeringlång med positivt tecken och minskningar anges med negativt tecken. 2.Instituten ska beräkna bruttobeloppet vid plötsligt fallissemang för varje kort exponering mot skuldinstrument enligt följande: JTDkort = min{LGD Vteoretiskt + P&Lkort + Justeringkort, 0} bruttobeloppet vid plötsligt fallissemang för kort exponering, instrumentets teoretiska belopp, vilket anges i formeln med negativt tecken, en term som korrigerar för vinster eller förluster som institutet redan har tagit hänsyn till och som beror på förändringar i det verkliga värdet på det instrument som skapar den korta exponeringen, vinster anges i formeln med positivt tecken och förluster anges i formeln med negativt tecken, och det belopp som institutets vinst i händelse av fallissemang skulle öka eller minska med, på grund av derivatinstrumentets struktur, i förhållande till hela förlusten på det underliggande instrumentet, minskningar anges i termen Justeringkort med positivt tecken, och ökningar anges i termen Justeringkort med negativt tecken. 3.Den förlust vid fallissemang (LGD) för skuldinstrument som instituten ska tillämpa vid beräkningar enligt punkterna 1 och 2 ska vara följande: a)Exponeringar mot lågprioriterade skuldinstrument ska ges ett LGD-värde på . b)Exponeringar mot prioriterade skuldinstrument ska ges ett LGD-värde på . c)Exponeringar mot säkerställda obligationer enligt artikel 129 ska ges ett LGD-värde på . 4.För beräkningar enligt punkterna 1 och 2 ska teoretiska belopp fastställas enligt följande: a)När det gäller skuldinstrument är det teoretiska beloppet skuldinstrumentets nominella värde. b)När det gäller derivatinstrument med underliggande räntebärande värdepapper är det teoretiska beloppet derivatinstrumentets teoretiska belopp. 5.För exponeringar mot aktieinstrument ska instituten beräkna bruttobelopp vid plötsligt fallissemang enligt följande, i stället för att använda formlerna i punkterna 1 och 2: JTDlång = max {LGD · V + P&Llång + Justeringlång; 0} JTDkort = min {LGD · V + P&Lkort + Justeringkort; 0} beräkna bruttobelopp vid plötsligt fallissemang för lång exponering, beräkna bruttobelopp vid plötsligt fallissemang för kort exponering, och V= aktiens verkliga värde eller, när det gäller derivatinstrument med underliggande aktier, det verkliga värdet på den underliggande aktien. Europeiska unionens officiella tidning L 150/105 6.Instituten ska ge ett LGD-värde på till aktieinstrument för beräkningen enligt punkt 5. När det gäller exponeringar mot fallissemangsrisk som härrör från derivatinstrument vars avkastning i händelse av fallissemang från gäldenärens sida inte är kopplad till det teoretiska beloppet på ett visst instrument utfärdat av den gäldenären, eller till LGD-värdet för gäldenären eller ett instrument som emitterats av den gäldenären, ska instituten använda alternativa metoder för skattning av bruttobeloppen vid plötsligt fallissemang. 8.EBA ska ta fram förslag till tekniska standarder för tillsyn för att specificera följande: a)Hur instituten ska beräkna belopp vid plötsligt fallissemang för olika typer av instrument i enlighet med denna artikel. b)Vilka alternativa metoder som instituten ska använda för skattning av de bruttobelopp vid plötsligt fallissemang som avses i punkt 7. c)Det teoretiska beloppet av andra instrument än de som avses i punkterna 4 a och b. ska överlämna dessa förslag till tekniska standarder för tillsyn till kommissionen . Kommissionen ska ges befogenhet att komplettera denna förordning genom att anta de tekniska standarder för tillsyn som avses i första stycket i enlighet med artiklarna 10–14 i förordning (EU) nr 1093/2010. Nettobelopp vid plötsligt fallissemang 1.Instituten ska beräkna nettobelopp vid plötsligt fallissemang genom att kvitta bruttobeloppen vid plötsligt fallissemang för korta exponeringar och långa exponeringar. Kvittning ska endast vara möjlig mellan exponeringar mot samma gäldenär där de korta exponeringarna har samma prioritet som, eller lägre prioritet , de långa exponeringarna. 2.Kvittning ska göras helt eller delvis, beroende för de exponeringar som kvittas mot varandra. a)Kvittning ska göras helt om alla de exponeringar som kvittas mot varandra har en löptid . b)Kvittning ska göras delvis om minst en av de exponeringar som kvittas mot varandra har en löptid på mindre än ; i detta fall ska beloppet vid plötsligt fallissemang för varje exponering med en löptid på mindre än multipliceras med den kvot som motsvarar exponeringens löptid i förhållande till . 3.Om kvittning inte är möjlig ska bruttobelopp vid plötsligt fallissemang vara lika med nettobelopp vid plötsligt fallissemang när det gäller exponeringar med en löptid . Bruttobelopp vid plötsligt fallissemang ska multipliceras med den kvot som motsvarar exponeringens löptid i förhållande till , med ett golv , för beräkningen av nettobelopp vid plötsligt fallissemang. 4.Vid tillämpning av punkterna 2 och 3 gäller löptiderna för derivatkontrakten i stället för löptiderna för de underliggande tillgångarna. Cash equity-exponeringar ska ges en löptid på antingen eller enligt institutets egen bedömning. Beräkning av kapitalbaskravet för fallissemangsrisk 1.Oberoende av typ av motpart ska nettobelopp vid plötsligt fallissemang multipliceras med de fallissemangsri skvikter som motsvarar deras kreditkvalitet enligt vad som anges i tabell 2: L 150/106 Europeiska unionens officiella tidning