sou · H7B319 · 2019-04-29 00:00:00 — Av 11 § framgår vilka myndigheter som på begäran har rätt till ett begränsat belastningsregisterutdrag som endast utvisar uppgifter om brott som föranlett någon annan påföljd än penningböter. Myndig- heter som har rätt till ett sådant begränsat registerutdrag i ärenden om anställning eller uppdrag är i fråga om den som avses anställas som bevaknings- eller transportpersonal, statliga, kom- munala eller landstingskommunala myndigheter i fråga om den som avses anställas eller anlitas som uppdragstagare inom psykiatrisk sjuk- vård, vård av utvecklingsstörda, vård av barn och ungdom eller tvångs- vård av missbrukare och i fråga om den som avses anställas eller anlitas som uppdragstagare i den rättspsykia- triska undersökningsverksamheten. I 12–17 §§ regleras vilka myndigheter som på begäran har rätt till ett begränsat belastningsregisterutdrag som endast utvisar uppgifter om vissa i bestämmelserna angivna brott. Med anledning av vårt upp- drag finns skäl att här lyfta fram rätt till ett be- gränsat registerutdrag, som utvisar bl.a. tillgreppsbrott och ekono- misk brottslighet om brotten lett till annan påföljd än penningböter, för att kunna utföra lämplighetsprövning av ledningen och andra i finansiella företag (16 f §). har också rätt att i ärenden om tillstånd för försäkringsdistribution begära register- utdrag som utvisar om den sökande har dömts för bl.a. tillgrepps- brott eller ekonomisk brottlighet (13 a §). För myndigheter som har rätt att få uppgifter ur belastnings- registret gäller en behovs- och proportionalitetsprincip (7 § lagen om belastningsregister). Den innebär att myndigheten i varje enskilt fall noga ska pröva behovet av information i förhållande till den olägenhet det innebär för den registrerade att uppgiften lämnas ut. En myndighet får alltså inte begära registerutdrag om ärendet kan avgöras utan kännedom om vad som är antecknat i registret. En pröv- ning ska även alltid göras om behovet av information kan tillgodoses på något annat, mindre ingripande sätt. Bestämmelsen infördes av hänsyn till den dömdes möjlighet till rehabilitering och vikten av att uppgifter om hans eller hennes brottslighet inte kommer fram om det inte är absolut nödvändigt (prop. 1997/98:97 s. 83 och 170). Säkerhetspolisen, , , , åklagar- myndigheter, Kriminalvården, , och allmänna domstolar får ha direktåtkomst till uppgifter i belastnings- registret. Även Transportstyrelsen, , Inspektionen för vård och omsorg och länsstyrelser får ha direktåtkomst till vissa sär- skilt angivna uppgifter i belastningsregistret. Direktåtkomsten ska dock begränsas till att endast gälla sådana uppgifter som myndigheterna har rätt att få ut med stöd av lagen om belastningsregister med till- hörande förordning (19 och 20 §§ förordningen om belastnings- register). Vad som avses med direktåtkomst kommer vi att närmare be- handla i avsnitt 6.3.4. 4.4.4Egen begäran om registerutdrag I lagen om belastningsregister finns bestämmelser som ger den en- skilde en rätt att få del av uppgifter ur belastningsregistret om sig själv. En enskild har rätt att en gång per kalenderår utan avgift få ta del av samtliga uppgifter ur belastningsregistret om sig själv (9 § första stycket). En enskild har även rätt att i vissa specifika fall få ut ett begränsat registerutdrag om sig själv (9 § andra stycket 2–6). Enligt vad som framgår där tillkommer den enskilde en sådan rätt enligt bestämmelser i skollagen (2010:800), lagen (2018:1219) om försäk- ringsdistribution, lagen (2007:171) om registerkontroll av personal vid vissa boenden som tar emot barn, lagen (2010:479) om register- kontroll av personal som utför vissa insatser åt barn med funktions- hinder och lagen (2013:852) om registerkontroll av personer som ska arbeta med barn. En enskild har också rätt till ett begränsat registerutdrag för att kunna ta till vara sin rätt i ett främmande land eller få tillstånd att resa in, bosätta sig eller arbeta där (9 § andra stycket 1). Vilka uppgifter som ett begränsat registerutdrag enligt 9 § andra stycket ska innehålla framgår av 22 och 22 a §§ förordningen om belastningsregister. En egen begäran om uppgifter ur registret ska vara skriftlig. Polis- myndigheten ska säkerställa att begäran görs av en behörig person (9 § fjärde stycket).3 4.4.5Utlämnande av uppgifter till annan enskild En enskild har i viss utsträckning rätt att få uppgifter ur belastnings- registret om en annan enskild. Det gäller i den utsträckning reger- ingen föreskrivit det, om det behövs för att pröva en fråga om anställning eller uppdrag i en verksamhet som avser vård eller som är av betydelse för förebyggande eller beivrande av brott (10 § första stycket lagen om belastningsregister). Av 21 § förordningen om belastningsregister framgår att en sådan rätt, i fråga om den som av- ses anställas eller anlitas som uppdragstagare, tillkommer dels de larm- installationsföretag som avses i lagen (1983:1097) med vissa bestäm- melser om larmanläggningar m.m., dels en enskild sammanslutning eller en person som beslutar om anställning av personal inom psykia- trisk sjukvård, vård av utvecklingsstörda eller vård av barn och ung- dom. Uppgifter om enskild kan även lämnas till annan enskild, om denne styrker att hans eller hennes rätt är beroende av en uppgift ur registret och regeringen medger att uppgiften lämnas ut (10 § andra stycket lagen om belastningsregister). Bestämmelser om när uppgifter i belastningsregistret ska gallras finns i 16–18 §§ lagen om belastningsregister. Uppgifter ur belastningsregistret ska alltid gallras om den registre- rade frikänns, beviljas resning, får avgörandet undanröjt eller upp- hävt eller avlider (16 §). 3Enligt lydelse som föreslås träda i kraft , se prop. 2018/19:65. Uppgifter ur belastningsregistret ska vidare gallras när har förflutit (17 §). Denna tid är som huvudregel efter domen eller beslutet. En sådan gallringsfrist gäller vid uppgifter om skyddstillsyn, villkorlig dom, ungdomsvård, överlämnande till missbruksvård, ung- domstjänst samt beslut om påföljdseftergift vid allvarlig psykisk störning, åtalsunderlåtelse, kontaktförbud och förbud enligt 3 kap. 5 § lagen om europeisk skyddsorder. En sådan frist gäller även för uppgifter om fängelsestraff som ska anses verkställt genom tidigare frihetsberövande eller om den registrerade har befriats från fängelse- straff genom nåd. Är den registrerade under för brottet eller brotten ska uppgifterna i vissa fall i stället gallras fem respektive efter domen eller beslutet. Uppgifter om böter ska gallras efter domen, beslutet eller godkännandet av strafföreläggandet eller ordningsboten. Även beslut om tillträdesförbud ska gallras efter beslutet. Uppgifter om fängelsestraff som har fallit bort på grund av påföljdspreskription eller förvandlingsstraff för böter som har fallit bort enligt bötesverk- ställighetslagen (1979:189) ska gallras efter att straffet föll bort. Uppgifter om fängelsestraff och förvandlingsstraff för böter ska gallras efter frigivningen. Motsvarande gallringsfrist för upp- gifter om sluten ungdomsvård är efter att påföljden verkställts och för uppgifter om överlämnande till rättspsykiatrisk vård efter utskrivningen. Uppgifter i en dom eller ett beslut som har meddelats i en annan medlemsstat inom EU ska gallras så snart har under- rättats av myndigheten i den överförande staten om att uppgiften har gallrats i den staten och senast efter domen eller beslutet (17 § a). Gallringstiden påverkas om det görs nya anteckningar i registret. Om det görs sådana anteckningar, som avser annat än penningböter, före utgången av den tid som uppgifter ska gallras enligt 17 §, ska inte någon av uppgifterna gallras så länge någon av dem ska finnas kvar i registret (18 § första stycket). Den längsta tid som en uppgift finns kvar i belastningsregistret är efter domen eller beslutet. I fråga om uppgifter om fängelsestraff eller överlämnande till rätts- psykiatrisk vård gäller dock detta endast om det förflutit från frigivningen respektive utskrivningen (18 § andra stycket jämförd med 17 § 1 och 7). 5 Registerkontroll i arbetslivet Vissa begränsade delar av arbetsmarknaden omfattas av ett regelverk som ger arbetsgivare, såväl offentliga som privata, rätt att ta del av uppgifter ur belastningsregistret inför ett beslut om anställning, s.k. fakultativ registerkontroll. I vissa fall går denna reglering längre på så sätt att den ålägger arbetsgivare en skyldighet att göra en sådan kontroll, s.k. obligatorisk registerkontroll. Härutöver finns det be- stämmelser om registerkontroll som indirekt påverkar den enskildes möjligheter att få anställning inom en viss sektor. Det handlar t.ex. om yrken som förutsätter legitimation eller som ska utövas inom verksamhet som är tillståndspliktig eller står under särskild tillsyn. Exempel på sådana yrken är legitimerade yrken inom hälso- och sjuk- vården, väktare, skyddsvakter och delgivningsmän. Registerkontroll in- för anställning sker slutligen också med stöd av säkerhetsskyddslag- stiftningen, se avsnitt 3.5. I detta kapitel redogör vi dels för författningsreglerad register- kontroll, fakultativ som obligatorisk, som sker i samband med anställ- ning, s.k. formell registerkontroll (avsnitt 5.2), dels för den kontroll som sker utan författningsstöd genom att arbetsgivaren begär att den arbetssökande själv inhämtar ett belastningsregisterutdrag och visar det för arbetsgivaren, s.k. informell registerkontroll (avsnitt 5.3). Kapitlet innehåller en särskild redovisning av tidigare utredningar på området (avsnitt 5.3.3). Slutligen finns en översiktlig beskrivning av den registerkontroll som utförs av Säkerhets- och integritetsskydds- nämnden enligt säkerhetsskyddslagstiftningen (avsnitt 5.4). Det kan redan här framhållas att vi under utredningen har slagits av att de bestämmelser som reglerar tillåtligheten av registerkontroll spretar och är svåröverskådliga på ett sätt som försvårar tolkningen och tillämpningen. Det kan således i vissa fall vara svårt att förstå varför en verksamhet ges rätt till registerkontroll medan en annan, till synes likvärdig, verksamhet, inte har någon sådan rätt. En för- ligger givetvis i att reglerna om registerkontroll har tillkom- mit och vid skilda tillfällen när ett specifikt behov uppkommit. Inte desto mindre är det vår uppfattning att det finns behov av en samlad översyn av regelverket, bl.a. för att i lag tydlig- göra vilka skäl som kan berättiga till registerkontroll utifrån dess integritetskänsliga beskaffenhet och för att samlat se över den lag- tekniska strukturen. En sådan översyn ligger dock utanför ramen för detta uppdrag. Bestämmelser som föreskriver en skyldighet för arbetsgivaren att kontrollera en arbetssökandes belastningsregister finns för olika verk- samheter som innefattar arbete med barn: skolverksamhet, verk- samhet som utför stöd- och serviceinsatser åt barn med funktions- hinder och verksamhet avseende boenden som tar emot barn. Det finns även en författningsreglerad skyldighet för företag som ska bedriva försäkringsdistribution att kontrollera vissa av sina anställdas belastningsregister inför en ansökan om tillstånd att bedriva en sådan verksamhet. Likaså finns det en författningsreglerad skyldighet att kontrollera belastningsregister inför vissa anställningar inom dom- stolsväsendet. Det är en arbetsrättslig grundprincip att en arbetsgivare är fri att anställa den som han eller hon tycker är lämplig. Det finns således inget förbud för en arbetsgivare att anställa en person som förekom- mer i belastningsregistret, utan varje arbetsgivare får själv göra en bedömning av vilken betydelse som eventuell förekomst av brotts- lighet har. Detta gäller även vid rekryteringar till verksamheter där registerkontroll är obligatorisk. Registerkontroll av personal i skolverksamhet Bestämmelser om kontroll av utdrag ur belastningsregistret av per- sonal i skolverksamhet finns i skollagen (2010:800). En sådan register- kontroll ska göras avseende den som erbjuds en anställning inom förskolan, förskoleklassen, fritidshemmet, , grundsärsko- lan, specialskolan och sameskolan samt inom viss annan pedagogisk verksamhet (2 kap. 31 § första stycket). Kravet på registerkontroll omfattar även den som genom huvudmannens försorg arbetar inom de berörda verksamheterna på i huvudsak samma villkor som en där anställd person, t.ex. inhyrd personal från ett bemanningsföretag eller enskilda uppdragstagare som utför stödfunktioner såsom städ- ning, skolmåltider, skolskjuts eller fastighetsskötsel (Utvidgad register- kontroll inom förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg, prop. 2007/08:28, s. 9 f. och 15 f.). Detsamma gäller den som utför praktiktjänstgöring eller arbetspraktik (2 kap. 31 § andra stycket). Registerkontrollen innebär att den arbetssökande ska lämna ett belastningsregisterutdrag, som är högst gammalt, till arbets- givaren. Om detta inte görs får den arbetssökande inte anställas, an- litas eller tas emot i verksamheten (2 kap. 31 § första och tredje stycket). Den som erbjuds en förnyad anställning hos samma arbetsgivare ska lämna ett nytt registerutdrag till arbetsgivaren. Undantag från denna skyldighet föreligger om erbjudandet lämnas (2 kap. Registerutdraget ska återlämnas i original om den arbetssökande begär det (2 kap. 33 § skollagen). Den som söker en anställning eller vad som jämställs med en anställning inom skolverksamhet har enligt 9 § andra stycket 2 lagen (1998:620) om belastningsregister rätt att få ett begränsat utdrag ur registret. Utdraget får enligt 22 § tredje stycket förordningen (1999:1134) om belastningsregister endast innehålla uppgifter om mord, dråp, grov misshandel, människorov, sexualbrott, grovt rån och barnpornografibrott. Uppgifter om dessa brott är enligt reger- ingen sådana som kan vara av betydelse vid en lämplighetsprövning med syfte att förebygga övergrepp mot barn och ungdomar (Lämp- lighetsprövning av personal inom förskoleverksamhet, skola och barn- omsorg, prop. 1999/2000:123, s. 27 f.) Registerkontroll av personal som utför stöd- och serviceinsatser åt barn med funktionshinder Den som enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funk- tionshindrade (LSS) bedriver verksamhet som omfattar insatser åt barn med funktionshinder, får inte anställa någon för sådana insatser utan att först kontrollera om han eller hon förekommer i belast- ningsregistret. Bestämmelser om en sådan obligatorisk register- kontroll finns i lagen (2010:479) om registerkontroll av personal som utför vissa insatser åt barn med funktionshinder, som även anger att registerkontroll ska göras avseende uppdragstagare, anställd hos ett bemanningsföretag eller annan som ingått avtal med den som bedri- ver sådan verksamhet och som erbjuds eller tilldelas arbetsuppgifter som omfattar stöd- och serviceinsatser åt barn med funktionshinder och fullgör dessa uppgifter som om han eller hon var anställd i verk- samheten. Detsamma gäller den som erbjuds praktiktjänstgöring som omfattar stöd- och serviceinsatser åt barn med funktionshinder. Registerutdraget får inte vara äldre än (1 §). Den som erbjuds anställning, uppdrag eller praktiktjänstgöring ska på begäran lämna ett registerutdrag till arbets- eller uppdragsgivar- en. Motsvarande gäller den som tilldelas arbetsuppgifter eller som erbjuds anställning som personlig assistent av den assistansberättigade själv (2 §). Skyldigheten att kontrollera registerutdrag omfattar inte en för- älder som ska utföra insatser åt sitt eget barn eller en person som ska anställas på nytt och för mindre än var anställd hos samma arbetsgivare (3 §). Registerutdrag ska återlämnas i original om den arbetssökande begär det. Utdraget eller en kopia av det ska bevaras från det att anställningen, uppdraget eller praktiktjänstgöringen på- börjades (4 §). Den som söker en anställning eller vad som jämställs med en anställning inom LSS-verksamhet för barn har enligt 9 § andra stycket 5 lagen om belastningsregister rätt att få ett begränsat utdrag ur registret. Utdraget får enligt 22 § femte stycket förordningen om belastningsregister endast innehålla anteckningar om mord, dråp, grov misshandel, människorov, sexualbrott, grovt rån och barnpornografi- brott. Det motsvarar de brott som kontrolleras vid anställning av personal i skolverksamhet. Registerkontroll av personal vid boende som tar emot barn Enligt lagen (2007:171) om registerkontroll av personal vid vissa boenden som tar emot barn, får hem för vård eller boende (HVB) eller stödboenden enligt 6 kap. socialtjänstlagen (2001:453) som tar emot barn inte anställa någon om inte kontroll görs av belastnings- och misstankeregistret. Detsamma gäller den som erbjuds uppdrag, praktiktjänstgöring eller liknande vid ett sådant hem eller boende under omständigheter liknande dem som förekommer vid anställ- ning inom verksamheten. Den som erbjuds anställning, uppdrag, praktiktjänstgöring eller liknande vid ett HVB eller ett stödboende ska lämna ett register- utdrag till arbetsgivaren. Utdraget ska vara högst gam- malt. Skyldigheten att lämna ett sådant utdrag gäller emellertid inte om arbetsgivaren inhämtar utdraget (1 §). Ett HVB har nämligen rätt att på egen hand inhämta ett belastningsregisterutdrag i enlighet med 11 § första stycket 5 eller 21 § första stycket 2 förordningen om belastningsregister, se avsnitt 5.2.2. Registerutdrag ska återlämnas i original om den arbetssökande begär det. Utdraget eller en kopia av det ska bevaras under från det att anställningen, uppdraget eller praktiktjänstgöringen påbörjades (3 §). Den som söker en anställning eller vad som jämställs med en anställning vid ett HVB eller ett stödboende har enligt 9 § andra stycket 4 lagen om belastningsregister rätt att få ett begränsat utdrag ur registret. Utdraget får enligt 22 § fjärde stycket förordningen om belastningsregister innehålla fler uppgifter jämfört med ett utdrag för anställning i skolverksamhet eller i LSS-verksamhet för barn, t.ex. anteckningar om misshandel, människohandel, olaga frihets- berövande, olaga tvång, grov fridskränkning, grov kvinnofridskränk- ning, olaga förföljelse, äktenskapstvång, olaga hot, rån, hets mot folk- grupp, olaga diskriminering, narkotikabrott, dopingbrott, narkotika- smuggling och grov olovlig försäljning av alkohol. Regeringen har motiverat denna skillnad med att i HVB vistas ofta barn med miss- bruksproblem och andra sociala problem och att det är viktigt att de kan få den trygghet, det stöd och den hjälp som de är i behov av. Registerkontrollen bör därför omfatta brottslighet som är av sådant slag att det föreligger en omedelbar risk för att barnen i HVB ska utsättas för kränkningar eller övergrepp (Registerkontroll av per- sonal vid sådana hem för vård eller boende som tar emot barn, prop. 2006/07:37, s. 18 f.) Registerkontroll av personal för att få tillstånd att bedriva försäkringsdistribution Med anledning av EU:s försäkringsdistributionsdirektiv1 har det införts en ny reglering om försäkringsdistribution. Direktivet har genomförts i svensk rätt genom lagen (2018:1219) om försäkrings- distribution, som ersatt lagen (2005:405) om försäkringsförmedling. Enligt 2 kap. 1 och 3 §§ lagen om försäkringsdistribution får en för- säkringsförmedlare som huvudregel bedriva försäkringsdistribution endast efter tillstånd av och registrering hos . I enlighet med artikel 10.3 i försäkringsdistributionsdirektivet får en fysisk person beviljas tillstånd enligt lagen om försäkringsdistri- bution endast om han eller hon uppfyller krav på god vandel. Det innebär att han eller hon inte får förekomma i belastningsregistret avseende vissa allvarliga förmögenhetsbrott eller viss allvarlig eko- nomisk brottslighet och att han eller hon har visat skötsamhet i eko- nomiska angelägenheter (2 kap. 7 § första stycket 2 lagen om försäk- ringsdistribution). För att tillstånd ska ges en juridisk person ställs motsvarande krav på den som ska ingå i den juridiska personens ledning eller vara ersättare för denne (2 kap. 8 § första stycket 3). Detsamma gäller om det finns anställda som direkt deltar i distri- butionen av försäkringar för den juridiska personens räkning (2 kap. 8 § första stycket 4). Det är i det sistnämnda fallet den juridiska personen som på egen hand ska utföra registerkontrollen genom att begära att den anställde visar upp ett utdrag ur belastningsregistret (2 kap. 8 § andra stycket och 3 kap. 5 § förordningen om försäk- ringsdistribution). Den anställde som ska distribuera försäkringar för den juridiska personens räkning har enligt 9 § andra stycket 3 lagen om belastnings- register rätt att få ut ett begränsat utdrag ur registret. Utdraget får enligt 22 a § förordningen om belastningsregister endast innehålla upplysning om den enskilde förekommer eller inte förekommer för 1Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/97 av om försäk- ringsdistribution. sådan brottslighet som anges i 3 kap. 1 § förordningen om försäk- ringsdistribution. Det gäller brott eller medhjälp till brott mot 8 kap. (stöld, rån och andra tillgreppsbrott), 9 kap. (bedrägeri och annan oredlighet), 10 kap. (förskingring, annan trolöshet och mutbrott), 11 kap. (brott mot borgenärer m.m.), 12 kap. (skadegörelsebrott), 14 kap. (förfalskningsbrott) eller 15 kap. (mened, falskt åtal och annan osann utsaga) , skattebrottslagen (1971:69), lagen (1985:354) om förbud mot juridiskt eller ekonomiskt biträde i vissa fall eller lagen (2016:1307) om straff för marknadsmissbruk på värdepappersmarknaden. En förutsättning är dock att det lägsta föreskrivna straffet är fängelse och att en dom eller ett beslut med- delats eller ett strafföreläggande godkänts före den dag då kontrollen i registret görs. Det registerutdrag som ska visas upp för arbetsgivaren får inte vara äldre än . Den utförda kontrollen får inte dokumen- teras på annat sätt än genom en anteckning om att registerutdraget har visats upp. Endast uppgifter om anställda som inte förekommer i belastningsregistret får ligga till grund för ansökan om tillstånd eller anmälan om registrering (3 kap. 5 § förordningen om försäkrings- distribution). Lagen om försäkringsdistribution behandlas även i kapitel 9, då utifrån att som tillsynsmyndighet får kontrollera om en enskild som ska lämplighetsprövas enligt lagen förekommer eller inte förekommer i belastningsregistret, jfr 13 a § förordningen om belastningsregister. Registerkontroll av personal inom domstolsväsendet Inom vissa verksamheter där det ställs särskilt höga krav på laglyd- nad, lämplighet och pålitlighet ska utdrag ur belastningsregistret göras inför anställning. Det motiveras av att det skulle skada allmänhetens förtroende allvarligt om tjänster innehas eller uppdrag utförs av per- soner som är dömda för brott. En sådan verksamhet är domstols- väsendet. Enligt 7 a § notarieförordningen (1990:469) ska inhämta uppgifter ur belastningsregistret enligt förordningen om belastningsregister beträffande den som verket avser att anställa som notarie, under förutsättning att behovs- och proportionalitetsprin- cipen i lagen om belastningsregister inte hindrar det. Motsvarande krav på registerkontroll finns för i ett ärende om anställning som domare eller hyresråd innan en sökande på förslag (4 § förordningen [2010:1793] med instruktion för ) och för en allmän domstol eller en allmän för- valtningsdomstol innan en nämndeman börjar sin tjänstgöring i dom- stolen (44 a § förordningen [1996:379] med hovrättsinstruktion, 44 a § förordningen [1996:380] om kammarrättsinstruktion 50 b § förord- ningen [1996:381] med tingsrättsinstruktion och 43 b § förordningen [1996:382] med förvaltningsrättsinstruktion). Enligt 10 § första stycket förordningen om belastningsregister har domstolsväsendet rätt till ett fullständigt belastningsregisterutdrag en- ligt följande. i fråga om den som avses anställas som notarie (punkten 17) i ärenden om anställning som do- mare eller hyresråd (punkten 18) Allmän domstol eller allmän i fråga om en nämndeman som ska påbörja tjänstgöring i domstolen (punkten 21)