sou · H7B366 · 2019-12-18 00:00:00 — Utredningen har inhämtat vilka erfarenheter som finns av hur vattenförvaltningen enligt EU:s ramdirektiv fungerar i . Utred- ningen har genomfört ett besök i och fört samtal med Klima- 91Avsnittet bygger bland annat på Europeiska kommissionen (2012h) och / no/dep/kld/id668/ (avläst ). 92I vattenförvaltningsföreskriften anges 16 avrinningsdistrikt. Norsk-finska distrik- tet blev ett eget avrinningsdistrikt 2013. og , Miljödirektoratet samt representanter för i Glomma (fylkeskommune), Fylkes- mannen i , Vannområde Glomma sør och Grensevass- dragene (dvs. norska delar av avrinningsdistrikten och ). Utredningen har även genomfört en intervju med det norska företaget och inhämtat underlag från sektionen för vattenförvaltning vid miljödirektoratet som har besvarat skriftliga frågor för del.93 Ramdirektivet för vatten har genomförts i genom den s.k. vattenföreskriften från 2006.94 Föreskriften beslutas av regeringen och syftar till att ge ramarna för att fastställa miljömål för att säkra bästa möjliga skydd och långsiktigt hållbar användning av vatten- förekomster.95 Syftet beskrivs på följande sätt av : formål er å beskytte, og om nødvendig forbedre, til- standen i ferskvann, grunnvann og kystnære områder. gir for fastsettelse av miljømål som skal sikre en mest mulig helhetlig beskyttelse og bærekraftig bruk av vannforekomstene.96 Både ytvatten (overflatevann), grundvatten (grunnvann) och dricks- vatten (drikkevann) omfattas. Föreskriften reglerar bl.a. indelningen iavrinningsdistrikt (vannregioner) och vattenmyndigheter (vann- regionmyndigheter). Avrinningsdistrikten kan delas in i vattenom- råden (vannområder). kan inte läggas till grund för beslut gentemot enskilda. Rättslig grund för att fastställa mål för vattenförekomster (så kallad hjemmel) finns i föroreningslagen, vattenresurslagen och . får den också en rättslig 93Klima- og , intervju , Miljödirektoratet, intervju , i Glomma (fylkeskommune), Fylkesmannen i , Vannområde Glomma sør och Grensevassdragene, intervju , Statkraft, intervju samt Miljödirektoratet, e-brev . 94Forskrift om for vannforvaltningen (FOR-2006-12-15-1446). 95Föreskriften har sin rättsliga grund i föroreningslagen, samt vatten- resurslagen. Den förvaltas gemensamt av Klima- og miljødepartementet (KLD) och Olje- og (). 34 L (2018-2019): Innstilling fra energi- og miljøkomiteen om Endringer i naturmang- foldloven (hjemmel for gjennomføring av vanndirektivet). grund i naturmångfaldslagen.97 energi- och miljöutskott behandlade en proposition98 med förslag till en ny para- graf i naturmångfaldslagen från 2009.99 Syftet med den nya para- grafen är att tydliggöra införandet av ramdirektivet för vatten i norsk lagstiftning och att knyta vattenföreskriften till naturmångfalds- lagen. tillkom innan naturmångfaldslagen inför- des. lyfte i sin behandling fram att ändringen innebär att naturmångfaldslagen genom ändringen omfattar alla typer av påver- kan på naturen, inklusive vatten. Den ger en tydligare behörighet att agera och rättslig grund (hjemmel) för att fastställa mål för vatten- förekomster som faller utanför föroreningslagen och vattenresurs- lagen: Naturmangfoldloven omfatter alle typer påvirkning på natur, herunder ferskvann og kystvann. Naturmangfoldloven vil med den foreslåtte endringen dekke hele det virkeområdet som vannforskriften gjelder, og det gis med den nye bestemmelsen en klarere hjemmel for å fastsette kvalitetsmål for vannforekomster i de tilfeller som faller utenfor virke- området for forurensningsloven og vannressursloven.100 Att en förvaltningsplan ska tas fram följer av vattenförskriften. (PBL)101 styr processen när planer ska tas fram. PBL är därmed en viktig utgångspunkt för vattenförvaltningen. Enligt § 1-1 ska planläggning främja en bärkraftig utveckling och ge underlag för åtgärder, bidra till samordning av statliga, regionala och kommunala uppgifter samt säkra öppenhet och medverkan av alla berörda in- tressenter. Enligt § 3-1 ska planläggning främja en helhetssyn genom samordning och samarbete kring att lösa uppgifter mellan sektors- myndigheter, statliga, regionala och kommunala organ samt mellan privata aktörer och allmänheten. Inga myndighetsbeslut på miljöområdet är överklagbara till dom- stol. Tillståndsbeslut kan överklagas till Miljödirektoratet och där- efter till regeringen.102 97Miljödirektoratet, e-brev2019-04-15. 93 L (2017–2018): Endringer i naturmangfoldloven (hjemmel for gjennomføring av vann- direktivet). 99Ny paragraf 26 a i naturmangfoldloven. 34 L (2018–2019). 101Lov om planlegging og byggesaksbehandling (plan- og bygningsloven, PBL). 102Vannregionmyndigheten i Glomma (fylkeskommune), Fylkesmannen i , Vannområde Glomma sør och Grensevassdragene, intervju . Förvaltningsplanen är styrande för berörda myndigheters och kommuners verksamhet, men den har inte direkt rättsverkan gent- emot enskilda: Når den regionale vannforvaltningsplanen er godkjent, skal den legges til grunn for regionale organers virksomhet og for og statlig planlegging og virksomhet i regionen, jf. vannforskriften § 29 og plan- og bygningsloven § 8–2. Planvedtaket skaper forpliktelser for offentlige myndigheter til å søke å følge opp og gjennomføre planen. Planen vil være et innspill til statlig planlegging og et grunnlag for videre tiltak, budsjetter og enkeltvedtak. Forpliktelsen gjelder både for kommuner, statlige organer og regional myndighet. De regionale vannforvaltnings- planene har ikke direkte rettsvirkning overfor den enkelte innbygger. Med uttrykket ”legges til grunn” menes ikke at planen medfører abso- lutte forpliktelser av rettslig art. Planen er imidlertid et grunnlag for å reise innsigelser til planforslag som kan ha rettslig binding. myn- digheter, organisasjoner eller enkeltpersoner vil ikke kunne reise retts- lige krav mot noen myndighet på grunnlag av det som står i en regional plan.103 Alle berørte myndigheter er forpliktet til å følge opp ved å legge planen til grunn for sin planlegging og virksomhet.104 103Klima- og miljødepartementets godkjenning av regionale planer for vannforvaltning i vannregion for planperioden –2021. Dnr 15/3497, 04.07.2016. 104Vannregion (2015): Regional plan for vannforvaltning i vannregion 2016–2021. är indelat i 428 kommuner. Kommunerna ska inom ramen för sina ansvarsområden utreda förslag till åtgärder och premisserna för att fastställa miljömål. Den norska vattenförvaltningen ska utgå från de lokala behoven i avrinningsområdena. Miljödirektoratet pekar på att kommunerna är viktiga i arbetet med vattenförvaltningen i eftersom de är ansvariga myndigheter (sektorsmyndigheter) för vatten och avlopp, fysisk planering och lokala åtgärder inom jordbruk. Kommunerna är viktiga åtgärdsmyndigheter. Enligt Miljödirektoratet ska kommu- nerna genomföra fler åtgärder än någon annan ansvarig myndighet. Kommunerna är också viktiga för att ta tillvara lokal erfarenhet och historisk kunskap, inte minst för att anpassa andra sektorers åtgärder till lokala förhållanden. Från Miljödirektoratet betonas även att allmänhetens deltagande i arbetet fungerar bäst på lokal nivå. I exempelvis förvaltningsplanen för Tröndelags avrinningsdistrikt beskrivs kommunernas roll på följande sätt: I vannområdene har kommunene og andre aktører den beste lokale kunn- skapen om vannets tilstand og påvirkninger, og spesiell mulighet til og ansvar for å utvikle fornuftige, lokale løsninger. Kommunene er også en sentral myndighet for vann og avløp, landbruk, arealbruk m.m. De mange bidragene vi har fått fra lokalt vannområdenivå er å regne som grunnlagsmateriale for denne regionale planen.105 Kommunerna är viktiga aktörer i de s.k. vannområdena. av- rinningsdistrikt (vannregioner) är indelade i 105 vannområden som geografiskt motsvarar avrinningsområden. Det är den regionala vatten- myndigheten som i samarbete med det regionala vattenutskottet kan dela in avrinningsdistriktet i vannområden. Det ska läggas vikt vid existerande samarbetsformer mellan kommuner, regionala myndig- heter och andra intressen, förväntade utmaningar och redan pågå- ende åtgärder. Det är valfritt att etablera ett vannområde. Hur vann- områdena ska arbeta är inte närmare reglerat: gir i nødvendig utstrekning og veiled- ning for organisering og gjennomføring av arbeidet i vannområdet, og legger til rette for at dette skjer på en faglig forsvarlig måte og innenfor fastsatte frister.106 I vannområdena finns det vannområdesutskott (vannområdeutvalg) där alla relevanta myndigheter och intressenter kan delta. Utskottet leder områdets arbete. Det är utskottet som till exempel bestämmer vilka åtgärder som ska föreslås. Huvuduppgiften är att säkra lokal förankring, bl.a. genom att bidra till att ta fram lokal kunskap och lokalt framtagna förslag till miljöåtgärder. Kommunerna ingår i ut- skottet. I exempelvis vannområde Glomma beskrivs utskottet på följande sätt: Vannområdeutvalget er øverste organ i vannområdet og gjennomfører møte minst en gang . Utvalget skal ledes av en ordfører i vann- området. Vannområdeutvalget skal godkjenne vannområdets innspill til 105Vannregion (2015): Regional plan for vannforvaltning i vannregion 2016–2021. 10623 § vannforskriften. overvåkingsprogram, tiltaksplan og forvaltningsplan. Utvalget skal også godkjenne budsjett og arbeidsplan.107 Koordinatorn är utskottets sekreterare. I Glomma har utskottet föl- jande sammansättning: •ordföranden från samtliga kommuner med en betydande areal inom vannområdet •Norges vassdrags- og energidirektorat (NVE) Olika intresseorganisationer, fastighetsägarföreningar, näringslivs- aktörer har deltagande- och yttranderätt. Representanter från kom- muner, fylkeskommuner och fylkesmän med mindre andel av vann- området får också delta i utskottet. Under utskottet finns en styrgrupp som tar hand om övriga arbetsuppgifter. Den ska leda och koordinera arbetet, ge mandat till underliggande grupper, prioritera arbetet i vannområdet och för- bereda ärenden som ska behandlas i utskottet. I gruppen ingår rep- resentanter för regionråden, sektorsmyndigheterna, fylkeskommunen och fylkesmannen. Koordinatorn är sekreterare. Vannområdenas uppgifter och verksamhet Vannområdenas uppgift är att utifrån de problem som har identi- fierats föreslå åtgärder för att nå miljömålen. Förslagen till åtgärder tas fram på olika sätt, ibland kan vannområdena anlita en konsult. En del förslag till åtgärder är på en detaljerad nivå. I praktiken präglas åtgärdsförslagen av dels vilka behov som finns i avrinningsområdet, dels vem som tar fram förslagen. ska ge ramar och vägledning för att orga- nisera och genomföra arbetet i vannområdet. 107www.vannportalen.no/vannregioner/glomma/vannomrader- glomma/glomma/organisering/vannregionutvalget/ (avläst ). ska ge grunden för det regionala vattenutskottets arbete med regionala, sektorsövergripande förvaltningsplaner och åtgärdsprogram. Vannområdena ska arbeta med information och lokalt deltagande i vattenarbetet. De ska ta fram underlaget för arbetet på vann- regionnivån genom att göra lokala åtgärdsanalyser (tiltaksanalyse) som sedan ska ligga till grund för vannregionens förvaltningsplan och åtgärdsprogram. Miljödirektoratet förtydligar att i första cykeln gjorde de åtgärdsanalyser. ska åtgärdsprogrammen bara upp- dateras. I de delar av där det inte finns några större problem behöver vannområdena inte göra några lokala åtgärdsanalyser – där är det i huvudsak vannregionmyndigheterna som koordinerar arbe- tet med åtgärdsförslagen i samarbete med relevanta sektorsmyndig- heter som är åtgärdsägare. I åtgärdsanalyserna lämnar vannområdena förslag på vilka åtgärder som behövs typiskt sett (typåtgärder) och en schablonuppskattad kostnad för sådana åtgärder. Efter de senaste ändringarna i vannföreskriften 2019 är det nu enligt Miljödirektora- tet tydligare att det är varje sektorsmyndighet som ansvarar för att ta fram förslag på åtgärder. Vannområdena blir då särskilt viktiga för att koordinera åtgärder i de kommuner som ingår i avrinningsom- rådet. Vilka faktiska åtgärder som ska genomföras beslutas av och genomförs av sektorsmyndigheterna efter att förvaltningsplan och åtgärdsprogram är beslutade. Genomförandet av åtgärder är med andra ord slutligen ett sektorsbeslut. Miljömålen i förvaltnings- planen anses som utgångspunkt vara bindande för alla sektorsmyndig- heter, men det finns flexibilitet i val och justeringar av åtgärder för att uppfylla målen.108 I exempelvis vannområde Hallingdal tas följande dokument fram: –Projektplan och projektbeskrivningar för vannområdet, inklusive utmaningar, beskrivning av hur arbetet ska ske och med vad vann- området ska arbeta –Vannområdets huvudsakliga utmaningar är ett dokument som behandlar vilken påverkan på vattnet som finns i vannområdet och vilka värdefulla arter och naturtyper som är knutna till vattnet –Övervakningsrapporter från kommunerna inom vannområdet 108Miljödirektoratet, intervju . –Åtgärdsanalysen (tiltaksanalysen) som är vannområdets inspel till den regionala förvaltningsplanen för vattendistriktet.109 I enskilda vannområden har de involverade aktörerna gått samman för att anställa en koordinator (tidigare projektledare). Arbetet i vann- områdena genomförs av vattenkoordinatorn som oftast är anställd på en kommun i vannområdet. Ungefär hälften av vannområdena har en anställd koordinator.110 I södra är det ofta en koordinator per vannområde, men i de nordligaste fylkena finns det betydligt färre koordinatorer. I exempelvis Finnmark och Troms finns det bara två koordinatorer i varje vannregion.111 I övriga vannområden är det i huvudsak en tjänsteman på kommunen som har hand om vannområdet. Några vannområden anställer koordinatorer på heltid med fast anställningstid medan andra har tidsbegränsade anställ- ningar och lägre tjänstgöringsgrad. I delar av landet där problemen med vattenkvaliteten inte är så stora finns enligt intervjuade vann- områden inte samma motivation att arbeta fullt ut på detta sätt. Det är koordinatorns uppgift att koordinera och arrangera möten för de s.k. sakgrupperna (faggrupper), men det är deltagarna i gruppen som ska ta fram förslag på vad de ska arbeta med och det finns utsedda ordföranden som ska leda mötena.112 Departementet och övriga in- tervjuade i konstaterar att många är positiva till koordinato- rerna och deras arbete. I vannområdena är det kommunerna som äger organisationsformen. Branschorganisationer för till exempel industri och lantbruk eller andra aktörer som till exempel miljö-, jakt- och fiskeorganisationer deltar, men dessa betalar inte för medlemskapet i vannområdet på det sätt som kommunerna gör. Intervjuade företrädare menar att organisationerna är viktiga aktörer i vannområdenas sakgrupper. I vannregion har man inom de olika vannområdena bildat sakgrupper för exempelvis vatten och avlopp, lantbruk, vattenkraft och ekologi. Syftet med dessa grupper är att samarbeta samt skapa 109www.vannportalen.no/vannregioner/vestviken/vannomraader/hallingdal/om- vannomrade-hallingdal/ (avläst ). 110Klima- og (), . 111Miljödirektoratet, intervju . 112Vannregionmyndigheten i Glomma (fylkeskommune), Fylkesmannen i , Vannområde Glomma sør och Grensevassdragene, intervju . nätverk och en arena där deltagarna kan mötas för att diskutera möj- ligheter att samverka kring de arbetsuppgifter som ska utföras. Grup- perna är sammansatta med representanter så att flest möjliga intressen täcks in, till exempel myndigheter, kommuner, fylkeskommuner, fylkesmän, branschorganisationer, frivilligorganisationer och verk- samhetsutövare. Möten i sakgrupperna är inte öppna utan endast till för deltagarna. Vannområdena kan därutöver arrangera möten med olika teman som är öppna för alla intresserade.113 Vannområdenas och koordinatorernas finansiering Det är kommunerna som är drivande i vannområdena. Vannområdenas verksamhet finansieras gemensamt på följande sätt: –kommunerna svarar för den huvudsakliga finansieringen och be- talar koordinatorns lön –staten lämnar bidrag till vannregionmyndigheten (VRM) via Miljö- direktoratet genom ett anslag på statsbudgeten –andra lokala aktörer som till exempel vattenkraftföretag kan finan- siera vissa delar som exempelvis utredningar.114 Exempel från vannområde Glomma sør Inom Glomma vannregion började fylkesmannen tidigt att engagera kommunerna och arbeta med vannområden. När fylkeskommunerna tog över som regional vattenmyndighet fortsatte man att arbeta på detta sätt. Många kommuner har valt att organisera sitt arbete på detta sätt eftersom det har visat sig vara framgångsrikt.115 Ett exempel på hur ett vannområde arbetar kan hämtas från Glomma sør: Vannområde Glomma sør är det sydligaste vannområdet i Glomma vann- region. I vannområdet ingår 11 kommuner. Dessa har tillsammans anställt en person som koordinator med titeln ”daglig leder”. Hon har till uppgift att koordinera det vattenförvaltningsarbete som utförs inom 113Vannregionmyndigheten i Glomma (fylkeskommune), Fylkesmannen i , Vannområde Glomma sør och Grensevassdragene, intervju . 114Klima- og (), intervju . 115Vannregionmyndigheten i Glomma (fylkeskommune), Fylkesmannen i , Vannområde Glomma sør och Grensevassdragene, intervju . vannområdet men också att utföra en del av det arbete som kommu- nerna är förpliktade till inom vattenförvaltningsarbetet. Arbetet innebär också att ordna möten och skapa nätverk mellan olika intressenter. Koordinatorn sitter rent fysiskt i en av kommunerna men jobbar mot alla. Arbetet bedrivs tätt ihop med både fylkesmannen och den fylkes- kommun som är vannregionmyndighet.116 Erfarenheter av vannområdenas arbete De intervjuade aktörerna har goda erfarenheter av vannområdenas arbete. Miljödirektoratet menar att vannområdena arbetar flexibelt. I princip ska de koppla samman det lokala och regionala perspek- tivet, koordinera kommunerna i vannområdet och följa upp kommu- nerna som sektorsmyndigheter. Klimat- och menar att systemet med vannområden är bra och att det arbete som görs där gör stor nytta. De konstaterar att synen på vannområdena varierar mellan olika departement. Vidare konstateras att aktivitets- nivån varierar i 105 vannområden. Detta beror på att ut- maningarna ser olika ut i olika delar av landet. I några områden kommer utmaningarna från jordbruket, medan de i andra områden kommer från vattenkraften. Departementet konstaterar att det finns vann- områden i norra där utmaningarna inte är så stora. Regional fylkesnivå: Fylkesmän och fylkeskommuner är indelat i 19 fylken med två parallella system: –Fylkesmannen är ett organ för den statliga förvaltningen (mot- svarande de svenska länsstyrelserna). Bland fylkesmannens upp- gifter ingår bl.a. miljöskydd och vattenfrågor.117 Fylkesmannens miljöskyddsavdelning är Klimat- och repre- sentant på regional nivå och ska samla kunskap om vattnets till- stånd och värdera miljötillståndet, övervaka och kartlägga problem samt fungera som rådgivare till andra inblandade myndigheter. finns det som en följd av den norska region- reformen tio fylkesmän. 116Vannregionmyndigheten i Glomma (fylkeskommune), Fylkesmannen i , Vannområde Glomma sør och Grensevassdragene, intervju . 117www.fylkesmannen.no/ (avläst ). –Fylkeskommunen är en offentlig, folkvald regionkommun som tillvaratar vissa offentliga förvaltnings- och tjänsteproducerande uppgifter i ett fylke (motsvarande de svenska landstingen). Den är bland annat regional planmyndighet enligt den norska . Fylkeskommunen finansieras genom direkt skatt och har huvudansvaret för sjukvården och uppgifter inom närings- livsutveckling, vuxenutbildning, energi, vägväsen, friluftsliv och förvaltning av vissa hotade arter m.m. Inom vattenförvaltningen ska fylkesmannen ta fram kunskapsunder- lag (kartläggning och analys samt miljöövervakning). När vatten- föreskriften ändrades blev fylkesmannens upp- gifter enligt Miljödirektoratet tydligare: Fylkesmannen är ansvarig och rådgivare i miljöfrågor (§ 15 och 18). Fylkesmannen ska karak- tärisera och värdera påverkan (§ 15), ta fram ett regionalt övervak- ningsprogram (§ 18) och har dessutom ett eget sektorsansvar. Fylkesmannens arbete med att ta fram kunskapsunderlag sker i samråd med sektorsmyndigheterna (inklusive kommunerna) och utförs tillsammans med vannområdena där kommunerna bidrar med kunskap. Genom detta arbetssätt ska en gemensam plattform och en kvalitetssäkring av fylkesmannens arbete skapas. Det behövs till exempel enighet om vilka påverkanskällor som finns och vilken på- verkan de har på vattenförekomsterna.118 Om fylkesmannan och de övriga aktörerna är oense om några frågor måste de komma överens vid ett möte.119 En del i arbetet med kartläggning och analys är att göra en ekonomisk analys. Denna görs däremot inte av fylkes- mannen.120 Miljödirektoratet har i stället ansvar för den ekonomiska analysen och fylkesmannen deltar i arbetet.121 Miljödirektoratet har en huvudkontakt hos varje fylkesman som koordinerar vattenförvaltningsarbetet där. I praktiken stöds de av kolleger som arbetar med frågor där fylkesmannen är sektorsmyn- dighet, dvs. inom exempelvis avlopp, akvakultur, delegerat industri, vattenkraft och fiskförvaltning. 118Vannregionmyndigheten i Glomma (fylkeskommune), Fylkesmannen i , Vannområde Glomma sør och Grensevassdragene, intervju . 119Miljödirektoratet, intervju . 120Klima- og (), intervju . 121Vannregionmyndigheten i Glomma (fylkeskommune), Fylkesmannen i , Vannområde Glomma sør och Grensevassdragene, intervju . 18 fylkesmannaämbetena slagits samman till 10 fylkesmän. Detta innebär bland annat att det blir flera tjänstemän som arbetar hos varje fylkesman.122 Fylkeskommunerna är planmyndigheter enligt plan- och bygg- lagen.123 De är enligt Miljödirektoratet vana vid att samordna under- lag till planer från bland annat sektorsmyndigheter. Fylkeskommu- nerna har också ett eget sektorsansvar för vissa frågor.124 är indelat i 11 avrinningsdistrikt (vannregioner). Indelningen bygger på avrinningsområden och fylken. Antalet kommer att minska på grund av den regionreform som genomförs i Norge.125 Indelningen i avrinningsdistrikt överensstämmer inte med indelningen i fylken: Noen av vannregionene berører flere fylker, og ingen av dem har grenser som eksakt følger fylkesgrensene.126 Under den första vattenförvaltningscykeln var det 11 fylkesmän som var vattenmyndigheter med ansvar för att ta fram åtgärdsprogram och förvaltningsplan. I andra vattenförvaltningscykeln tog 11 fylkes- kommuner över denna uppgift.127 avrinningsdistrikt administreras numera av 11 fylkes- kommuner som har pekats ut som regionala vattenmyndigheter (vannregionmyndigheter, VRM), med ansvar för de avrinnings- distrikt eller delar av internationella avrinningsdistrikt som ligger i . Enligt vattenföreskriften ska VRM lägga tillrätta för och leda planarbetet (§ 20, 21), upprätta och leda vannregionutvalg (§ 22), ta fram ramar och vägledningar till vannområdena (§ 23), uppdatera miljömål, åtgärdsprogram och förvaltningsplan (§ 24, 25, 26), arbeta med deltagande och information (§ 27), genomföra remisser (§ 28) 122Miljödirektoratet, intervju . 123Lov om planlegging og byggesaksbehandling, plan- og bygningsloven, PBL. 124Miljödirektoratet, intervju . 125Klima- og (), . I och med regionreformen kommer antalet vannregionmyndigheter att minska till 9. 126www.vannportalen.no/vannregioner/ (avläst ). 127Vannregionmyndigheten i Glomma (fylkeskommune), Fylkesmannen i , Vannområde Glomma sør och Grensevassdragene, intervju . och se till att beslut fattas i fylkestinget (den politiska beslutsnivån) (§ 29). De regionala vattenmyndigheterna har små kanslier. Det är oftast endast en person som arbetar på VRM. Denna ska fungera som pro- cessledare och koordinator inom vattenförvaltningen.128 Den fylkes- kommun som har utpekats som regional vattenmyndighet ska ko- ordinera arbetet utifrån angivna tidsramar. Detta innebär bl.a. att VRM ska underlätta det arbete som ska utföras, följa upp de myn- digheter som har uppgifter utifrån vattenförvaltningsföreskriften, genomföra egna uppgifter och samordna de olika bidragen.