sou · H7B359d6 · 2019-12-12 00:00:00 — Utbetalning fel, trots rätt beslut Majoritet av de felaktiga utbetalningarna orsakas av myndigheten. Andelen uppgår till av de felaktiga utbetalningarna. Orsaken Ändrade förhållanden ej omhändertagna är framträdande och utgör av de felaktiga utbetalningarna. Som andel av samtliga utbetalningar blir felaktiga på grund av myndigheten. En mindre del av de felaktiga utbetalningarna orsakas av den sökande. Andelen uppgår till av totalsumman. Som andel av samtliga utbetalningar blir felaktiga på grund av den sökande. Av fel som orsakas av den enskilde är orsaken i de flesta fall att den enskilde inte anmält ändrade förhållanden. Andelen uppgår till av de felaktiga utbetalningarna. Andelen av de fel som orsakas av sökande är högre för män än för kvinnor. Summan av de felaktiga utbetalningarna fördelas ungefär lika mellan män och kvinnor. Av de 1000 personerna i urvalet var kvinnor och män. Då summan av de felaktiga utbetalningarna är väldigt lika för både kvinnor och män, innebär det att kvinnor fått en större andel felaktiga utbetalningar jämfört med männen, då kvinnorna endast utgjorde av urvalet. Överrepresentationen för kvinnor beror på att fel orsakade av myndigheten är överrepresenterade bland utbetalningar till kvinnor. I av- snittet om misstänkt avsiktliga fel framgår också att det är vanligare med misstänkta avsiktliga fel från män. 4.2.1 Fel orsakade av den sökande Av de felaktiga utbetalningarna, inklusive förskottsfel, orsakades sammanlagt av den enskilde. 4.2.1.1 Felaktiga uppgifter vid ansökan (feltyp 1) Fel som orsakas av felaktiga uppgifter från den sökande vid ansökan ingår i denna kategori. Detta oavsett om felen misstänks vara avsiktliga eller ej. Denna kategori omfattar av de felaktiga utbetalningarna. Exempel på situationer som givit upphov till fel i denna kategori: -Den sökande har haft inkomst eller tillgångar som inte redovisats vid ansökan. Inkomsten eller tillgångarna har sedan kommit myndigheten till kännedom. 4.2.1.2 Ej anmält ändrade förhållanden (feltyp 2) Fel som orsakas av att den sökande inte informerat om ändrade förhållanden ingår i denna kategori. Detta oavsett om felen misstänks vara avsiktliga eller ej. Denna kategori omfattar av de felaktiga utbetalningarna. Exempel på situationer som givit upphov till fel i denna kategori: -Den sökande har avvikit efter utbetalning. -Den sökande har inte meddelat flytt , exempelvis vid utflytt till kommun innan placering har inkommit. -Den sökande har inte anmält ändrad inkomst, eller anmält ändrad inkomst i efterhand. 4.2.2 Fel orsakade av myndigheten Av de felaktiga utbetalningarna orsakades sammanlagt av myndigheten. Det handlar om att myndigheten fattat beslut på otillräckliga uppgifter, beslutet blir fel trots tillräckliga och korrekta uppgifter, att felaktiga utbetalningar skett trots korrekta beslut samt att ändrade förhållanden inte omhändertagits trots att myndigheten känt till för- ändringen. 4.2.2.1 Ej tillräckliga uppgifter vid beslutstillfället (feltyp 3) Fel som orsakats av att myndigheten fattat ett beslut, trots att det inte fanns tillräckliga uppgifter i ärendet för att fatta beslutet, ingår i denna kategori. Denna kategori omfattar av de felaktiga utbetalningarna. Exempel på situationer som givit upphov till fel i denna kategori: -Myndigheten har beviljat dagersättning utan att ansökan registrerats. -Myndigheten har registrerat och betalat ut dagersättning utan att beslut fattats. -Myndigheten har skrivit ut den sökande ur mottagningssystemet -Myndigheten har tagit bort den sökande från utbetalningslista eller fattat beslut om att avslå dagersättningen utan utredning 4.2.2.2 Tillräckliga och korrekta uppgifter, fel beslut (feltyp 4) Fel som orsakats av att myndigheten fattat fel beslut, trots att det fanns tillräckliga uppgifter i ärendet för att fatta rätt beslut, ingår i denna kategori. Denna kategori omfattar av de felaktiga utbetalningarna. Exempel på situationer som givit upphov till fel i denna kategori: -Myndigheten har beviljat för mycket dagersättning trots att den sökande deklarerat korrekta uppgifter om egna medel -Myndigheten har beviljat fel dagerersättningsbelopp jämfört med den sökandes boendesituation (ensamstående eller sammanboende). -Myndigheten har beviljat fel dagerersättningsbelopp jämfört med den sökandes familjesituation, exempelvis antalet barn. -Myndigheten har beviljat dagersättning retroaktivt för tid innan ansökan upprättats -Myndigheten har beviljat dagersättning från ett senare datum än ansöknings- datum -Myndigheten har satt ned eller avslagit dagersättning trots att utbetalning redan skett med full dagersättning 4.2.2.3 Utbetalning fel, trots rätt beslut (feltyp 5) Fel som orsakats av att myndigheten fattat rätt beslut men där utbetalningen ändå blivit fel ingår i denna kategori. Denna kategori omfattar av de felaktiga utbetalningarna. Exempel på situationer som givit upphov till fel i denna kategori: -Myndigheten har fattat ett korrekt beslut om dagersättning vid ansökan men fel tariff har registrerats i utbetalningssystemet (Stamm). -Myndigheten har fattat ett korrekt beslut om dagersättning vid ändrade boendeformer men fel tariff har registrerats i utbetalningssystemet (Stamm). -Myndigheten har fattat ett korrekt beslut om dagersättning vid ändrade familjeförhållanden men fel tariff har registrerats i utbetalningssystemet (Stamm). -Myndigheten har inte registrerat beslutet korrekt i utbetalningssystemet (Stamm) så att belopp inte ändras automatiskt när ett barn uppnår en ålder då beloppet ska ändras. -Myndigheten har beviljat dagersättning men inga pengar har betalats ut eller betalats ut från en senare tidpunkt än beslutet anger. -Myndigheten har beslutat att sätta ner eller avslå dagersättningen men pengar har betalats ut ändå eller betalats ut till en senare tidpunkt än beslutet anger. Flertalet av dessa fel handlar om att handläggaren lagt in fel tariff eller glömt lägga tariff (dagersättningsbelopp) i utbetalningssystemet Stamm, vilket leder till att fel belopp utbetalas. 4.2.2.4 Ändrade förhållanden ej omhändertagna (feltyp 6) Fel som orsakats av att ändrade förhållanden som påverkar beslutet och utbetalningens storlek kommer till myndighetens kännedom men inte tas omhand ingår i denna kategori. Denna kategori omfattar av de felaktiga utbetalningarna. Exempel på situationer som givit upphov till fel i denna kategori: - Myndigheten har inte stoppat utbetalningen av dagersättningen trots upp- gifter om stundande kommunplacering efter beviljande av uppehållstillstånd. -Myndigheten har inte stoppat utbetalningen av dagersättningen trots uppgifter om att den sökande bedömts avviken. -Myndigheten har inte stoppat utbetalningen av dagersättningen trots uppgifter om att den sökande rest ut ur landet eller att resa planerats. -Myndigheten har inte stoppat utbetalningen när tidsfristen för självmant åter- vändande löpt ut. -Myndigheten har inte ändrat dagersättningsbeloppet trots uppgifter om ändrad boendeform. -Myndigheten har inte ändrat dagersättningsbeloppet trots uppgifter om ändrad familjebild. -Myndigheten har inte ändrat dagersättningsbeloppet trots att den sökande deklarerat uppgifter om ändrad inkomst. Fel som orsakats av att lagstiftningen föreskriver förskottsbetalning av dagersättning ingår i denna kategori (feltyp 7). Utbetalning av dagersättning sker i förskott för en månad eller undantagsvis . Ändrade förhållanden kan inträffa efter att ersättning för perioden redan har betalats ut för. Utbetalningen är således korrekt när den betalas ut men felaktig efter att förhållan- dena ändrats. Detta är det vanligaste scenariot. Denna kategori omfattar av de felaktiga utbetalningarna. Exempel på situationer som givit upphov till fel i denna kategori: - Myndigheten har på grund av förskottsbetalning betalat ut ett för högt dag- ersättningsbelopp i de fall myndigheten inte fått uppgifter om datum för kommunplacering från kommun eller Arbetsförmedlingen . - Myndigheten har på grund av förskottsbetalning betalat ut ett för högt dag- ersättningsbelopp i de fall myndigheten inte fått uppgifter om datum för planerad eller konstaterad utresa från polis . - Myndigheten har på grund av förskottsbetalning betalat ut ett felaktigt dag- ersättningsbelopp vid ändrad boendeform. - Myndigheten har på grund av förskottsbetalning betalat ut ett felaktigt dag- ersättningsbelopp vid ändrad familjebild. - Myndigheten har på grund av förskottsbetalning betalat ut ett felaktigt dag- ersättningsbelopp vid ändrade uppgifter om inkomst eller förmögenhet. De vanligaste orsakerna är att den asylsökande byter boende och det nya boendet genererar ett annat dagersättningsbelopp, att inkomst anmäls till myndigheten efter att utbetalning skett eller att den sökande lämnar landet. 4.3 Misstänkt avsiktliga fel Andelen fel som misstänks ha orsakats avsiktligt av den enskilde är av samtliga fel. Övriga fel orsakade av den enskilde är . Det innebär att av de totala utbetalningarna kan klassas som misstänkta avsiktliga fel och som övriga fel från den sökande. Detta gäller i förhållande till det som gått att upptäcka inom ramen för denna studie. Fel orsakade av den sökande fördelat på kön och totalt 4.4 Uppgifter som används felaktigt Modellen för orsaksindelning ger sju kategorier av uppgifter som varit orsakande till att de felaktiga utbetalningarna uppstått. Utifrån hur regelverket för dagersättning för asylsökande är utformat är endast tre kategorier tillämpbara i denna studie (a, d och g), se nedan. b.Arbete och arbetstid (t.ex. är/har varit anställd) c.Kostnader och utgifter (t.ex. företags arbetskostnader, sökandens hyres- kostnader, betalar kollektivavtalsliknande försäkringar m.m.) d.Boendeförhållanden (t.ex. bostadsadress, sammanboende, inneboende, hemmavarande barn, huvudsaklig dygnsvila) e.Förmågor (t.ex. arbetsförmåga, funktionsförmåga) f.Aktivitet (t.ex. deltar i eller har för avsikt att delta i studier, söker arbete, delar i arbetsmarknadsåtgärd, vårdar barnet) Den huvudsakliga delen av uppgifter som varit orsakande till att de felaktiga utbetal- ningarna uppstått är för både män och kvinnor handlar om boendeförhållanden, familjebild. Exempelvis avser detta flytt till annat boende och belopp som utbetalas till barn. Uppgifter om inkomst och förmögenhet avser oftast att den enskilde inte informerat om inkomster. 4.5 Ursprunget på uppgifter som används felaktigt Modellen för orsaksindelning ger fyra kategorier av ursprung för uppgifterna som använts felaktigt, se nedan. Uppgift kommer närmast ifrån Den huvudsakliga delen av ursprung för de uppgifter som varit orsakande till att de fel- aktiga utbetalningarna uppstått är för både män och kvinnor Den egna myndigheten. Andelen av de fel som orsakas av uppgifter från den sökande är låg. Uppgifter från myndigheten som leder till felaktig utbetalning är huvudsakligen om- flyttningar inom boendena, verkställt beslut om utresa ur landet, placering i förvar och utflyttning till kommun efter uppehållstillstånd. Dessa omständigheter var inte kända vid utbetalningstillfället. 5.Diskussion och sammanfattande bedömning Studien ska ses i ljuset av att den avser en period då antalet asylsökande ökade i mycket hög takt. Detta medförde en snabb rekrytering av ny personal utan tidigare erfarenhet av arbetsuppgifterna. Den höga arbetsbelastningen innebar att myndigheten tvingades prioritera de nödvändigaste uppgifterna för att asylsökande skulle få tak över huvudet och dagersättning för att klara sin försörjning. Av de 1000 personerna i urvalet var kvinnor och män. Då asylsökande inte är folkbokförda i har inte samma möjligheter som andra myndigheter att kontrollera de uppgifter den sökande lämnar i sin ansökan. Det innebär att det finns en osäkerhet i om de uppgifter som lämnas vid ansökan är korrekta och en osäkerhet i omfattningen av fel som beror på att uppgifterna är felaktiga. -av alla felaktiga utbetalningar orsakas av att ändrade förhållanden ej är omhändertagna. -av alla FUT härrör från uppgifter om boende/familj, medan härrör från uppgifter om inkomst/förmögenhet. Majoriteten av de upptäckta felaktiga utbetalningarna i granskningen orsakades av myndigheten, inte av den enskilde. Felen från myndigheten består i huvudsak av att myndigheten inte omhändertagit anmälda förhållanden. En annan stor felorsak uppstår då utbetalningarna redan gjorts när ändringarna kommer till myndighetens kännedom (de s.k. förskottsfelen). Bakgrunden till förskottsfelen är den lagstadgade skyldigheten att utbetala dagersättning i förskott för en månad. I särskilda fall kan utbetalningen göras för , t ex inför utflytt i kommun vid uppehållstillstånd eller inför en nära förestående utresa efter lagakraftvunnet avslag på asylansökan. Detta minskar risken för felaktig utbetalning men kan inte eliminera den. De felaktiga utbetalningarna (både för mycket och för lite) inklusive förskottsfel upp- går enligt granskningen till av totalt utbetalad dagersättning. Exklusive förskottsfel uppgår de felaktiga utbetalningarna till ca 3,. De felaktiga utbetalningarna skulle till viss del kunna minskas om myndigheten i större utsträckning använde tvåveckorsutbetalning, i stället för en månad, när det är möjligt. Förbättrad informationsöverföring från andra myndigheter, som Polisen och kommun- er, kan också bidra till att minska de felaktiga utbetalningarna. Introduktion och utbildning av ny personal och personal, som inte fått introduktion eller utbildning, kan minska antalet felregistreringar och höja den rättsliga kompetens- en. Myndigheten behöver i större utsträckning säkerställa ett enhetligt arbetssätt enligt gällande styrdokument och standards. Beslut registreras i IT-stödet Skapa och belopp som ska utbetalas registreras i IT-stödet Stamm. Detta innebär en risk för att utbetalningen inte blir det belopp som anges i beslutet. Detta kan enklast undvikas genom att ett och samma system används för regi- strering av både beslut och belopp som ska utbetalas. I avvaktan på denna IT-utveckl- ing krävs extra kontroller av beslut och registrerat belopp för att minimera dessa fel. Förbättrad informationsöverföring genom direktåtkomst från andra myndig- heter, som Polisen, CSN och kommuner, kan också bidra till att minska de felaktiga utbetalningarna. 6.1Bilaga 1 – Beräkningsredovisning 6.1.1Beräkning utav konfidensintervall för totalen felaktiga utbetalningar Urvalsstorleken är 1000 individer och populationsstorleken ges av de individer som omfattats av den satta urvalsramen på 117 657 individer. Populationen kan anses oändlig givet populationsstorleken i förhållande till urvalsstorleken vilket ger oss ekvation 6.1 för beräkning av konfidensintervall. ��̅± ���−1;1−��/2 √�� Summan felaktiga utbetalningar divideras för varje observation med antalet år som perioden omfattar för att kunna uttala sig årsvis. Med vår urvalsstorlek och en kon- fidensnivå på samt ett medelvärde på ≈ 284,02 och en standardavvikelse på ≈ 927,46 erhålls ett konfidensintervall för medelvärdet av de felaktiga utbetalningarna per individ enligt ekvation 6.2. 284,02 ± 1,962 927,46 = 284,02 ± 57,54 √1000 För att sedan kunna uttala oss om den uppskattade summan av felaktiga utbetalningar för hela populationen så multipliceras konfidensintervallet över medelvärdet med populationsstorleken enligt ekvation 6.3. ��284,02 ± ��57,54 = 117657 ∗ 284,02 ± 117657 ∗ 57,54 ≈ 33 417 000 ± 6 770 000 6.2Bilaga 2 – Tabeller 6.2.1Felaktiga utbetalningar per samtliga nivåer av orsaksindelningen Utbetalningarna redovisas dels i de fallen att för mycket eller för lite har utbetalats, samt totalt. Beräknat från totalkolumnen ges även andelen som varje rad utgör utav totalen samt andelen som utgörs mot den högst överordnade fördelningen, som i detta fall är typ av fel i orsaksindelningen. *(1) Den enskilde - Felaktig uppgift - *(2) Den enskilde - Ej anmält ändrade förhållanden - Misstänkt avsiktliga fel *(2) Den enskilde - Ej anmält ändrade förhållanden - Övriga fel *(3) - Ej tillräckliga (4) - Tillräckliga och korrekta uppgifter, fel beslut (5) - Utbetalning fel trots rätt beslut *(6) - Ändrade (7) Förskottsfel 6.2.2Typ av fel från systemet för utbetalning av dagersättning till asylsökande, exklusive förskottsfel Fel orsakade av sökande Ej tillräckliga uppgifter för att fatta korrekta beslut uppgifter, fel beslut Utbetalning fel, trots Felaktiga utbetalningar av stöd till nystartsjobb och lönebidrag Felaktiga utbetalningar av stöd till nystartsjobb och lönebidrag Författare: och kontroll och Analysavdelningen Diarienummer: Af-2019/0016 3556 Kortfattad beskrivning av ersättningssystemen ........................................... Upplägg, metod och avgränsningar ......................................................... Upplägg och metod ....................................................................................... Omfattningsstudien och design .................................................................. Studiens styrkor och begränsningar ........................................................... Tillämpning av definitionen ....................................................................... Tillämpning av orsaksindelningen ............................................................. Specifika och övergripande systemrisker .................................................. Felaktiga beslut - Lönebidrag.................................................................. Totalsiffran och dess osäkerhet .................................................................. Typ av fel..................................................................................................... Misstänkt avsiktliga fel ............................................................................... Uppgifter som används felaktigt, och saknade uppgifter ........................... Ursprunget på uppgifter som används felaktigt ......................................... Felaktiga beslut – Nystartsjobb .............................................................. Typ av fel..................................................................................................... Misstänkt avsiktliga fel .............................................................................. Uppgifter som används felaktigt, och saknade uppgifter .......................... Ursprunget på uppgifter som används felaktigt ......................................... Bedömd risk för felaktiga utbetalningar ................................................ Metod och osäkerhet kring riskbedömningen ............................................ Riskbedömning av lönebidrag .................................................................... Riskbedömning av nystartsjobb ................................................................. Diskussion och bedömning..................................................................... Bilaga 1 Kategorisering och riskbedömning av regler ......................................... På uppdrag av Delegationen för korrekta utbetalningar från välfärdssystemen har Arbetsförmedlingen genomfört en studie i syfte att estimera omfattningen av felaktiga utbetalningar inom anställningsstöden nystartsjobb och lönebidrag. I studien används delegationens definition ”En utbetalning är felaktig om det slutliga beloppet blir för högt, för lågt eller i sin helhet fel i förhållande till gällande regler och avtal”, men även en kompletterande definition för att analysera utbetalningar utifrån faktiska förhållanden. Utbetalning av anställningsstöden lönebidrag och nystartsjobb utgjorde tillsammans mer än . I studien uppskattas beloppet för felaktiga utbetalningar utifrån detta. Studien har genomförts med två olika perspektiv. I det riskbedömda perspektivet studeras de faktiska förhållandena som visar att stödet i de allra flesta fall når rätt mottagare. Efter att ha graderat risken för att felaktiga beslut faktiskt resulterar i en felaktig utbetalning, resulterar studien i en bedömning att av lönebidragen och av ersättningen för nystartsjobb har betalats ut felaktigt . Resultatet grundas på det strikta perspektivets resultat samt kontroller, expertbedömningar och utökad registerkontroll. I det strikta perspektivet bygger det redovisade resultatet på felaktiga beslut med varierande grad av risk för felaktiga utbetalningar. Studien visar att för båda stödtyperna är av besluten felaktigt hanterade. Dock är inte det att likställa med att ersättning har betalats ut felaktigt då felen ofta beror på brister i handläggning eller dokumentation, men medför en ökad risk. Resultatet grundas på två delstudier; en aktgranskning som utgår från författningsstyrda uppgifter och en dataanalys som kontrollerar om det finns information i tillgängliga registerdata som påvisar felaktig utbetalning. Majoriteten av de fel som redovisas i studien härstammar från aktgranskningen som främst identifierar brister i handläggningen, vilket i sig innebär en ökad risk för felaktiga utbetalningar. Dataanalysen identifierar kompletterande, faktiska förhållanden. Det är då en betydligt högre risk för att utbetalningar är felaktiga, men det är en betydligt mindre andel ärenden som är felaktiga i den delstudien. Studien har svårare att upptäcka fel som kan härledas till uppsåt och bedrägligt beteende. Ett mörkertal av dessa fel kvarstår. Studien underskattar fel som inte orsakas i handläggningsprocessen som vi inte ser några indikatorer som tyder på att avsiktliga fel skulle vara lika vanliga som fel orsakade av myndigheten. Underlaget som ligger till grund för resultatet beror till stor del på brister i handläggningen. För att synliggöra studiens syn på det redovisade resultatet använder vi Figur 1 nedan. Illustration av redovisade resultat Den gula cirkeln visar resultatet för felaktigt hanterade beslut som riskerar att leda till felaktiga utbetalningar. Den röda cirkeln visar en möjlig mängd av den ersättning som betalas ut med för högt belopp, till fel mottagare eller för fel ändamål. Studien kommer både att överskatta (handläggarbrister som leder till fel beslut, men där ersättningen i slutändan är korrekt), och underskatta volymen (ej upptäckta fel). Ett försök att krympa den gula cirkeln och isolera den överlappande delen i figuren görs genom den bedömning av risk för felaktiga utbetalningar som redovisas i kapitel 5, och ska ses som ett komplement till den fullständiga redovisningen. beslutade Regeringen att inrätta Delegationen för korrekta utbetalningar från välfärdssystemen (delegationen) med uppdrag att motverka felaktiga utbetalningar och överutnyttjande från välfärdssystemen. Delegationen ska bidra till att säkerställa korrekta utbetalningar och arbeta för att välfärdsförmåner endast går till de avsedda mottagarna. Den ska också lämna förslag på mål- och resultatindikatorer för en samlad uppföljning av myndigheternas arbete. I delegationens uppdrag ingår även att öka kunskapen om felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen, inklusive konsekvenser och att bedöma omfattningen av de felaktiga utbetalningarna. Som ett led i arbetet med att bedöma omfattningen av felaktiga utbetalningar genomfördes riskanalyser av ett 30-tal olika ersättningssystem som står för en betydande del av utbetalningar från välfärdssystemen. Delegationen bedömde att ett 10-tal innehöll väsentlig risk för fel och dessa valdes ut för djupare analys med syfte att bedöma omfattningen av felaktiga utbetalningar. För Arbetsförmedlingens del ska anställningsstöden för nystartsjobb och lönebidrag studeras. Denna promemoria är myndighetens samlade avrapportering av uppdraget där syftet är att presentera en skattning av de båda anställningsstödens felaktigt utbetalda belopp med tillhörande osäkerhetsintervall. 1.2Kortfattad beskrivning av ersättningssystemen