sou · H6B392 · 2019-01-01 00:00:00 — Förutom att förslaget alltså inte ger staten någon intäktsförstärkning vad avser de statliga aktörerna utan enbart skapar en rundgång inom staten, vilket i sig innebär ökade administrativa kostnader, försämrar alltså förslaget de prioriterade myndigheternas förutsättningar att erhålla det frekvens- utrymme som behövs för deras verksamhet och medför en risk för att de inte fullt ut kan lösa de uppgifter som beslutats av regering och riksdag. Förslagen avseende avgiftsuttag kommer, enligt utredningens för- slag, även att omfatta och en eventuell efterföljare till vilket innebär ytterligare en ökad risk för verksamhetsmässiga konse- kvenser för både Försvarsmakten och polisen, som är två av de största Rakelanvändarna, men också övriga statliga aktörer, kommuner och landsting som är beroende av säkra kommunikationer. Under alla förhållanden bör de prioriterade myndigheterna och gemensamma kommunikationstjänster för allmän ordning, säkerhet, hälsa och för- svar undantas från de föreslagna ändringarna avseende avgiftsuttag. Utredningen har i uppdrag att beakta att de samhällsviktiga myndig- heternas ställning vid frekvenstilldelning säkerställs. inre och yttre säkerhet i fredstid samt vid höjd beredskap och krig kan inte avgöras utifrån huvudsakligen ett samhällsekonomiskt effektivt perspektiv. De samhällsviktiga myndigheterna ska ha de förutsätt- ningar för att fullfölja sina uppdrag som regering och riksdag har be- slutat. Jag anser att det av utredningen föreslagna 3 kap. 3 § tredje stycket LEK till viss del stärker och Säkerhetspolisens ställning vid tilldelning av radiofrekvenser. har ett starkt särintresse på grund av sin brotts- bekämpande roll i samhället och för att upprätthålla allmän ordning och säkerhet. Tilldelningen av radiofrekvenser bör således följa Polis- myndighetens behov vilket också följer uppmaningen i direktivet att de samhällsviktiga aktörernas ställning ska stärkas. frekvenser och kommunikationssystem samt övriga verktyg används för att säkerställa inre säkerhet. I fredstid är Polismyndig- heten beroende av stöd från Försvarsmakten och vid ett väpnat an- grepp mot eller i krig på svenskt territorium har Polismyndig- heten tillsammans med Försvarsmakten en central roll eftersom det är dessa myndigheter som i huvudsak utövar statens våldsmonopol. Detta påvisar vikten av att ska likställas med För- svarsmakten vid tilldelning av radiofrekvenser. Vidare anser jag att tillståndsmyndigheten inte ensam kan bedöma vad och Säkerhetspolisen behöver för att fullgöra sitt uppdrag. Det är endast och Säkerhetspolisen som kan göra den bedömningen. har inte den förmågan fullt ut att bedöma vad som krävs för att säkerhet, allmän ordning och brottsbekämpning ska upprätthållas. I det förslag som presenterats av utredningen ges tillståndsmyndig- heten, med hänvisning till det samhällsekonomiska perspektivet, möj- lighet att överpröva eller Säkerhetspolisen frekvens- behov. Detta kan komma innebära en fara för säkerhet, allmän ordning och brottsbekämpning på både kort och på . Om det råder delade meningar angående frekvenstilldelning mellan tillståndsmyndigheten och de samhällsviktiga myndigheterna ska det vara regeringen som till slut avgör frågan. Avseende utredningens förslag i 3 kap. 6 § femte punkten LEK så anser jag att bytet av rekvisitet behövs till rekvisitet krävs ytterligare undergräver de samhällsviktiga aktörernas ställning – i stället för att stärka dessas ställning. Jag föreslår att rekvisitet krävs ändras till behövs alternativt fodras för att poängtera en stark ställning för de samhällsviktiga aktörerna. Vidare bedömer jag att rekvisitet vålla fara för säkerhet i den föreslagna 3 kap. 6 a § sjunde punkten LEK och 7 kap. 6 § sjätte punkten LEK är för vagt och kan innebära tillämpningssvårigheter samt utesluter den allmänna ordningen. Ett förslag är att lägga till ytterligare ett rekvisit. Lämpligen läggs rekvisitet allmän ordning till efter säkerhet. Ovan resonemang gäller även för 3 kap. 11 § 10 LEK där lämpli- gen rekvisitet allmän ordning bör läggas till efter säkerhet. I övrigt så motsätter jag mig den föreslagna prissättningsmodellen och föreslår i stället att samhällsviktiga myndigheter ska undantas från prissättningen med hänsyn till sitt samhällsviktiga uppdrag. Föreslagna prissättningsmodell innebär väsentliga kostnadshöjningar för Polis- myndigheten i förhållande till gällande ordning. Utredningen före- slår att myndigheterna får kompensation genom ökade anslag med motsvarande belopp för kostnadsökningen. Det måste säkerställas att får fullt anslag för att täcka den kostnaden. Den tekniska utveckling som sker inom för att säkerställa allmän ordning och säkerhet samt brottsbekämpning kommer att eskalera. Den föreslagna prismodellen med nyttjanderättsavgifter och avgiftsuttag innebär att kan komma behöva prioritera mellan att införskaffa ytterligare tek- niska system för brottsbekämpning, säkerställa allmän ordning och säkerhet eller att finansiera nyttjanderättssavgifter och avgiftsuttag. Detta innebär en stor risk för säkerhet, allmän ordning och brottsbekämpning då inte kan fullfölja sitt upp- drag som regering och riksdag bestämt om en sådan prioritering måste ske. Jag bedömer vidare att Försvarsmaktens och Säkerhetspolisens roll i bedömningar av andra aktörer då tillstånd ska beviljas, återkallas eller flyttas är av avgörande betydelse i ärenden som gäller säker- het. Det är endast Försvarsmakten och Säkerhetspolisen som kan göra dessa bedömningar. Försvarsmaktens och Säkerhetspolisens bedöm- ningar avseende säkerhetsrisker ska vara avgörande vid prövningen av ärendet. Jag föreslår därför att de eventuella följdändringar som krävs i regelverk som styr sekretessbedömningar för att möjliggöra infor- mationsutbyte mellan den myndighet som meddelar tillstånd vid en ansökan om tilldelning av radiofrekvenser och Försvarsmakten samt Säkerhetspolisen utreds vidare. Avseende hur nationella säkerhetsintressen ska säkerställas i högre utsträckning Försvarsmakten ska försvara och främja svensk säkerhet. Under fred ska försvarsmakten kunna upptäcka och avvisa kränk- ningar i luften och till havs Försvarsmakten måste kunna bedriva militär luftfart, dvs. med egna resurser leda flygföretag. Man ska även kunna leda förband till sjöss på ett i stort sett obegränsat avstånd. För det krävs tilldelning av relevant radiospektrum. Försvarsmakten har ett stort behov av frekvensutrymme för olika sensor-, navigerings-, identifierings- och kommunikationssystem. Vid exempelvis luftförsvar krävs ett flertal frekvenser med helt skilda användningsområden för att skapa en fungerande kedja mellan spa- ning, upptäckt och möjlig bekämpning Därutöver ställer även nya internationella uppgifter och upp- rättade samarbetsavtal med bland annat NATO och krav på interoperabilitet och samverkan. Detta innebär i sin tur att nyttjande av frekvensband som är militärt harmoniserade i måste prio- riteras, oaktat civil konkurrens. Tillgången till relevanta delar av frekvensspektrumet för nationell och internationell krishantering, i och kring vårt närområde, är en förutsättning för att uppfylla våra internationella överenskommelser och för att säkerställa vår nationella säkerhet. Det är välkomnat att utredningen avser säkerställa säkerhets- intressen högre utsträckning genom att förslå att ”beslut efter hörandes …” ersätts med ”beslut efter samråd …” Utredningen visar däremot inte hur formerna för samrådet stärker säkerhetsintresset eftersom det i förslaget är fråga om ett ensidigt myndig- hetsbeslut. Detta innebär att möjligheten för tilldelning av det radio- spektrum som behövs för Försvarsmaktens verksamhet inte stärks genom förslaget. Utredningen föreslår även att beslutande myndighet ska ta större hänsyn till Försvarsmaktens uppgifter, och därför behöver större kun- skap om dessa. Att Försvarsmakten skulle behöva delge information om sin verk- samhet, och möjligen försvarssekretess i större utsträckning än , för att få de frekvensspektrum som behövs, bedöms vara en olämplig metod. Avseende förslagna principer för avgiftsuttag Utredningen föreslår en prismodell som utgår från all form av nyttjande, inte bara den som är tillståndspliktig. Försvars- makten behöver som bekant inget tillstånd för att nyttja avdelade frekvensområden, men kommer enligt förslaget att underordnas av- giftsprincipen. Utredningen pekar förvisso på möjligheten för statliga aktörer att få kostnadstäckning, men detta skulle innebära att det avgörande argumentet för prismodellen, det vill sägas att aktören blir kostnads- medveten och prioriterar teknikutveckling, uteblir. Föreslagen kost- nadsmodell blir då i stället ett statligt nollsummespel, med tillkom- mande administrativa merkostnader för (), och Försvarsmakten värderade PTS Försvarsmaktens frekvensutrymme till mellan 110 miljoner och 17 miljarder, utfallsrummets storlek omöjliggör en relevant konsekvensanalys, men det ger en invisning om att, redan i den lägre delen av spannet, det är fråga om betydandet verksamhetsmedel som kan behöva avsättas för avgifter, och därmed kostnadstäckas Analysen av, och argumenten för prismodellen måste med ut- gångspunkt i ovanstående betraktas som ofullständiga. I enlighet med de ovan angivna osäkerheterna, blir det således mycket svårt att se att ett införande av spektrumavgifter skulle ha en positiv effekt på Försvarsmaktens förmågeutveckling. Avseende samhällsekonomiskt betingad spektrumeffektivitet Det saknas en tydlig definition av spektrumeffektivitet i utredningen som tar hänsyn till säkerhetsaspekter i krig och fredstid. Samhällets säkerhet kan här avse allt från svåra påfrestningar i fred, t.ex. natur- katastrofer och terroristhot, till krig eller kriser i omvärlden. effektivitet som beskrivs i utredningen har en för stor tyngdpunkt mot ”marknadseffektivitet”. I en värdering av spektrumresurser är det mycket svårt att jäm- föra marknadsekonomiska värden, med de strategiska och operativa spektrumvärden som ligger i att militära förband i första hand kan verka krigsavhållande, och ytterst har förmåga att lösa sina uppgifter i krig. Detta värde gäller även i försvarsmaktens förmåga att stödja samhället vid en kris. Att de investeringar som gjorts och som planeras i sensorer, vapen- system och kommunikationsutrustning inte tydliggörs som samhälls- ekonomiska värden gör den marknadsekonomiska värderingen ensidig, och ett statligt perspektiv på kostnad/nytta uteblir. Den nuvarande ordningen för PTS beslut avseende frekvenstilldelning till Försvarsmakten bör bibehållas. Processen genomförs regelbundet i anslutning till ITU/WRC folkrättsgrundande överenskommelser i enlighet med Radioreglementet (ITU/RR). Rådande Arbetssätt ger tillräcklig flexibilitet för att möta uppkomna behov, såväl civilt som militärt och ger förutsättningar för en ömsesidigt effektiv frekvens- användning. Ds 2017:7 Kommunikation för vår gemensamma säkerhet. Ds 2017:66 Motståndskraft, inriktningen av totalförsvaret och utformningen av det civila försvaret 2021–2025. SOU 1991:107 Lag om radiokommunikation, m.m. SOU 1992:70 Telelag. SOU 2008:72 Effektivare signaler. SOU 2011:69 Olagligt statsstöd. SOU 2015:104 , ekonomi – scenarier fram . SOU 2017:79 Finansiering av public service – för ökad stabilitet, legitimitet och stärkt oberoende. SOU 2018:16 Vägen till självkörande fordon. SOU 2018:50 Ett oberoende public service för alla – nya möjlig- heter och ökat ansvar. SOU 2018:82 Kompletteringar till den nya säkerhetsskyddslagen. Maj:ts proposition med förslag till ny regerings- form och ny riksdagsordning m.m. 1985/86:146 om vidaresändning av radio- och TV-program. 1990/91:64 om yttrandefrihetsgrundlag m.m. 1990/91:149 Om radio- och tv-frågor. 1992/93:200 Telelag och en förändrad verksamhetsform för , m.m. 2002/03:110 Lag om elektronisk kommunikation, m.m. Prop. 2008/09:93 Mål för framtidens resor och transporter. 2009/10:175 Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt. 2014/15:1 Budgetpropositionen . 2017/18:49 Ändrade mediegrundlagar. 2017/18:89 Ett modernt och stärkt skydd för säkerhet –ny säkerhetsskyddslag. 2017/18:261 Långsiktig finansiering och stärkt oberoende för public service. 2002/03:TU6 Elektronisk kommunikation m.m. 2008/09 :TU2 Framtidens resor och transporter – infrastruktur för hållbar tillväxt. 2014/15:KrU6 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. 2009/10:FiU38 Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt. 2018/19:KU2 Ändrade mediegrundlagar. 2018/19:KrU2 Långsiktig finansiering och stärkt oberoende för public service. 2002/03:228. Rskr.2008/09 :145. 2014/15:96. 2009/10:315. 2018/19:16. 2018/19:24. Domstolens dom C-83/98 P, av , / och kommissionen. Domstolens dom C-431/07 av P /kommissionen, T-475/04 och och /kommissionen. Förvaltningsrättens i dom i mål 4207-17, . Regeringsbeslut 82, , , Tillstånd för att sända ljudradio. Regeringsbeslut 83, , , Tillstånd för att sända tv och sökbar text-tv. Regeringsbeslut 84, , , Tillstånd för att sända ljudradio, tv och sökbar text-tv. Regeringsbeslut, I:4, , Regleringsbrev för avseende Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Regeringsbeslut, I:9, , Regleringsbrev för avseende Folkhälsomyndig- heten. Regeringsbeslut, I:6, , Regleringsbrev för avseende . Beslut , K91/3166/1. Ratificering av ändringar i och konvention genom beslut , K95/3256/RS. Cave, and Webb, , Spectrum management – Using the airwaves for maximum social and economic benefit, 2015. Coase, (1937), The Nature of the Firm, Economica () 4 (16). Eldridge, , The Impact of Technology, Demography, and Market Structure on Delivery, 2011. , ., The Broadband Problem: Anatomy of a Market Failure and a Policy Dilemma, , . Koutroumpis, , The economic impact of broadband on growth: A simultaneous approach, , Telecommunications Policy Vol. 33, ss. 471–485, 2009. Kurzweil, , The Singularity Is Near: When Humans Transcend Biology. Minges, , Background Paper on Digital Dividends, Exploring the Relationship Between Broad- band and Economic Growth, 2016. Enkätfabriken, Hushållens användning av fri-TV 2017, På uppdrag av . Europeiska Kommissionen, Digital Futures Final Report – A journey into 2050 visions and policy challenges. , Svenskarna och IOT, internet of things – hiss eller diss från svenskarna, cf.pdf (). Internationella Teleunionen, The Impact of Broadband on the Economy: Research to Date and Policy Issues . , Den utvecklingens drivkrafter och konsekvenser, projektet stad, 2017. Ministry of defence, UK, Consul- tation on: An Implementation Plan for Reform, . MMS, Mediamätning i , 2018a. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap och , En gemensam kommunikationslösning för samhället (Ju2016/02406-1, MSB 2017:12166, TRV 2017/123003). Nordicom, Mediebarometern 2017. Statistisk Sentralbyrå, , Norsk mediebarometer 2018. , helt uppkopplat 2025 – en bred- bandsstrategi, N2016/08008. , Economic impact of Internet/Broadband technologies, DSTI/ICCP/IE, 2011. Ofcom, UK, SRSP: The revised Framework for Spectrum Pricing Our policy and practice of setting AIP spectrum fees, 2010. Ofcom, UK, Appendix A to a consultation: Our current practice in setting AIP fees An appendix to SRSP: The revised Framework for Spectrum Pricing, 2010. Ofcom, UK, Competition & investment: An analysis of the drivers of superfast broadband, WIK-Consult, 2015. Post och , PTS spektrumstrategi, PTS-ER-2014:16. , Analys av effektiviteten i frekvens- användningen mellan tillståndshavare som betalar avgifter för sitt tillståndsinnehav jämfört med dem som inte gör det, redovisning av ett regeringsuppdrag, PTS-ER-2007:24. , Samhällsviktiga användares behov av prioritets- funktioner i elektroniska kommunikationer, Förslag om införande i mobila nät PTS-ER-2008:7. , Prioritetsfunktioner i elektroniska kom- munikationer, Förnyat förslag om införande i mobila nät PTS- ER-2011:28. , Svensk telekommarknad 2017, PTS-ER- 2018:16. , Uppföljning av regeringens bredbandsstrategi, PTS-ER-2018:9. , Allt färre bor i glesbygd, artikel nr 2012:77, . , Tema utbildning, rapport 2013:2, Den internationella undersökningen av vuxnas färdigheter. , Trender och Prognoser 2017, befolkningen, utbildningen, arbetsmarknaden med sikte . , demografiska rapporter 2018:1, framtida befolkning 2018–2070. Statistisk Sentralbyrå, Norsk mediebarometer, 2018. Statsrådsberedningen, Nationell säkerhetsstrategi 2017. , Strategiska trender i globalt perspektiv –2025: en helt annan värld? /hitta-statistik/sverige-i-siffror/samhallets-ekonomi/ (). /privat/support/tackningskartor/ (). Radiofrekvenser, eller radiospektrum, är en begränsad resurs med ett stort samhällsekonomiskt värde. Utgångspunkten för radiospektrum- förvaltningen är att frekvenserna bör användas på ett effektivt sätt och leda till så stor samhällsnytta för hela landet som möjligt. Den ökade frekvensanvändningen, det ökade behovet av datakapacitet och önskemål om bättre geografisk täckning ställer allt högre krav på infrastrukturen och gör det särskilt angeläget att radiospektrum ut- nyttjas effektivt och flexibelt på ett sätt som gynnar allmänintresset. För att användningen av radiospektrum ska kunna bli så effektiv som möjligt behöver en frekvensplanering göras strategiskt och förbere- das , inte minst för att de aktörer som tillverkar utrustning och investerar i infrastruktur behöver stabilitet och säker- het för sina investeringar. En särskild utredare ges därför i uppdrag att föreslå hur radio- spektrumanvändningen kan planeras för åren 2027–2047 för att framtida behov av radiospektrum ska kunna mötas så effektivt som möjligt. I detta ingår bl.a. att undersöka de radiospektrumrelaterade förutsättningarna för olika kollektiva nyttigheter såsom sjöfart, transporter och trafikledning, totalförsvar, brottsbekämpning, rädd- ningstjänst, radio och tv i allmänhetens tjänst och forskning. Med beaktande av det rådande allmänna säkerhetsläget har re- geringen bedömt att det finns behov av att se över den reglering som styr rätten att använda radiofrekvenser i de delar som avser samhälls- viktiga aktörers intressen. Utredaren ska därför föreslå de författnings- ändringar som behövs för att samhällsviktiga aktörers behov av radio- frekvenser ska tillgodoses och nationella säkerhetsintressen säker- ställas i högre utsträckning. Uppdraget ska redovisas . Behovet av effektiv frekvensanvändning Radiospektrum eller radiofrekvenser är en begränsad resurs med ett stort samhällsekonomiskt värde. Även om radiofrekvenser inte för- brukas vid användning bygger mycket av användningen på ensamrätt att använda ett visst frekvensband (område i radiospektrum). Ut- gångspunkten för radiospektrumanvändningen är att den bör ske på ett effektivt sätt och leda till så stor samhällsnytta för hela landet som möjligt. Den ökade användningen, det ökade behovet av data- kapacitet och önskemål om bättre geografisk täckning ställer allt högre krav på infrastrukturen och gör det särskilt angeläget att radio- frekvenserna utnyttjas effektivt och flexibelt på ett sätt som gynnar allmänintresset. Regeringens vision är ett helt uppkopplat . För att för- verkliga denna vision krävs ökad tillgång till bredband. Regeringen har därför formulerat en bredbandsstrategi som bl.a. syftar till till- gång till bredband för alla både i och utanför hemmet och arbetet. Ett av målen i strategin är att hela bör ha tillgång till stabila mobila tjänster av god kvalitet. I strategin har regeringen även uttalat sin avsikt att analysera frekvensutnyttjandet och frekvensanvändningen på lång sikt för kollektiva nyttigheter såsom sjöfart, transporter och trafikledning, totalförsvar, brottsbekämpning, räddningstjänst, radio och tv i all- mänhetens tjänst och forskning. Till följd av den ökade konvergen- sen mellan olika nät och den framtida utvecklingen av olika typer av tekniker som använder radiovågor, inklusive det faktum att radio- spektrum är en begränsad resurs, ser regeringen skäl att nu analysera hur behoven av trådlös kommunikation för dessa kollektiva nyttig- heter på lång sikt (10–) bäst ska kunna tillgodoses som en samhällsekonomiskt effektiv användning av radiospektrum säkerställs. Flera aktörer tillhandahåller kollektiva nyttigheter som kommer allmänheten till del. Dessa tjänster – inte minst kommunikations- tjänster för aktörer inom allmän ordning, säkerhet, hälsa och försvar –har olika behov och använder frekvenser i olika radiospektrum- områden. Dessa behov förändras i takt med efterfrågan och möjlig- heter till nya tjänster och ny teknik, inte minst för att möta krav på framtidens distribution av rörlig bild. Vissa behov kan mötas i befintlig infrastruktur eller genom delning av frekvenser och infrastruktur, medan det i andra fall kan finnas behov av särskilt avsatta frekvenser eller infrastruktur för ett speci- fikt ändamål. Det finns även ett stort behov av tillgång till mobila tjänster för individer och företag, även i områden där utbyggnad av bredband inte sker genom marknadens försorg i samma utsträckning som i mer tätbefolkade områden. Internationell reglering av radiospektrum Det behövs internationella regler som förhindrar frekvensanvänd- ning som medför skadlig radiostörning mellan länder. På global nivå fastställer Internationella teleunionen (ITU) det internationella radio- reglementet som reglerar radioanvändning i syfte att undvika problem med radiostörningar vid nationsgränser. Radioreglementet är ett inter- nationellt bindande avtal. ITU arrangerar ungefär en världsradiokonferens vid vilken radioreglementet revideras. Vid konferensen antogs en resolution (235) bl.a. om en översyn över användningen och beho- ven av radiospektrum för tjänster i frekvensbandet 470–(ultrahöga frekvenser, UHF) års konferens. Detta inklu- derar bl.a. frekvenser som används för marksänd tv. På europeisk nivå harmoniseras frekvensanvändningen av Euro- peiska post- och telesammanslutningen (CEPT, Conférence Euro- péenne des Administrations des Postes et des Télecommunications). Inom EU fattas också bindande beslut om harmonisering av använd- ningen av radiospektrum. Utöver dessa internationella avtal och be- slut träffar bilaterala koordineringsavtal med andra länder för att undvika skadlig radiostörning. Dessa koordineringsavtal kan av- vika från såväl radioreglementet som eventuella harmoniseringsbeslut. Marknäten för radio och tv Marknäten för radio och tv fyller en viktig funktion i den svenska mediepolitiken, särskilt för public service-företagens distribution, inte minst vid krislägen. För att garantera att public service-företagens programverksamhet ska nå hela befolkningen ställs höga krav på säkerheten på rundradioutsändningen i marknäten. Enligt kraven i de tillståndsvillkor som gäller ska public service-företagen nå av befolkningen via marknätssändningar. I hela landet kan sändningarna därmed tas emot fritt tillgängligt, dvs. utan extra kostnader utöver radio- och tv-avgiften. Yttrandefrihetsgrundlagen slår fast att det allmänna ska eftersträva att radiofrekvenserna tas i anspråk på ett sätt som leder till vidaste möjliga yttrandefrihet och informationsfrihet. I lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation har därför radiokommunikation som är särskilt viktig med hänsyn till den fria åsiktsbildningen en särställning. Nya distributionsformer för radio och tv, särskilt internetbase- rade sådana, har emellertid vissa andra fördelar jämfört med mark- näten, inte minst genom att de ökar möjligheten för konsumenten att välja när och hur radio- och tv-utbudet ska tas emot. Nya distribu- tionssätt ger också ökad möjlighet för medieföretagen att kombinera utsändningen av program med andra internetbaserade tjänster. För trådlösa rundradiosändningar – till skillnad från trådbaserad distribution av radio och tv för vilken etableringsfriheten är grund- lagsfäst – kan staten ställa krav på tillstånd med vissa föreskrifter om innehållet, exempelvis i form av ett uppdrag till public service- företagen att tillhandahålla visst innehåll.