sou · H7B33d2 · 2019-01-30 00:00:00 — sou 2019 3 d2 Effektivt, tydligt och träffsäkert –det statliga åtagandet för framtidens arbetsmarknad SOU och Ds kan köpas från Juridiks kundservice. Beställningsadress: Juridik, Kundservice, 106 47 Ordertelefon: Webbadress: /offentligapublikationer För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på /remisser Layout: Kommittéservice, Tryck: , 2019 1.1Förslag till lag om upphävande av lagen (1944:475) om 1.2Förslag till lag om ändring i lagen (1997:238) om 1.3Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453)................................................................................ 1.4Förslag till lag om ändring i lagen (2009:47) om vissa 1.5Förslag till förordning (0000:0000) med instruktion för 1.6Förslag till förordning om ändring i förordningen (2000:628) om den arbetsmarknadspolitiska 1.7Förslag till förordning om ändring i förordningen (2000:634) om arbetsmarknadspolitiska program ................ 1.8Förslag till förordning om ändring i förordningen (2002:623) om behandling av personuppgifter i den 1.9Förslag till förordning om ändring i förordningen (2007:414) om jobb- och utvecklingsgarantin ...................... 1.10Förslag till förordning om ändring i förordningen (2016:937) om statsbidrag för regional yrkesinriktad 1.11 Förslag till förordning om ändring i förordningen (2017:583) om regionalt tillväxtarbete.................................. 1.12Förslag till förordning om ändring i förordningen (2017:819) om ersättning till deltagare i 1.13Förslag till förordning om ändring i förordningen (2017:820) om etableringsinsatser för vissa nyanlända Utredningens uppdrag och arbete ................................ Utredningens arbete inför slutbetänkandet.......................... Forum för löpande avstämningar........................... Kontakt med andra utredningar ............................................ Avgränsningar och definitioner ............................................. Förväntningar på arbetsmarknadspolitiken.................... 3.1Det statliga åtagandet för en väl fungerande 3.2 Nya utmaningar för arbetsmarknadspolitiken...................... Ändrade förutsättningar hos de inskrivna ............. Fler aktörer i arbetsmarknadspolitiken ................. Kommande utmaningar för arbetsmarknadspolitiken Höga och föränderliga kompetenskrav.................. Beredskap för framtidens arbetsmarknad .............. Ett ändamålsenligt uppdrag........................................ Riktlinjer för myndigheters instruktioner........................... Uppgifter och struktur.......................................... 4.2.2Tidigare förslag till ny instruktion 4.3 Förslag och bedömningar ..................................................... En ny instruktion för Arbetsförmedlingen ......... 4.3.2Fokus flyttas från förmedling av arbeten till olika former av arbetsmarknadsstöd .................... Närmare precisering av arbetsmarknadsstödet.... 4.3.4Prioriteringar och krav på utförandet flyttas En mer rättvisande förteckning av uppgifter ....... 4.3.6Bestämmelser om samverkan koncentreras till instruktionen och utökas................................. Förberedelse för automatiserade beslut ............... Styrning för ökad effektivitet i Arbetsförmedlingen ...... Statliga myndigheters effektiviseringsarbete....................... 5.2.1Förutsättningar som skiljer sig åt mellan Arbetsförmedlingen och andra statliga 5.3 Arbetsförmedlingens effektivitet ........................................ 5.4Regeringens styrning och Arbetsförmedlingens möjlighet till effektivisering................................................. Regeringens styrning av Arbetsförmedlingen..... 5.4.2Hur påverkar regeringens styrning Arbetsförmedlingens möjlighet att bedriva verksamheten effektivt?........................................ 5.5 Förslag och bedömningar..................................................... 5.5.2Förstärkt kontinuitet och minskad detaljeringsgrad i regeringens styrning ................ Ett ändamålsenligt regelverk ................................ Förbättrad kontroll och administration av ersättningar 6.2De olika ersättningstyperna – deras funktion, målgrupper och regelverk..................................................... Aktivitetsstöd och utvecklingsersättning............ Volymer samt finansiering.................................... 6.3 Så fungerar kontrollsystemet ............................................... Ansvarsfördelningen inom kontrollsystemet...... 6.3.3Kontrollernas funktion och de kontrollinstrument som används ......................... 6.4 genomförda granskningar ..................................... 6.4.1Det görs inte välgrundade bedömningar av vad som utgör lämpligt arbete..................................... Kontrollinstrumenten används inte optimalt...... Kontrollarbetet prioriteras inte............................ Få underrättelser och variation mellan kontor.... 6.4.5Arbete med utredning och sanktion fungerar Samarbete och rollfördelning kan förtydligas ..... Kopplingen till förmedlingsarbetet...................................... Förslag och bedömningar ..................................................... 6.7.1Förändrade regler för att uppnå ökad effektivitet och rättssäkerhet ................................ Ny organisering av kontrollarbetet ...................... 6.7.3En ändamålsenlig organisering av ansökan och utbetalning av ersättningar............................. 6.7.4En samlad rapportering för arbetssökande Förstärkt kontroll genom införande av En förstärkt arbetsmarknadsbedömning ..................... 7.2Varför behövs en förstärkt arbetsmarknadsbedömning? Uppgiften ingår inte i myndighetens uppdrag..... Många arbetssökande saknar handlingsplan ........ Handlingsplaner innehåller få aktiviteter............. 7.2.4De planerade aktiviteterna består ofta av enbart digitala tjänster........................................... 7.2.5Handlingsplanerna lägger ett stort ansvar 7.2.6De arbetssökandes behov framgår inte 7.2.7Dokumentationen av sökandes kompetenser görs bristfälligt och ineffektivt ............................. 7.2.8Behov av att minimera negativa arbetsmarknadseffekter av Behov av ökad träffsäkerhet mellan arbetssökande och arbetsmarknadsstöd............... 7.2.10Arbetsförmedlare har stor frihet men lite stöd att bedöma arbetssökandes behov ............... 7.2.11Det nuvarande bedömningsstödet används 7.2.12Statistisk profilering har lika hög eller högre träffsäkerhet än arbetsförmedlares 7.2.14Kvinnor och män får inte stöd på lika 7.3 Utredningens förslag............................................................ den arbetsmarknadspolitiska bedömningen ........ 7.3.2Kategoriindelningen bör fastställa möjliga 7.3.3Arbetsförmedlingen ska använda en statistisk insatser från kommunerna .................................... 7.3.6Handlingsplanen ersätts av individuell planering för de arbetssökande som bedöms ha behov av stöd .................................................... 7.3.7Arbetsmarknadsbedömningen ska grundas på en basnivå för dokumentation av kompetenser... 273 av en specialiserad yrkesroll.................................. 7.4Konsekvenser av utredningens förslag om en förstärkt Behovet av åtgärder och alternativa lösningar ..... Målgrupp för förslagen ......................................... Konsekvenser för Arbetsförmedlingen ............... Konsekvenser för arbetsgivare ............................. 7.4.6Konsekvenser för utförare av Konsekvenser för arbetssökande .......................... 7.4.9Konsekvenser för de integrationspolitiska Konsekvenser för kommunerna ........................... Konsekvenser för brottslighet .............................. 8 En ändamålsenlig användning av utbildningsinsatser... 291 8.1 Utredningens uppdrag och arbete ....................................... Uppdrag enligt direktiven ..................................... 8.2.3Arbetsförmedlingens verktyg för att möta de 8.3 Arbetsförmedlingens utbildningsinsatser ........................... av externa leverantörer .......................................... 8.3.4Utbildning på folkhögskola kan erbjudas som arbetsmarknadspolitisk insats ....................... 8.4 Förhållandet mellan Arbetsförmedlingens utbildningsinsatser och reguljär utbildning......................... 8.4.1Arbetsmarknadsutbildningar och reguljär utbildning har olika funktion för 8.4.2Det finns risk för överlappning mellan arbetsmarknadsutbildning och reguljär …men utbud, innehåll och målgrupp ser olika ut ............................................................. 8.5 Övergången från arbetslöshet till reguljär utbildning ........ 8.5.1Arbetsförmedlingen behöver förbättra sin vägledning, bedömning och samverkan ............... 8.5.2Målgruppen behöver bättre förutsättningar vad gäller information och studiefinansiering ..... 359 förutsättningar för individuella anpassningar...... 8.6 Förslag och bedömningar..................................................... Det reguljära utbildningssystemet ska användas i första hand ........................................... 8.6.2Utbildningsinsatser ska samlas i ett nytt vägledning, validering och utbildning .................. Alternativ till ett nytt arbetsmarknadspolitiskt En samlad kompetensförsörjningspolitik..................... Utredningens uppdrag och arbete ....................................... Uppdrag enligt direktiven .................................... Övergripande strategier och utvecklingsarbete... 9.2.2Arbetsförmedlingens samverkan på nationell 9.2.3Arbetsförmedlingens samverkan på regional 9.3 Behovet av en samlad kompetensförsörjningspolitik ......... Brist på överblick och koordinering på Brist på mandat och styrkraft på regional nivå .... 9.3.3Branschsamverkan är avgörande men 9.3.4Internationell utblick: Den norska 9.4 Förslag och bedömningar ..................................................... En ny nationell myndighet för Ett tydligare regionalt mandat 9.4.3Vidare utredningsbehov för att förbättra Alternativ till en ny myndighet ............................ 9.6.2Alternativ till att de regionalt utvecklingsansvariga aktörerna får ett stärkt 10 Tydligare ansvarsfördelning mellan stat och kommun .. 511 10.1 Bakgrund och problembild................................................... 10.1.4Sociala insatser och Arbetsförmedlingens 10.1.6För vilka målgrupper kan ansvarsfördelningen 10.2 Förslag och bedömningar..................................................... 10.2.1Det statliga åtagandet förtydligas i Lagen om arbetslöshetsnämnd upphävs .............. 4 kap. 4 § socialtjänstlagen upphävs ..................... 10.2.4Uttryckligt lagstöd för kommunerna att skaffa platser för feriearbete och feriepraktik hos samordna stödet till den enskilde......................... 10.2.6Individens utbildningsbehov ska i första hand tillgodoses av reguljär utbildning ......................... 10.2.7En allmän skyldighet att samverka med kommunerna införs i Arbetsförmedlingens 10.2.8 En utvärdering genomförs av IFAU.................... Vad är problemet? 10.3.2 Vilka berörs av förslaget? Ikraftträdande och informationsinsatser ............. Konsekvenser för staten ....................................... Konsekvenser för företag ..................................... Konsekvenser för kommuner............................... Konsekvenser för enskilda.................................... 10.4.1Kommunerna får ansvar för arbetsmarknadsstöd för personer som uppbär kommunen som utförare ...................................... 10.4.3Ändring i 4 kap. 4 § SoL i stället för Förslag om ett effektivt utförande av Arbetsmarknadstjänster ska tillhandahållas på det samhällsekonomiskt mest effektiva sättet........................... tillämpas på alla arbetsmarknadstjänster .............. Arbetsförmedlingens egen regi omorganiseras ................... 11.2.1 Egenregiverksamhet separeras från övrig 11.2.2 Egenregiverksamheten kan organiseras som Ny reglering och finansiering 11.3.1 Ny reglering av arbetsmarknadstjänster .............. 11.3.2 Ett nytt anslag för arbetsmarknadstjänster.......... Krav på utförarneutralitet..................................................... 11.4.1 Alla utförare ska behandlas likvärdigt .................. 11.4.2 Krav på att använda kompletterande aktörer 11.4.3 ska följa upp om interna och externa utförare behandlas likvärdigt............ 11.4.4 IFAU ska följa upp om ratingsystemets konstruktion och tillämpning är 11.4.5 Särskilt om den verksamhet som utförs genom bidrag till folkhögskolor genom Vad är problemet? 11.5.2 Vilka berörs av förslaget? Konsekvenser för Arbetsförmedlingen................ Konsekvenser för företag...................................... Konsekvenser för kommuner ............................... Konsekvenser för folkbildningen ......................... Konsekvenser för arbetssökande ......................... 11.6 Alternativa förslag ................................................................ 11.6.1Alla arbetsmarknadstjänster utförs i extern 11.6.2Arbetsmarknadstjänster utförs i första hand Fördjupning: Arbetsmarknadstjänster i extern regi ....... Definitioner och begrepp ..................................... Varför köper Arbetsförmedlingen tjänster? 12.2.1Politisk styrning av Arbetsförmedlingens 12.2.2Arbetsförmedlingen ska köpa tjänster när det är effektivt ................................................. 12.2.3 Mål, medel och målkonflikter .............................. 12.3 Vilka tjänster köper Arbetsförmedlingen? 12.3.1Arbetsmarknadstjänster i extern regi 2010–2017.............................................................. 12.3.2 Arbetsmarknadstjänster i extern regi 2017.......... 12.4 Hur köper Arbetsförmedlingen tjänster? 12.4.1 Offentlig upphandling enligt ..................... Valfrihetssystem enligt LOV ............................... 12.4.4 Statsbidrag till folkhögskolor genom 12.5 Hur arbetar Arbetsförmedlingen med avtalsuppföljning 12.5.1Tidigare granskningar av Arbetsförmedlingens arbete med avtalsuppföljning och 12.5.2Arbetsförmedlingens arbete med avtalsuppföljning och leverantörskontroll 12.5.3Vilka är Arbetsförmedlingens externa 12.5.4Hur fungerar Arbetsförmedlingens marknad för arbetsmarknadstjänster?.................................. myndighetens användning av externa tjänster Arbetsförmedlingens användning av externa tjänster och leverantörer ....................................... 12.6 Har användningen av externa utförare förbättrat resultatet av arbetsmarknadstjänsterna?.............................. 12.6.1Statistik om Arbetsförmedlingens egen regi 12.6.2Resultat för arbetsmarknadstjänster i extern 12.6.3Merparten av de tjänster som arbetssökande får tillhandahålls i extern regi................................ 12.6.4Forskning om privata och offentliga utförares 12.6.5Leder de arbetssökandes val till bättre 12.7 Har användningen av externa utförare minskat kostnaderna för arbetsmarknadstjänsterna?........................ 12.7.1Forskning om privata och offentliga utförares 12.7.3Kostnad per deltagare för verksamhet i extern 12.7.4Kostnader per deltagare för verksamhet i Att beakta vid kostnadsjämförelser mellan intern och extern regi ............................................ Uppdaterad kostnadsjämförelse för coacher ....... 12.8 Har användningen av externa utförare inneburit andra för- och nackdelar?............................................................... Innovation, individanpassning och Valfrihet och kundnöjdhet ................................... 12.8.4För- och nackdelar med resultat kontra Analys: Hur kan Arbetsförmedlingens uppdrag läggas ut på andra aktörer? Arbetsförmedlingens huvudsakliga uppdrag ...................... Vilken typ av verksamhet består Arbetsförmedlingens Vilka delar av Arbetsförmedlingens verksamhet innebär 13.5.2 Felaktiga utbetalningar och bidragsbrott ............ 13.5.3 Beslut om subventionerade anställningar ............ Analyser och utvärderingar .................................. Utgångspunkter för att lägga ut arbetsmarknadspolitisk Vad bör vara myndighetsuppgifter? Skilda förutsättningar mellan offentlig och Behov av en central arbetsmarknadsmyndighet .. Möjliga förändringar av ansvaret för utförande .................. Möjliga förändringar presenteras i form av tre Hur kan modellerna bedömas? Statlig styrning kontra frihet för de privata Förutsättningarna för statlig styrning varierar utifrån typ av tjänst................................................ Grad av statlig styrning och individens Bedömning av respektive modell ......................................... Svenska och internationella exempel på hur utförande kan läggas ut .......................................................................... Hur kan Arbetsförmedlingens uppdrag läggas ut? Uppgifter bör tillkomma respektive upphöra...... Uppgifter som bör kvarstå hos Uppgifter som kan läggas ut på privata aktörer... Uppgifter som kan överföras till annan Utredningens sammanvägda bedömning ............. Förslagens kostnader och finansiella konsekvenser...... Avgränsning och definition .................................. 14.2 Finansiella konsekvenser för hushåll................................... 14.2.1Ekonomiska konsekvenser för mottagare av vissa typer av arbetslöshetsrelaterad ersättning .. 842 Finansiella konsekvenser för staten..................................... 14.3.1 Finansiering av den nya myndigheten ................. Finansiella konsekvenser för kommuner och landsting..... 14.4.1 Finansiella konsekvenser för kommuner............. Finansiella konsekvenser för företag................................... Förslaget till lag om upphävande av lag (1944:475) om Förslaget till lag om ändring i lagen (1997:238) om Förslaget till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) ............................................................................. Förslaget till lag om ändring i lag (2009:47) om vissa Bilaga 3 Arbetsmarknadspolitikens funktion för den 10Tydligare ansvarsfördelning mellan stat och kommun I utredningens ursprungliga direktiv (dir. 2016:56) beskrivs att arbets- marknadspolitiken är nationell, med en statlig finansiering och ett regelverk som ska tillämpas enhetligt i hela landet. Det ska dock finnas tillräckliga möjligheter till flexibilitet för att anpassning ska kunna göras till förhållanden på arbetsmarknaderna lokalt och regio- nalt. beskrivs att kommunerna tillhandahåller arbets- marknadsinsatser till personer med försörjningsstöd och att balan- sen mellan olika former av åtagande behöver vara ändamålsenlig. I utredningens tilläggsdirektiv (dir. 2017:71) anges att av alla aktörer som Arbetsförmedlingen samarbetar med har kommunerna en särskild roll. Kommunernas verksamhet är en förutsättning för en väl fungerande arbetsmarknad. beskrivs att överlapp- ningar eller bristande samordning mellan kommunernas arbetsmark- nadsinsatser, för personer som tar emot ekonomiskt bistånd, och Arbetsförmedlingens åtgärder kan få till följd att de samlade offent- liga resurserna inte används effektivt. Det kan i sin tur leda till att enskilda arbetssökande inte får bästa möjliga stöd från det offentliga. Kommunernas roll inom arbetsmarknadspolitiken kan därför enligt direktivet behöva förtydligas för att skapa bättre förutsättningar för olika former av samarbete och samverkan mellan staten och kom- munerna. Arbetsmarknadspolitiken ska dock även i fortsättningen vara nationell. Utredaren ska därför analysera om kommunernas roll i arbetsmarknadspolitiken bör förtydligas och lämna förslag om hur enskilda kommuner i de fall det är effektivt i högre grad ska kunna medverka i genomförandet av arbetsmarknadspolitiken. Utredningen har i arbetet inhämtat egen empiri genom enkätstu- dier och fokusgrupper samt varit i kontakt med kommuner och arbets- förmedlingskontor. Utöver kontakter med Föreningen Tydligare ansvarsfördelning mellan stat och kommun Socialchefer, har dialogmöten och workshop hållits med represen- tanter från olika kommuner. Återkommande möten har hållits med Vuxenutbildning i samverkan (ViS). Därutöver har utredningen har även haft dialog med sakansvariga på Kommuner och Lands- ting (SKL). Inlagor om arbetsmarknadsparternas syn på ansvarsför- delningen mellan stat och kommun har också inhämtats från repre- sentanter i utredningens referensgrupp. Slutligen har berörda depar- tement och myndigheter lämnat synpunkter genom utredningens expertgrupp och genom enskilda möten. En förklaring till kommunernas engagemang inom det arbetsmark- nadspolitiska området är att en allt högre andel av de arbetslösa som är anmälda hos Arbetsförmedlingen utgörs av personer som har svårt att få fotfäste på arbetsmarknaden. En annan förklaring kan vara att många arbetslösa uppbär försörjningsstöd från kommunen, till exem- pel om de inte kvalificerat sig för ersättning från arbetslöshetsför- säkringen. Det vanligaste försörjningshindret för de som tar emot försörjningsstöd är arbetslöshet. Ytterligare en förklaring kan vara att kommunernas roll på olika sätt påverkas av vad Arbetsför- medlingen gör, vilket i sin tur kan vara en konsekvens av hur myn- digheten har uppfattat sitt ansvar. har andelen långtidsarbetslösa bland de anmälda hos Arbetsförmedlingen ökat. Detsamma gäller för andelen anmälda arbetslösa som tillhör någon av de grupper som Arbetsförmedlingen bedömer har en utsatt ställning på arbetsmarknaden. Av utredning- ens undersökningar framgår att både Arbetsförmedlingen och kom- munerna anser att dagens ansvarsfördelning är otydlig. Vidare har företrädare för Arbetsförmedlingen som utredningen träffat en bild av att kommunernas formella ansvar inom arbetsmarknadspolitiken är större än vad det i själva verket är. Detta kan bero på att kommu- nerna i praktiken tillhandahåller sådana insatser, vilket kan fungera som en bekräftelse av uppfattningen om kommunernas ansvar som, rätt eller fel, finns inom Arbetsförmedlingen. Kommunerna lägger betydande resurser på de arbetssökande som är i behov av försörj- ningsstöd, som Arbetsförmedlingen har fortsatt ansvar för arbetsmarknadsstödet till dessa personer. Förekomsten av två olika Tydligare ansvarsfördelning mellan stat och kommun system som båda innehåller administration, planering, arbetsmark- nadspolitiska insatser och kontroll för samma grupp arbetssökande utgör enligt utredningen inte en effektiv användning av samhällets resurser. som staten fortsatt har det huvudsakliga ansvaret för arbetsmarknadspolitiken har de kommunala arbetsmarknadsåtgär- derna ökat i sådan omfattning att det i vissa fall kan vara relevant att tala om två parallella arbetsmarknadspolitiska system. Utredningen konstaterade i sitt delbetänkande (SOU 2017:82) att det råder oklarhet kring vem som har ansvar för att ordna insatser för vissa arbetssökande. Detta innebär en risk både för att kommu- nerna och Arbetsförmedlingen gör samma saker och för att arbets- lösa kan falla mellan stolarna. Vidare innebär det också en risk för bristande likvärdighet och rättssäkerhet, då en arbetssökande kan få tillgång till olika typer av stöd och insatser. Både Arbetsförmed- lingen och kommunerna anser att dagens ansvarsfördelning är otyd- lig, de vet inte var det statliga åtagandet börjar och var det slutar. Det är av avgörande betydelse att ansvaret för Arbetsförmedlingen re- spektive kommunerna i arbetsmarknadspolitiken tydliggörs. 10.1.1Uppgiftsfördelningen mellan stat och kommun Uppgiftsfördelningen mellan staten, landstingen och kommunerna är både en principiell och en praktisk fråga. Samhällsutvecklingen gör att uppgiftsfördelningen varierar . Det görs inte någon precisering av uppgiftsfördelningen mellan stat, kommun och landsting i grundlagen. och regeringen fastställer nationella mål för verksamheten i kommuner och lands- ting i lagar och förordningar.