sou · H7B322 · 2019-04-29 00:00:00 — Riksskogstaxeringen beskrivs i avsnitt 6.5.3. Nationell inventering av landskapet i () Huvudsyftet med är följa hur biologisk mångfald förändras av förändringar i landskapet. startade och omfattar förutom markslagen fjäll, skog, jordbruksmark, stränder och våtmark även bebyggda miljöer. bygger på stickprov av 631 landskapsrutor på 5 × . Rutorna återinventeras med fem års intervall.18 Rutnätet är utglesat i skogsbygder samt i Norr- lands kustland och inland.19 är uppdragsgivare och SLU är utförare. Skattningarna genom inventeringarna i har hög precision i fråga om vanliga indikatorer, fenomen och variabler i landskapet. Däremot är precisionen lägre för ovanliga eller sällsynta fenomen.20 Inom den regionala miljöövervakningen har länsstyrelserna sett 17Naturvårdsverket, e-brev . 18Naturvårdsverket, Skog & mark 2017 Tema miljöövervakningen då – nu – sedan, s. 52. 19Naturvårdsverket, Nationell miljöövervakning och utvärdering av ekosystemtjänster i fjäll och skog, Rapport 6754, s. 20 f. 20SLU, e-brev . behov av att stärka precisionen för vissa variabler i och driver därför tre kompletterande delprogram inom samarbetet Remiil (se avsnitt 6.4.4.). Det samarbetet får via särskilda insatser stöd genom medel för nationell miljöövervakning, t.ex. för en förstudie om flygbilder 2017 och inköp av kompletterande flygbilder 2018.21 Få av provytor omfattar jordbruksmark i norra . Därmed ger låg precision i skattningarna av sådan mark. I är arealen odlingslandskap hög och därmed får skatt- ningarna bättre precision där, förutom beträffande ovanliga eller sällsynta fenomen.22 Det finns överlappningar och därmed dubbel övervakning mellan och i fråga om skogsmark, eftersom Riksskogstaxeringen har bra täckning där.23 Överlappningarna finns enligt för i princip alla naturtyper där Riks- skogstaxeringen genomför fältbesök. Det rör sig om flertalet natur- typer nedanför kalfjället förutom t.ex. en del miljöer. Natur- vårdsverket har därför i dialog med SLU påbörjat ett arbete för att styra bort stickprov från vanliga naturtyper i produktionsskog till ovanligare naturtyper. Till de sistnämnda hör sådana som ingår i biogeografisk övervakning (se avsnitt 6.6.2) och vilka Naturvårds- verket anser att bör ta ett betydligt större ansvar för. Natur- vårdsverket har som mål att ett reviderat stickprov i ska börja tillämpas 2020.24 var ursprungligen uppdelad i två undersökningar, dels fält- inventering av bestämda linjer och cirklar i rutorna, dels flygbilds- tolkning. upphörde med finansieringen av flyg- bildstolkningen 2008–2012 och har därefter inte återupptagit den. Myndigheten ska i stället koppla data från fältinventeringarna till Nationella marktäckedata.25 21Naturvårdsverket, e-brev . 23SLU, e-brev . 24Naturvårdsverket, e-brev . 25SLU, e-brev samt , e-brev . Nationella Marktäckedata (NMD) är en ny kartering av marken i , med syfte att ge aktuell och kvalitetssäkrad information om landmiljöer och hur de förändras. leder arbetet och flera myndigheter bidrar med finansiering till produktionen och med experter.26 Uttag från NMD ska tillhandahållas som öppna data. Metodutveckling och en stor del av produktionsanpassningen har finansierats av Europeiska rymdstyrelsen. En rikstäckande karta tas i drift . Enligt inleds därefter utvecklingen av hur NMD kan användas för att skala upp data från stickprovsvis insamling inom olika delar av miljöövervakningen av landskap till heltäckande skattningar. Det gäller även hur data från NMD kan användas separat, t.ex. för att hitta lämpliga mönster i landskapet för att bedöma förutsättningar för biologisk mångfald. har påbörjat en översyn och utveck- ling av landskapsövervakningen av skog och våtmarker för att ta till- vara potentialen i NMD. Data från såväl som Riksskogstaxe- ringen används som indata i NMD och/eller för kvalitetskontroll av NMD.27 Två gemensamma delprogram inom programområde landskap är under utveckling. Det gäller Exploatering av stränder vid sjöar och vattendrag i vilket samtliga länsstyrelser deltar och Exploatering av havsstränder i vilket länsstyrelserna i samtliga kustlän deltar. i följer utbredningen och bestånds- utvecklingen för ett urval hotade indikatorarter i Klarälvens strand- miljöer. i bedriver övervakning om förändringar av den fysiska miljön och den biologiska mångfalden i landskapet.28 26Övriga myndigheter som deltar i arbetet är HaV, SCB, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, , och . 27Naturvårdsverket, intervju . , e-brev , och . webbplats, /Sa-mar-miljon/Kartor/ Nationella-Marktackedata-NMD/, hämtad . 28Naturvårdsverket, e-brev och . Respektive berörd länsstyrelses pro- gram för regional miljöövervakning 2015–2020. Revisioner av nationell övervakning utvärderades av en extern forskargrupp. Utvärderingen genomfördes i form av ett möte utifrån översänt skriftligt material. framförde till forskargruppen att utvärderingen borde omfatta generella aspekter som mätvariabler, metoder och statistisk design etc. och med särskild inriktning på behovet av flygbildstolkning samt vilken typ av analyser som skulle prioriteras inom . En del av rekommendationerna har genomförts.29 Övervakningen hänför sig bl.a. till miljökvalitetsmålen Storslagen fjäll- miljö och Giftfri miljö. I programmet Övervakning av fjäll genom NILS-programmet under- söks tillstånd och förändringar i fjällandskapet utifrån stick- prov, vilket utgör grunden för landskapsövervakningen om fjäll. Också Riksskogstaxeringen samlar in data från fältobservationer i fjäll- landskapet, men då bara upp till fjällbjörkskogens gräns mot kal- fjället.30 Länsstyrelserna i , och bedriver det gemensamma delprogrammet Fjällvegetation, som övervakar effek- ter av klimatförändringar på hög höjd genom uppföljning av vegeta- tionen ovanför trädgränsen på utvalda fjälltoppar.31 Länsstyrelserna i och har det gemensamma delprogrammet 29Naturvårdsverket, e-brev och . 30Naturvårdsverket, Skog & 2017 tema miljöövervakningen då – nu – sedan, s. 54. 31Naturvårdsverket, e-brev samt respektive berörd länsstyrelses program för regional miljöövervakning 2015–2020. Trädgränsinventering, som följer upp trädgränsens klimatbetingade förändring.32 Länsstyrelsernas egen miljöövervakning av fjällandskapet utgörs i av ett program som följer utvecklingen av skotertrafiken och dess påverkan på vegetationen. I deltar i GLORIA, som är en global övervakning av kärlväxter i alpina miljöer för att tolka och upptäcka klimatförändringar. I sker övervakning avseende fjällvegetation i samarbete med . Där används data från ordinarie provytor och utöver detta genom- för en förtätning av stickprovet.33 I programmet Miljögifter i biota – fjäll bedrivs lagring av material från ren, som samlas in i samband med renslakten från två områden i södra och norra . finns skogsmark i , vilket utgör av totala landareal.34 Drygt 2 miljoner hek- tar av skogsmarken finns i skyddade områden.35 beslutade grunderna för den gällande skogspoli- tiken.36 Den har ett produktionsmål och ett miljömål som är jäm- ställda.37 Produktionsmålet innebär enligt regeringen att skogen och skogs- marken ska utnyttjas effektivt och ansvarsfullt så att de ger en uthål- ligt god avkastning. Skogsproduktionens inriktning ska ge handlings- frihet i fråga om användningen av vad skogen producerar. 32Under 2015–2020 genomför i ingen inventering i detta program, se i , Regionalt miljöövervakningsprogram för – 2020 s. 50. 33Naturvårdsverket, e-brev samt respektive berörd länsstyrelses program för regional miljöövervakning 2015–2020. 34SCB, Markanvändningen i , sjunde utgåvan , s. 42. 35De skyddade områdena avser nationalparker, naturreservat, naturvårdsområden, biotops- kyddsområden och Natura 2000-områden. webbplats, https://naturvards /Sa-mar-miljon/Statistik-A-O/Skyddad-natur/#, hämtad . 1992/93:226, bet. 1992/93:JoU15, rskr. 1992/93:252. 371 § skogsvårdslagen (1979:429). innebär enligt regeringen att skogsmarkens naturgivna produktions- förmåga ska bevaras. En biologisk mångfald och genetisk variation ska säkras. Skogen ska brukas så att växt- och djurarter som naturligt hör hemma där ska ges förutsättningar att fortleva i livskraftiga bestånd. Hotade arter och ekosystem ska skyddas.38 I samband med att den nu gällande skogspolitiken lades fast fick skogsägarna stor frihet under ansvar att själva bedriva ett långsiktigt hållbart skogsbruk. Enligt regeringen medför det skogliga sektors- ansvaret att åtgärder som krävs för att bevara skogslandskapets natur- och kulturmiljövärden är ett gemensamt ansvar för myndig- heterna och skogsbruket.39 Det miljökvalitetsmål som i första hand berör skogen och skogs- bruket är Levande skogar. är ansvarig för det målet. Flera av de övriga miljökvalitetsmålen har också starka kopplingar till skogen och skogsbruket genom en eller flera av deras precise- ringar. Till dessa mål hör Ett rikt växt- och djurliv, Levande sjöar och vattendrag, Myllrande våtmarker, Bara naturlig försurning och Ingen övergödning. I fråga om Begränsad klimatpåverkan har skogen en central roll som kolförråd. Utöver nationell och regional miljööver- vakning bidrar Riksskogstaxeringen (se avsnitt 6.5.3) med underlag för uppföljningen av miljökvalitetsmålen. Länsstyrelserna bedriver ett gemensamt regionalt delprogram med inriktning mot skogslandskapet som sådant. Utöver detta bedriver en del länsstyrelser egna program med den inriktningen. I programmet Miljötillstånd i skogslandskapet deltar samtliga 21 länsstyrelser. Programmet syftar till att följa förändringar i skogs- landskapets naturvärden på regional nivå, genom att utnyttja skatt- ningar från Riksskogstaxeringen.40 Genomförandet av programmet bygger på en rapport som beställs från Riksskogstaxeringen vid SLU . En del länsstyrelser har egen övervakning av skogslandskapet. i genomför satellitkartering av barr- 1992/93:226, s. 27. 2007/08:108 s. 15. 40Naturvårdsverket, e-brev . skogslandskapets habitat och övervakning av tjäder. I över- vakar förändringar i skogsbiotoper med höga natur- värden. I utför övervakning av två skogliga miljöer utifrån indikatorarter. i övervakar antalet skogsbränder och areal brunnen skog.41 Skogens processer och mark- samt vattenkemi Programmet Integrerad miljöövervakning (IM) genomförs på fyra barrskogsdominerade områden. Programmet utgör en svensk del av den s.k. Integrated Monitoring som följer av FN:s luftvårds- konvention och programmet följer i tillämpliga delar standardise- rade övervakningsprotokoll som fastställts internationellt. De fyra mätstationerna ingår också i ekosystemövervakningen som krävs enligt EU:s takdirektiv (se avsnitt 8.6.2). Övervakningen är utfor- mad för processtudier, vilket innebär att många olika variabler mäts med hög frekvens men inom endast ett fåtal ytor. Satsningarna på IM har varierat , vilket enligt har påverkat ambitionerna att reformera programmet.42 Övervakningen omfattar hydrologi, deposition av ämnen, vegetation, markbiologi, markkemi samt vattenkemi. Programmet koordineras av SLU. Även SGU och IVL ingår i programmet.43 Programmet Markinventeringen genomförs integrerat med SLU:s inventering av de permanenta provytorna i Riksskogstaxeringen (se avsnitt 6.5.3.). Markinventeringen omfattar kartläggning av mark- förhållanden och markkemi. Syftet var ursprungligen att ge underlag för bedömning av luftföroreningars effekter på skogsekosystem. I och med Kyotoprotokollet har programmet blivit den viktigaste datakällan för den svenska rapporteringen av utvecklingen av mar- kens kolförråd. ingår det i programmet också provtagning, extraktion och analys av 41Naturvårdsverket, e-brev , kompletterat med information från respektive berörd länsstyrelses regionala miljöövervakningsprogram 2015–2020. 42Naturvårdsverket, intervju samt , Återrapportering av använd- ningen av anslag 1:2 , s. 61. 43IVL, e-brev . DNA för artidentifiering av marksvampar och markfauna.44 ingick kartläggning av markvegetation i programmet.45 Därefter har gett bidrag till SLU för att utföra sådan kartlägg- ning i Riksskogstaxeringen. bedömer att föränd- ringarna tillsammans har medfört att den nationella miljöövervak- ningen av skog i samarbete med SLU genom Riksskogstaxeringen har förskjutits mot en mer generell övervakning av skogslandskapet, men med skogsmarken som en integrerad komponent.46 Det gemensamma regionala delprogrammet Vattenkvalitet i skogs- bäckar (avrinning från brukad skog) avser provtagning av vattenkemi i små skogsbruksdominerade avrinningsområden med pågående skogsbruk. Tre länsstyrelser i och den i deltar i programmet. När det gäller länsstyrelsers egna program, övervakar i hur vattenmiljö påverkas av en naturvårdsbränning.47 I det nationella programmet Miljögifter i biota – skog genomför lagring i Miljöprovbanken av biologiskt material från älg. har proverna också löpande analyserats med avseende på metallhalter.48 44SLU, e-brev . webb- plats, /Miljoarbete-i-samhallet/Miljoarbete-i-Sverige/ Miljoovervakning/ Miljoovervakning/Programomrade-Skog/Markinventering/, hämtad . 45SLU, e-brev . 46Naturvårdsverket, e-brev . 47Naturvårdsverket, e-brev . i , Länsprogram för den regionala miljöövervakningen 2015–2020, s. 17. 48Naturvårdsverket, e-brev . webbplats, /Miljoarbete-i-samhallet/Miljoarbete-i-Sverige/Miljoovervakning/ Miljoovervakning/Programomrade-Skog/Miljogifter-i-biota---skog/, hämtad . Revisioner av nationell övervakning Programmet Integrerad miljöövervakning utvärderades till- sammans med föregångaren49 till Markinventeringen av en extern utvärderingsgrupp. Utvärderingen genomfördes i form av ett möte utifrån översänt skriftligt material. Bland frågeställningarna som skulle belysas fanns programmens relevans för problemen kring långtransporterade luftföroreningar. En annan var att belysa relevan- sen för arbetet i klimatfrågan som underlag för ökad förståelse av klimatsystemet, för skogen som källa och sänka för växthusgaser och för att förstå och förutsäga effekter av förväntade klimatföränd- ringar orsakade av människan. Rekommendationer från dessa revisioner och åtgärder till följd av dem var bl.a. följande. För Integrerad miljöövervakning borde Natur- vårdsverket ta fram en tydligare målbeskrivning för programmet som underlag för prioriteringar. Den rekommendationen har inte prioriterats. För Markinventeringens föregångare borde Naturvårds- verket i högre grad specificera vad man ville få ut av denna övervak- ning, t.ex. med utgångspunkt från behoven av miljömålsuppföljning. Den rekommendationen har inte genomförts, med undantag för att data från Markinventeringen är viktiga för rapporteringen till och Kyotoprotokollet. En annan rekommenda- tion var att programmet borde inkludera en strategi för hur data skulle analyseras och avrapporteras, vilken inte har genomförts genom direkta åtgärder.50 Den nationella miljöövervakningen av odlingslandskapet omfattar inventering av jordbruksmark inom och övervakning av effek- ter på miljön av jordbrukets bedrivande, inriktning och omfattning. Det gäller bl.a. avrinning av växtnäringsämnen från jordbruksmark, förekomst av bekämpningsmedel, det markfysikaliska tillståndet i och grödors kvalitet. Den regionala miljöövervakningen av odlingslandskapet bedrivs genom gemensamma program om tillståndet i olika naturtyper samt 49Markinventeringens föregångare kallades för Ståndortskarteringen. 50Naturvårdsverket, e-brev och . avrinning av växtnäringsämnen från jordbruksmark. Flera länsstyrelser har egen övervakning av odlingslandskap och bekämpningsmedel. De miljökvalitetsmål som främst berörs av den nationella och den regionala miljöövervakningen av odlingslandskap är Ett rikt odlings- landskap, Ett rikt växt- och djurliv, Ingen övergödning, Grundvatten av god kvalitet och Giftfri miljö. På nationell nivå bedrivs ett delprogram och på regional nivå flera gemensamma delprogram med generell inriktning mot odlingsland- skapet och dess olika naturtyper. Programmet Jordbruksmark i NILS-programmet avser kartläggning av jordbruksmark inom (se avsnitt 6.4.1). Länsstyrelser bedriver tre gemensamma delprogram om gräsmarker, småbiotoper och våtmarker. Övervakningen samordnas genom Regio- nal miljöövervakning i landskapsrutor (Remiil). Remiil genomförs av SLU på uppdrag av länsstyrelserna i samma landskapsrutor som används i , kvalitetsuppföljning av ängs- och betesmarker samt Svensk fågeltaxering.51 De tre gemensamma delprogrammen i Remiil är Gräsmarkernas gröna infrastruktur där 18 länsstyrelser deltar, Småbiotoper i åker- landskapet där 11 länsstyrelser i deltar samt Vegetation och ingrepp i våtmarker där fem länsstyrelser deltar (se avsnitt 6.4.5). 51De yttre gränserna för landskapsrutor är 5 × . Inom dessa rutor genomförs inom dels inventeringar i cirkelytor av olika storlek, dels s.k. linjekorsinventeringar (dvs. att man går längs linjer och inventerar korsande strukturer och punkter där man inventerar vegetation). Fågeltaxeringens s.k. standardrutter genomförs i rutor om 2 × i rutor. Inom Remiil används huvudsakligen rutor på 3 × , vilka är placerade symmetriskt över fågeltaxeringens standardrutter. Länsstyrelsernas webbplats, , hämtad . Det finns också ett gemensamt delprogram för att följa strand- ängars allmänna tillstånd genom inventering av strandängsfåglar, i vilket sex länsstyrelser deltar i. Ett ytterligare gemensamt delpro- gram som sex länsstyrelser deltar i avser dagfjärilar i ängs- och betesmarker. Programmet kompletterar kvalitets- uppföljning av ängs- och betesmarker.52 I övervakar vegetationsförändringar i sand- dyner och i slåtterängar. I har läns- styrelsen generell utvärdering av odlingslandskapet utifrån befintliga data.53 Flera länsstyrelser har egen övervakning av olika slags landmiljöer i odlingslandskapet utifrån indikatorarter. Det gäller , , , och Östergöt- lands län.54 Läckage av växtnäringsämnen från jordbruksmark I denna övervakning undersöks förekomsten av främst kväve och fosfor i vatten som rinner från jordbruksmark. Undersökningarnas syfte är att vara referensområden för hur jordbruk i olika delar av landet påverkar ytvatten och grundvatten. Historiken kring och finan- sieringen av programmen beskrivs i bilaga 10. Programmet Typområden på jordbruksmark avser vattendrag som avvattnar jordbruksområden på cirka 200–, s.k. typ- områden. ingår totalt 19 typområden i undersökningen. Pro- grammet är uppdelat i en nationell och en regional del. SLU är utförare av den nationella delen och bistår även utförare av den regionala delen med utvecklingsarbete och löpande undersökningar. Den nationella delen av programmet omfattar åtta s.k. intensiv- 52Det finns också ett vilande program –2020 som avser skyddsvärda träd i odlingslandskapet. 53Naturvårdsverket, e-brev . Respektive berörd länsstyrelses regionala program för miljöövervakning 2015–2020. 54Naturvårdsverket, e-brev . Respektive berörd länsstyrelses regionala program för miljöövervakning 2015–2020. I dem mäts kontinuerligt vattenflöde och vatten- kvalitet. Grundvattennivå och -kvalitet mäts ett antal gånger . Lantbrukarna tillfrågas om vad och hur de odlar på sina fält. Det gäller uppgifter om grödor, gödsling, skörd, jordbearbetning och tidpunkter för sådana åtgärder. I fyra intensivtypområden undersöks även användning av växtskyddsmedel och dess påverkan på ytvatten och grundvatten. Också markens egenskaper undersöks. Resultaten används till att öka kunskapen om sambanden mellan jordbrukets odlingsåtgärder och vattenkvaliteten i avrinnande vatten och i grundvatten samt att följa förändringar över tid.55 Den regio- nala delen av programmet beskrivs under regional nivå nedan. I programmet Observationsfält på övervakas främst förekomsten av kväve och fosfor som rinner ut från enskilda fält på 4–, s.k. observationsfält. På fälten finns också grundvatten- rör installerade där det mäts grundvattennivå och tas vattenprover . lämnar lantbrukaren uppgifter om vad som odlas på fältet, gödsling, jordbearbetning, sådd, skörd och tid- punkter för dessa åtgärder. Gårdens namn och exakta läge anges inte, eftersom man vill undvika att lantbrukarnas intresse av att lämna uppgifter om sina odlingsåtgärder minskar. SLU är utförare av pro- grammet. undersöks 12 ordinarie observationsfält. Ytterligare ett fält undersöks med tilläggsfinansiering från Naturvårdsverket.56 Den regionala delen av Typområden på jordbruksmark (se ovan) bedrivs som det gemensamma delprogrammet Utlakning från jord- bruksmark. Sammanlagt ingår 11 regionala typområden i detta. Läns- styrelserna finansierar helt eller delvis sju av dessa. Två finansieras av kommuner i . I de regionala typområdena mäts vattenför- ingen kontinuerligt. Vattenprover tas manuellt vid respektive mätstation för vattenföringsmätning. Odlingsuppgifter hämtas in med glesare intervall än för intensivtypområdena som in- går i den nationella delen av programmet.57 55SLU, e-brev , SLU, e-brev , SLU:s webbplats, /institutioner/mark-miljo/forskning/vattenvardslara-/observationsfalt- typomraden/, hämtad . 57SLU, e-brev och . På nationell nivå bedrivs programmet Mätningar av bekämpnings- medel, som avser mätningar och analyser av växtskyddsmedel i yt- vatten och sediment samt grundvatten. Det genomförs i fyra av de åtta intensivtypområdena i den nationella delen av Typområden på jordbruksmark (se ovan) samt i två andra vattendrag i . SLU är utförare. Syftet med övervakningen är att följa trender och bedöma om de åtgärder som vidtas när det gäller växtskyddsmedel har avsedd effekt. För de fyra intensivtypområdena mäts och analyseras även grundvatten samt vilka växtskyddsmedel och mängden av dessa som används och tidpunkter för användningen. Provtagningarna om- fattar flertalet växtskyddsmedel inom jordbruket och även nya växtskyddsmedel som godkänts av Kemikalieinspektionen. I dags- läget ingår cirka 135 ämnen. Vissa förbjudna substanser som fort- farande påträffas analyseras också.58 Tre länsstyrelser (i , och län) har egna del- program för mätningar av bekämpningsmedel i ytvatten i odlings- landskapet.59 Övervakning av effekter av jordbruksdrift bedrivs på nationell nivå genom programmen Markpackning och Inventering av mark och gröda. anser att dessa program omfattar direkta effekter av jordbruksdrift.60 anser att Markpack- ning anknyter främst till jordbruksdriften medan Inventering av mark och gröda även syftar till att ta fram underlag för bedömning 58Naturvårdsverket, e-brev . SLU, e-brev . 59Naturvårdsverket, e-brev och respektive berörd länsstyrelses program för regional miljöövervakning 2015–2020. 60Naturvårdsverket, intervju . av bakgrundshalter och kunskap om spårämnen. Data från det pro- grammet ingår också i uppföljningen av miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap.61 SLU uppger att data från Inventering av mark och gröda även används som underlag för att ta fram heltäckande kartor, t.ex. karta över halter av lera i och karta över riskområden för erosion.62 Programmet Markpackning följer utvecklingen av det mark- fysikaliska tillståndet i till följd av jordbruksdrift. För en normal rotutveckling och ett bra utnyttjande av växtnäring behövs en bra struktur i den s.k. alven, som utgör jordlagret under mat- jorden och är beläget på cirka 20–. Strukturen har också stor betydelse för att dräneringen ska fungera samt minska avrinning på jordytan och därmed erosion och fosforförluster.63 Mark- packningsprogrammet omfattar 30 typfält som undersöks med sex- årsintervall. Typfälten representerar de viktigaste typjordarna och inriktningarna av driften i de större jordbruksområdena. Jordprover tas i såväl alv som matjord. SLU är utförare och data lagras i det nationella datavärdskapet för jordbruksmark, som drivs av SLU.64 Programmet Inventering av mark och gröda ska beskriva till- ståndet i den svenska åkermarken samt grödans kvalitet i förhållandet till markens tillstånd, odlingsåtgärder och driftsformer. Det om- fattar 2 000 fasta provplatser. På varje provplats tas matjords- prov och på cirka hälften av provplatserna tas prov på gröda.