sou · H7B340 · 2019-08-30 00:00:00 — Det finns till och med en tendens till att betygsfördelningen pressades samman för hög- presterande elever på teoretiska program, vilket huvudsakligen beror på att medianbetygen steg något snabbare än den (framgår inte av figuren).5 5Den tillfälliga ökningen av betygsspridningen i den nedre delen av fördelningen på framför allt yrkesinriktade program under /2000, beror antagligen på förändrade regler för betygsättning av elever med hög frånvaro. Bilaga 7 till LU2019 Resultat och likvärdighet i gymnasieskolan Not: Figuren visar kvoterna mellan elevers genomsnittsbetyg i gymnasiet i olika delar av fördelningen, uppdelat på typ av linje/program. p90/p10 anger kvoten mellan elevers betyg vid den 90:e och den , p90/p50 anger kvoten mellan elevers betyg vid den 90:e och den , medan p50/p10 anger kvoten mellan elevers betyg vid den 50:e och den . Den första lodräta linjen anger införandet av det mål- och kunskapsrelaterade betygssystemet på gymnasiet, medan den andra linjen visar införandet av nuvarande betygssystem. För varje spridningsmått har medelvärdet för med ett nytt betygssystem satts till medelvärdet för med det föregående systemet, plus den genomsnittliga betygstrenden för åren före respektive efter bytet av betygssystem. Precis som för kan betygsspridningen på gymnasiet beskrivas som andelar av eleverna med låga respektive höga betyg. Som mått på låga betyg använder vi kraven för allmän/grund- läggande behörighet till högskolan. Under det normbaserade betygs- systemet krävdes gymnasiestudier med betyg i svenska och engelska för att uppnå allmän behörighet till högskolan. För elever med målrelaterade betyg är kraven för grundläggande behö- righet att de uppnått lägst betyget ”Godkänd” på av kur- serna i studieplanen (motsvarande gymnasiestudier). Definitionen av elever med höga gymnasiebetyg har valts mer god- tyckligt, och består av elever med minst 4,7 i genomsnittsbetyg respektive de med ett meritvärde på minst 18,0. Vi har valt att behålla samma betygsgräns vid införandet av det nuvarande betygssystemet. Resultat och likvärdighet i gymnasieskolan Bilaga 7 till LU2019 Utvecklingen av andelen obehöriga till högskolan respektive andelen med toppbetyg framgår av figur 8.10. I princip alla elever som avslutade en teoretisk linje /97 uppfyllde kraven för allmän behörighet, vilket följer av att svenska och engelska var obli- gatoriska ämnen. På yrkesinriktade linjer ingick ofta inte ämnet engelska, vilket gjorde att en avslutad gymnasieutbildning inte auto- matiskt medförde högskolebehörighet. I och med försöksverksam- heten med treåriga yrkesprogram, samt det gradvisa införandet av programgymnasiet, uppnådde en allt högre andel av eleverna på yrkesprogrammen allmän högskolebehörighet. Nio av tio elever som avslutade sin gymnasieutbildning /96 uppfyllde kraven för allmän behörighet till högskolan. I samband med införandet av det målrelaterade betygssystemet skärptes kraven för grundläggande behörighet till högskolan, och eleverna skulle uppnå minst betyget godkänt på av kurserna. Det medförde en kraftig ökning av antalet obehöriga till högskolan. Andelen som avslutade gymnasiet utan grundläggande behörighet ökade med på studieförbere- dande program och med på yrkesinriktade program. Därefter har andelen av avgångseleverna som uppnår grundläggande högskolebehörighet ökat kraftigt, speciellt för elever på yrkesinriktade program. uppfyller omkring nio av tio elever kraven för högskolebehörighet. Andelen elever med toppbetyg uppvisar en helt annan utveckling. I det relativa betygssystemet användes centrala prov för att förankra betygen på skolnivå, och bara ett fåtal elever på yrkesinriktade linjer och av eleverna på teoretiska linjer hade abso- luta toppbetyg. med sifferbetyg kan en viss ökning av andelen elever med toppbetyg från teoretiska linjer urskiljas. Efter införandet av mål- och kunskapsrelaterade betyg skedde dock en kraftig ökning av andelen med toppbetyg på framför allt högskoleförberedande program. hade 4 pro- cent av eleverna på yrkesprogrammen och av eleverna på studieförberedande program absoluta toppbetyg. Precis som på så sjönk andelen med toppbetyg vid införandet av nuvarande betygssystem, för att sedan öka igen. Bilaga 7 till LU2019 Resultat och likvärdighet i gymnasieskolan Not: Figuren visar andelen gymnasienybörjare som avslutar gymnasiet utan allmän/grundläggande behörighet till högskolan respektive med toppbetyg. Den första lodräta linjen anger införandet av det mål- och kunskapsrelaterade betygssystemet på gymnasiet, medan den andra linjen visar införandet av nuvarande betygssystem. I det relativa betygssystemet krävdes gymnasiestudier med betyg i svenska och engelska för att uppnå allmän behörighet, medan kraven för grundläggande behörighet i det målrelaterade systemet var lägst betyget ”Godkänd” eller ”E” på av kurserna i studieplanen. Toppbetyg definieras som ett genomsnittsbetyg på minst 4,7, respektive ett meritvärde på minst 18,0 poäng. För att ytterligare undersöka skillnaden i gymnasiebetyg i olika delar av fördelningen delar vi upp gymnasiebetygen för elever med olika grundskolebetyg. Figur 8.11 visar medelbetyg på gymnasiet för elever med olika grundskolebetyg. Det finns som väntat ett mycket starkt samband mellan tidigare studieresultat och senare betyg. Däremot finns inga tydliga tecken på att sambanden skulle ha för- ändrats betydligt trots att betygssystemen förändrats i både och på gymnasiet, samt att andelen med betygs- uppgifter från gymnasiet varierar över perioden. Resultat och likvärdighet i gymnasieskolan Bilaga 7 till LU2019 Medelbetyg (SD) -0,5 -1,0 Not: Figuren visar genomsnittligt betyg i kärnämnen (svenska, matematik och engelska) på gymnasiet, för den tredjedelen av eleverna med de sämsta grundskolebetygen, tredjedelen med medelbetyg, samt tredjedelen med de bästa betygen. Den första heldragna lodräta linjen anger införandet av det mål - och kunskapsrelaterade betygssystemet på gymnasiet, den streckade linjen visar införandet av behörighets - krav till nationella program medan den andra heldragna linjen anger införandet av Gy2011. rapporter har nästan uteslutande behandlat betydelsen av familje-bakgrund på . Vi har tidigare visat att införandet att skärpta antagningskrav till gymnasieskolan, införandet av det individuella programmet samt högre krav för slutbetyg har påverkat genomströmningen på gymnasiet. Därför är det särskilt intressant att undersöka vilken roll familjebakgrunden har spelat för gymnasie- resultaten . Vi använder oss av syskon- korrelationer som mått på familjens betydelse för gymnasiebetygen, då det fångar såväl mätbara som dolda familjefaktorer. Figur 8.12 visar hur mycket av gymnasiebetygen som kan för- av familjen. Precis som i beror omkring hälften av skillnaderna i betyg på elevernas familjebakgrund. Bilaga 7 till LU2019 Resultat och likvärdighet i gymnasieskolan betydelse för betygen i kärnämnen har ökat svagt medan syskonkorrelationerna i genomsnittsbetygen har avtagit. Möjligen beror den senare utvecklingen på svårigheterna att jämföra genomsnittsbetyg mellan program, med betydande skillnader i ämnesstrukturen som fördelningen av elever till olika program har förändrats. Elevsammansättningen har förändrats kraftigt på gymnasieskolan under , med bland annat en ökande andel elever födda utomlands. Figur 8.13 särredovisar därför betydelsen av familjen för gymnasiebetygen i kärnämnen uppdelat på elevernas födelseland. Syskonkorrelationerna för utrikesfödda elever ökar under i stort sett hela den studerande perioden, medan betydelsen av familjen för svenskfödda elever är i stort sett oförändrad. Den svaga ökningen av syskonkorrelationerna för gymnasiebetygen i kärn- ämnen som kan skönjas för samtliga elever beror således på en för- ändrad elevsammansättning, vilket har förändrat förutsättningarna för skolans kompensatoriska uppdrag. Resultat och likvärdighet i gymnasieskolan Bilaga 7 till LU2019 Not: Figuren visar syskonkorrelationer betyg och prov på gymnasiet. Analysen begränsas till syskon födda högst ifrån varandra och som betygssätts i samma system. Den första heldragna lodräta linjen anger införandet av det mål- och kunskapsrelaterade betygssystemet på gymnasiet, medan den andra heldragna linjen anger införandet av Gy2011. Skillnad svensk- och utrikesfödda elever Not: Figuren visar syskonkorrelationer betyg och prov på gymnasiet, uppdelat på elevernas födelseland. Analysen begränsas till syskon födda högst ifrån varandra och som betygssätts i samma system. Den första heldragna lodräta linjen anger införandet av det mål- och kunskapsrelaterade betygssystemet på gymnasiet, medan den andra heldragna linjen anger införandet av Gy2011. I tidigare avsnitt har vi visat att flickor presterar betydligt bättre i än pojkar, men att skillnaderna inte förändrats så mycket över tiden. I det här avsnittet undersöker vi om könsskill- naderna i lever kvar också på gymnasiet. Figur 8.14 visar skillnaderna i betyg och prov mellan flickor och pojkar på gym- nasieskolan. Flickor har av en standardavvikelse högre gymnasiebetyg än pojkar , medan deras övertag i nationella prov är något mindre. De könsskillnader som finns i tycks därmed kvarstå också på gymnasiet. Bilaga 7 till LU2019 Resultat och likvärdighet i gymnasieskolan Not: Figuren visar genomsnittlig skillnad i betyg och provresultat mellan flickor och pojkar i grund - skolan. Betygen har normerats per avgångsår. Den första heldragna lodräta linjen anger införandet av det mål- och kunskapsrelaterade betygssystemet på gymnasiet, den streckade linjen visar införandet av behörighetskrav till nationella program medan den andra heldragna linjen anger införandet av Gy2011. Den förändrade elevsammansättningen på gymnasiet – med en ökad andel elever födda utomlands – ställer högre krav på gymnasie- skolans kompensatoriska uppdrag. Frågan är hur väl gymnasiet har kunnat hantera den alltmer heterogena elevpopulationen. I det här avsnittet undersöker vi skillnader i gymnasiebetyg för elever födda i respektive utomlands. Det är dock inte bara andelen elever födda utomlands som har ökat . Kapitel 3 visar också att deras sammansättning har förändrats vad gäller bland annat ursprungsland och ålder vid ankomsten. För att undersöka om resultaten för utrikesfödda elever har förändrats över perioden är det därför viktigt att försöka konstanthålla skillnaderna i elevsamman- sättning. Eftersom ålder vid ankomsten är avgörande för elevernas skolresultat delar vi också upp utrikesfödda i de som invandrat före respektive efter skolstarten. Resultat och likvärdighet i gymnasieskolan Bilaga 7 till LU2019 Figur 8.15 visar genomsnittliga gymnasiebetyg i kärnämnen för elever födda utomlands i förhållande till svenskfödda elever, upp- delat på ålder vid ankomsten. Utrikesfödda elever presterar i allmänhet sämre än svenskfödda elever. Det finns dock betydande skillnader inom gruppen utlandsfödda elever. Elever som anlänt till före skolstart klarar sig avsevärt bättre på gymnasiet än elever som anlänt . Betygen för elever som anlänt före skolstart är dessutom relativt konstanta . Däremot sker en kraftig betygsförsämring för elever som anlänt efter skolstart. Deras betyg är omkring en standardavvikelse sämre än svenskfödda elevers betyg . De streckade linjerna i figur 8.15 visar utvecklingen när vi för- söker beakta den förändrade elevsammansättningen bland utrikes- födda elever genom att kontrollera för skillnader i kön, ålder vid ankomsten samt ursprungsland. För elever som anlänt före skolstart och som kommer från samma land vid samma ålder har inte resul- taten förändrats nämnvärt i förhållande till svenskfödda elever. Kon- troller för elevernas ankomstålder och ursprung dämpar den nedåt- gående trenden för elever som anlänt efter skolstart något, men det finns ett kvarstående resultatfall . Det är möjligt att gymnasieskolan har blivit sämre på att hantera denna elevgrupp, men är det viktigt att betona att vi har mycket begränsade möjligheter att ta hänsyn till de senaste årens förändringar av elevgruppens sammansättning. Bilaga 7 till LU2019 Resultat och likvärdighet i gymnasieskolan 0,0 -0,2 -0,4 -0,6 -0,8 -1,0 -1,2 Mer än 7 år Not: Figuren visar genomsnittlig skillnad i gymnasiebetyg i kärnämnen mellan elever födda utomlands och svenskfödda, uppdelat på ålder vid ankomsten. De heldragna kurvorna visar verkliga betygsskillna - der, medan de streckade kurvorna visar betygsskillnader när hänsyn tagits till elevernas demografiska sammansättning. Skillnader i elevernas demografiska förutsättningar beaktas genom att för varje in - vandringsgrupp skatta en gemensam betygsregression där vi kontrollerar för eleve rnas kön, dummyvariabler för födelsemånad, dummyvariabler för födelse-land samt dummyvariabler . Den första heldragna lodräta linjen anger införandet av det mål - och kunskapsrelaterade betygs- systemet på gymnasiet, den streckade linjen visar införandet av behörighetskrav till nationella program medan den andra heldragna linjen anger införandet av Gy2011. 8.3Fortsatta studier och arbetsmarknadsinträde Vi har i tidigare avsnitt visat att i stort sett alla elever börjar på gymnasiet och flertalet är närvarande under större delen av utbild- ningen. En rad reformer har dock skärpt kraven både för att komma in på ett nationellt program och för att slutföra utbildningen. Det har medfört kraftigt försämrad genomströmning på gymnasiet, framför allt för lågpresterande elever. Däremot tycks inte skillna- derna i gymnasiebetyg ha påverkats nämnvärt av förändringarna. I detta avsnitt undersöker vi om det finns långtgående konsekvenser för elevernas fortsatta utbildnings- och arbetsmarknadskarriärer. Precis som i tidigare avsnitt beskriver vi utvecklingen för elever med olika höga grundskolebetyg. Resultat och likvärdighet i gymnasieskolan Bilaga 7 till LU2019 Elever med ofullständiga gymnasiestudier har möjlighet att upp- nå gymnasiekompetens genom att studera på Komvux. Från och med /97 kunde man också läsa upp gymnasiebetygen på Komvux i syfte att öka chanserna att komma in på högskolan (så kallad konkurrenskomplettering). Figur 8.16 visar andelen som läser på Komvux , för elever med olika grundskolebetyg. Inledningsvis ökar andelen som läser på Komvux för alla grupper. Det är framför allt elever med medelgoda grundskolebetyg som oftast läser på Komvux, troligtvis på grund av ökad konkurrens- komplettering. När möjligheterna till konkurrenskomplettering minskade sjönk också andelen som läser på Kom- vux i denna grupp. är det vanligast att elever med svaga grund- skolebetyg läser på Komvux. Det är också i denna grupp som andelen utan slutbetyg från gymnasiet är som störst. Det är därför möjligt att de därmed kan uppnå gymnasiekompetens. är andelen som läser på Komvux för liten för att kunna väga upp den stora ökningen i andelen med oavslutade gymnasiestudier. Dess- utom tenderar fortsatta studier inom vuxenutbildningen försena arbetsmarknadsinträdet. Not: Figuren visar andelen av en födelsekohort som erhållit kurspoäng från Komvux , för den tredjedelen av eleverna med de sämsta grundskolebetygen, tredjedelen med medelbetyg, samt tredjedelen med de bästa betygen. Den lodräta linjen anger införandet av det mål - och kunskapsrelate- rade betygssystemet på gymnasiet, medan den streckade linjen visar införandet av b ehörighetskrav till nationella program. Bilaga 7 till LU2019 Resultat och likvärdighet i gymnasieskolan Figur 8.17 redovisar i stället andelen som börjar läsa på högskolan senast , uppdelat på grundskolebetyg. Som visats tidigare så ökar sannolikheten att gå på högskolan under inledningen av perioden. Nivån och utvecklingen skiljer sig dock påtagligt mellan grupperna. Bland elever med starka grundskolebetyg läste på högskolan i början av perioden. Utbyggnaden av hög- skolan gjorde att denna siffra ökade till . Ökningen bland elever med medelbetyg från grund- skolan var ännu kraftigare; . Sannolikheten för studiesvaga elever att läsa vidare har också ökat , om än från en mycket låg nivå. är det som har börjat på högskolan . Not: Figuren visar andelen av en födelsekohort som registrerats på högskolan , för den tredjedelen av eleverna med de sämsta grundskolebetygen, tredjedelen med medelbetyg, samt tredje - delen med de bästa betygen. Den lodräta linjen anger införandet av det mål - och kunskapsrelaterade betygssystemet på gymnasiet, medan den streckade linjen visar införandet av behörighetskrav till nationella program. Resultat och likvärdighet i gymnasieskolan Bilaga 7 till LU2019 Slutligen redogör vi för hur elever med olika skolresultat klarar sig på arbetsmarknaden. Det är särskilt intressant att följa utvecklingen för lågpresterande grundskoleelever där andelen med oavslutade gymnasiestudier ökade som mest i samband med 1990-talets gym- nasiereformer. De tidigare analyserna tyder dock på att det i prakti- ken inte skett så stora förändringar av gruppens studiedeltagare; andelen som deltar i gymnasieutbildning under tycks inte ha påverkats. Inte heller studieresultaten har påverkats nämnvärt. Det är dock möjligt att den ökande andelen elever som saknar slut- betyg från gymnasiet ändå kan få konsekvenser för gruppens arbets- marknadsinträde, dels eftersom eleverna kan ha avslutat studierna sent, dels då arbetsgivare kan använda avsaknaden av slutbetyg som en signal på låg produktivitet. Vi kommer att studera tre olika indikatorer på elevernas tidiga arbetsmarknadsetablering; sysselsättning, heltidssysselsättning och arbetslöshet. Alla utfallen mäts vid 20–, då flertalet elever har hunnit avsluta sina gymnasiestudier. Både sysselsättning och heltidssysselsättning baseras på uppgifter om årlig arbetsinkomst (inkomst av tjänst och näringsverksamhet), medan uppgifter om arbetslöshet hämtas från Arbetsförmedlingens register över arbets- sökande. Måtten på sysselsättning skapas med hjälp av information om lägstalöner för olika åldrar och år enligt lönestrukturstatistiken6. Individer betraktas som sysselsatta om de har en årsinkomst som överstiger inkomsten vid arbete till lägstalönen (/vecka). Heltidssysselsättning är i stället tänkt att mäta om personerna har en mer varaktig koppling till arbetsmark- naden, och definieras som en årsinkomst som är högre än inkomsten vid arbete till lägstalönen (ungefär 2 000 tim- mar/år). Måtten beräknas per ålder, och vi tar sedan genomsnittet över åldrarna 20–. Figur 8.18 beskriver hur stor andel av en årskull som är sysselsatt vid 20–, uppdelat på olika grundskolebetyg. arbetar de flesta 20–22 åringar, även om sysselsättnings- graden sjönk i samband med 1990-talskrisen. I början av perioden var skillnaderna mellan elever med olika grundskolebetyg relativt små, även om sysselsättningen sjönk något mer för lågpresterande 6Denna statistik tillhandahålls av . Lägstalönen definieras om lönen vid den i lönefördelningen per ålder och år. Bilaga 7 till LU2019 Resultat och likvärdighet i gymnasieskolan elever under krisåren. Noterbart är att den kraftiga ökningen av oavslutade gymnasiestudier bland elever med låga grundskolebetyg som lämnade gymnasiet efter 1997, inte tycks ha påverkat sysselsätt- ningen i denna grupp nämnvärt. Även om införandet av program- gymnasiet och ett nytt betygssystem tycks ha haft negativa kon- sekvenser för sannolikheten att få ett slutbetyg för lågpresterande elever märks således ingen motsvarande försämring av sysselsätt- ningen. efter genomförandet av gymnasiereformerna minskar sysselsättningsgraden relativt mycket för lågpresterande elever i för- hållande till andra grupper. Det sammanfaller med ett allmänt för- sämrat läge på arbetsmarknaden, med stigande ungdomsarbetslöshet som följd. Eftersom konjunkturnedgångar vanligen slår hårdare mot svagare grupper, tror vi att den försämrade sysselsättningen för låg- presterande elever beror på det ekonomiska läget snarare än på gymnasiereformerna. Det är dock möjligt att signalvärdet av en avslutad gymnasieutbildning är mer betydelsefull i lågkonjunktur.7 7Separata analyser visar att den försämrade arbetsmarknadssituationen för svagpresterande elever återfinns för såväl elever på studieförberedande som yrkesinriktade program. Resultat och likvärdighet i gymnasieskolan Bilaga 7 till LU2019 Not: Figuren visar andelen av en födelsekohort som är sysselsatta vid 20 –, för den tredje- delen av eleverna med de sämsta grundskolebetygen, tredjedelen med medelbetyg, samt tredjedelen med de bästa betygen. Personer betraktas som sysselsatta om de har en årsinkomst som överstiger in - komsten vid arbete till lägsta timlönen . Den lodräta linjen anger införandet av det mål- och kunskapsrelaterade betygssystemet på gymnasiet, medan den streckade linjen visar inför- andet av behörighetskrav till nationella program. Figur 8.19 visar andelen av en årskull som arbetar heltid, uppdelat på grundskolebetyg. Det är betydligt färre ungdomar som har ett stadigvarande arbete.8 Lägst sannolikhet att arbeta heltid har elever med starka grundskolebetyg, vilket troligen beror på att de studerar på högskolan. Utvecklingen av heltidssysselsättning för elever med låga betyg är snarlik den för elever med medelbetyg. I samband med reformerna på gymnasiet ökade andelen med heltidsanställning bland studiesvaga elever något, för att sedan falla tillbaka vid lågkon- junkturen . Sannolikheten att lågpresterande elever arbetar heltid förändras således inte påtagligt , även om andelen som saknar slutbetyg från gymnasiet ökat kraftigt i denna grupp. 8Andelen som är sysselsatta på heltid är högre för elever på yrkesinriktade program, omkring 40procent, än för elever på studieförberedande program, . Bilaga 7 till LU2019 Resultat och likvärdighet i gymnasieskolan Not: Figuren visar andelen av en födelsekohort som är heltidssysselsatta vid 20 –, för den tredjedelen av eleverna med de sämsta grundskolebetygen, tredjedelen med medelbetyg, samt tredje - delen med de bästa betygen. Personer betraktas som heltidssysselsatta om de har en årsinkomst som överstiger inkomsten vid arbete till lägsta månadslönen . Den lodräta linjen anger införandet av det mål- och kunskapsrelaterade betygssystemet på gymnasiet, medan den streckade linjen visar införandet av behörighetskrav till nationella program. Ett möjligt problem med att använda sysselsättning som mått på ungdomars etablering på arbetsmarknaden är att det också påverkas av skillnader i studiedeltagande. Tolkningen av skillnader i syssel- sättning mellan grupper är därför inte helt entydig. För att ge en mer komplett bild av ungdomars tidiga arbetsmarknadsinträde använder vidärför också uppgifter om arbetslöshet från Arbetsförmedlingen. För att mäta arbetslöshetsperioder med olika periodicitet och varaktighet beräknar vi hur stor del av tiden som personer har varit inskrivna som arbetssökande på Arbetsförmed- lingen. Figur 8.20 visar andel av tid i arbetslöshet för 20–22-åringar, uppdelat på grundskolebetyg. Betygen i kan förutsäga arbetslöshetsrisken med god precision, och lågpresterande elever tillbringar mer än dubbelt så i arbetslöshet som högpreste- Resultat och likvärdighet i gymnasieskolan Bilaga 7 till LU2019 Arbetslösheten var i allmänhet hög för de som var unga under 1990-talskrisen. Därefter sjönk ungdomsarbetslösheten kraf- tigt och stabiliserade sig på en betydligt lägre nivå. Den ökande andelen med oavslutade gymnasiestudier bland framför allt studie- svaga elever tycks inte ha gjort några tydliga avtryck heller i arbets- löshetsstatistiken. För lågpresterande elever som gick på gymnasiet efter reformerna finns dock en tendens till ökande arbets- löshetsrisker i samband med finanskrisen. Not: Figuren visar andel av tiden som 20–22-åringar har varit inskrivna som arbetssökande på , för den tredjedelen av eleverna med de sämsta grundskolebetygen, tredjedelen med medelbetyg, samt tredjedelen med de bästa betygen. Den lodräta linjen anger införandet av det mål - och kunskapsrelaterade betygssystemet på gymnasiet, medan den streckade linjen visar införandet av behörighetskrav till nationella program.