sou · H7B318 · 2019-05-03 00:00:00 — Utredningen har låtit SCB att utifrån statistiska data analysera vad deltagande i modersmålsundervisning betyder för behörighet till nationella gymnasieprogram. Den utförda analysen visar på ett sam- band mellan deltagande i modersmålsundervisning och behörighet till gymnasieskolans nationella program i bemärkelsen att de elever som deltar i modersmålsundervisning uppnår bättre studieresultat, även med hänsyn tagen till andra variabler som vi vet påverkar studieresultaten. Det går inte att fastställa att det är själva moders- målsundervisningen som leder till bättre utfall i och med denna analys. Även andra faktorer kan bidra, som t.ex. lärarnas pedagogiska skicklighet, familjernas och elevernas motivation, segregation och sammansättningseffekter, övrigt stöd mm. vilka samtliga kan relate- ras till studieresultat. går det inte att utesluta den positiva påverkan på elevernas studieresultat som deltagande i modersmåls- undervisning, i synnerhet för nyinvandrade elever (som också får studiehandledning på modersmålet) förefaller innebära. Gällande studiehandledningen har det, utredningen veterligen, aldrig gjorts försök i att systematiskt undersöka sambandet mellan studiehandledningen och elevernas studieresultat. En kom- plikation i sammanhanget, som vi måste ta hänsyn till när effekterna ska analyseras och bedömas, är att studiehandledning har kommit att beteckna vitt skilda verksamheter i skolor. Från översättning av textstycken till det som skulle kunna kallas för studiecoacher som också arbetar med elevernas studieteknik. I en rad lokala utvärder- ingar, en del tidigare forskning och under utredningens intervjuer framkommer dock kvalitativa uppgifter om att studiehandledningen är en av de viktigaste stödåtgärderna för nyanlända elever. Utredningens samlade bedömning är att studiehandledning på modersmålet är ett viktigt bidrag till elevernas lärande och i förläng- ningen till deras studieresultat. Men på grund av organisatoriska svå- righeter utnyttjas inte stödets kapacitet fullt ut. Sammanfattning av utredningens huvudsakliga förslag Mot bakgrund av det som framkommer i betänkandet lämnar utred- ningen en rad förslag, bedömningar och rekommendationer. Sam- mantaget syftar dessa till att utveckla modersmålsundervisningen och öka deltagandegraden i densamma, samt förstärka nyanlända elevers rätt till studiehandledning på modersmålet. Utredningen bedömer att dessa åtgärder i förlängningen kommer att leda till för- bättrade studieresultat. Ämnet modersmål ska regleras i timplanerna En av de faktorer som starkast påverkar elevernas vilja att delta i modersmålsundervisning, ämnets status och även likvärdigheten är att undervisningen anordnas utanför den garanterade undervisnings- tiden. En undervisning som läggs efter skoldagens slut innebär trötta elever och konkurrerande fritidsaktiviteter. De indirekta konsekven- serna är att ämnet upplevs ligga utanför skolans egentliga verksam- het och därmed uppfattas som mindre viktigt än övriga skolämnen. Att ämnet inte regleras i timplanerna innebär också att det blir upp till huvudmannens eller rektorns bedömning i vilken omfattning undervisningen ska erbjudas. Utredningen föreslår att den minsta garanterade undervisnings- tiden för ämnet modersmål ska regleras i timplanerna för grund- skolan, grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. Det ska inte vara möjligt att anordna undervisning i ämnet modersmål som språk- val i och specialskolan, som elevens val, inom ramen för skolans val, eller utanför den garanterade undervisningstiden. Förslaget fyller två syften: det ena är att ämnet organisatoriskt knyts närmare den övriga undervisningen genom att det behöver organiseras under skoldagen och det andra är att elevernas rätt till en viss undervisningstid garanteras nationellt. Som en konsekvens av förslaget upphävs huvudmannens begräns- ning i skyldigheten att erbjuda undervisningen i ämnet sammanlagt högst sju läsår under elevens skoltid om eleven ges undervisningen utanför den garanterade undervisningstiden. Huvudmannens skyldighet att anordna undervisning i ämnet modersmål ska inte vara begränsad till sju läsår Utredningen föreslår att begränsningen i huvudmannens skyldighet att erbjuda modersmålsundervisning sammanlagt högst sju läsår under elevens skoltid om eleven ges modersmålsundervisningen utanför den garanterade undervisningstiden i och motsvarande skol- former respektive som utökat program i gymnasieskolan eller gymna- siesärskolan under alla förhållanden ska upphävas. Genom förslaget blir huvudmannen skyldig att, om övriga förutsättningar är uppfyllda, erbjuda undervisningen i ämnet modersmål under hela elevens skoltid. Utredningen anser att denna regel där den tillämpas begränsar elevens möjligheter att få sammanhållen utbildning i ämnet moders- mål. Därmed riskerar regeln att få negativa konsekvenser för elever- nas lärande, flerspråkighet och studieresultat. Dessutom ställer regeln familjer, hos de huvudmän som tillämpar den, inför svår- begripliga överväganden om när eleverna ska börja och när de ska avsluta sitt deltagande i undervisningen. Antalet deltagande elever ska inte begränsa huvudmannens skyldighet att anordna undervisning i ämnet modersmål En förutsättning för att huvudmän ska vara skyldiga att anordna modersmålsundervisning är att minst fem elever som ska erbjudas modersmålsundervisning i språket önskar sådan undervisning och att det finns en lämplig lärare. Inget hindrar huvudmän att anordna undervisningen även om färre elever än så önskar undervisningen. Huvudmän tenderar dock att inte erbjuda elever modersmålsunder- visning om inte minst fem elever önskar sådan undervisning, för- utom i modersmålsundervisning i nationella minoritetsspråk, där regeln inte finns. Begränsningen om fem elevers deltagande innebär att elevers möjlighet att delta i modersmålsundervisning blir starkt beroende av faktorer som var eleven är bosatt, hur många elever och med vilka språk som modersmål som finns i huvudmannens organi- sation samt vilken motivation dessa andra elever har att delta i under- visningen. Eftersom regeln har en betydande inskränkande effekt på elevers möjlighet att delta i modersmålsundervisning föreslår utredningen att den ska tas bort. Bestämmelsen om att det ska finnas en lämplig lärare för att huvudmannen ska vara skyldig att anordna undervisningen i ämnet modersmål, ska vara kvar. Reglerad rätt till undervisning i ämnet modersmål för de elever som kommer utan vårdnadshavare För att en elev ska vara berättigad till modersmålsundervisning krävs bl.a. att språket är elevens dagliga umgängesspråk i hemmet. De asylsökande barn och ungdomar som kommer till utan vård- nadshavare, s.k. ensamkommande barn, placeras vanligtvis i ett familjehem eller i ett hem för vård eller boende (HVB) där det dag- liga umgängesspråket sällan är modersmålet. Det innebär i praktiken att dessa barn eller ungdomar inte uppfyller de formella kraven för att vara berättigade till modersmålsundervisning. Utredningen ställer sig bakom förslaget i betänkandet Fler ny- anlända elever ska uppnå behörighet till gymnasieskolan3 om att rätten till modersmålsundervisning för de elever som kommer utan vårdnadshavare bör regleras i skollagen. Elever ska kunna få undervisning i ämnet modersmål i mer än ett språk Modersmålsundervisning får enligt skolförordningen inte omfatta mer än ett språk för en elev.4 Denna begränsning i rätten till modersmålsundervisning tar inte hänsyn till den ökade mångfald som präglar dagens samhälle, där allt fler barn växer upp i familjer som har fler än ett modersmål. Begränsningen kan ha konsekvenser bl.a. för hur föräldrar förhåller sig till sina olika språk i samband med ansökan om att delta i moders- målsundervisning. Utredningen vänder sig mot att föräldrar ska behöva rangordna vilket modersmål som har störst ”värde” för sina barn och menar att skolförfattningarna inte ska begränsa elevers rätt att få undervisning i det eller de språk som eleven har som modersmål. Utredningen föreslår därför att undervisning i ämnet modersmål ska få omfatta mer än ett språk för en elev och att denna begränsning ska tas bort. Ämnet modersmål är ett frivilligt ämne Ämnet modersmål ska även fortsättningsvis vara ett frivilligt ämne i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. Har eleven ansökt och påbörjat studier i ämnet modersmål råder skol- plikt under det pågående läsåret på samma sätt som för övriga skol- ämnen. Eleverna kommer därför inte att ha möjlighet att avsluta undervisningen under pågående läsår. Förslag om att utveckla underlag för bedömning av grundläggande kunskaper i språket En förutsättning för att en elev ska vara berättigad till modersmåls- undervisning är bl.a. att eleven har grundläggande kunskaper i det aktuella språket.5 För att möjliggöra en rättvis och transparent bedömning av elevers språkkunskaper för tillträde till modersmålsundervisningen 4En romsk elev som kommer från utlandet får dock ges modersmålsundervisning i två språk, om det finns särskilda skäl. 5Elever berättigade till undervisningen i något av de fem nationella minoritetsspråken är undan- tagna detta krav. föreslår utredningen att bör ges i uppdrag att ta fram ett ramverk för hur bedömningen av en elevs grundläggande kunskaper i ett modersmål kan göras. Bedömning om modersmålsundervisning i teckenspråk Utredningen ställer sig bakom förslaget i betänkandet Samordning, ansvar och kommunikation – vägen till ökad kvalitet i utbildningen för elever med vissa funktionsnedsättningar6, som innebär att en elev som har behov av teckenspråk ska erbjudas undervisning i tecken- språk som modersmål eller språkval likvärdigt de nationella minori- tetsspråken. Rätten till modersmålsundervisning ska då för dessa elever i princip gälla på samma villkor som för modersmålsunder- visning i ett nationellt minoritetsspråk. Härigenom tillgängliggörs modersmålsundervisning i teckenspråk framför allt för de elever som är döva eller har en hörselnedsättning och som går integrerat i grund- skolan, grundsärskolan eller sameskolan och som med dagens regler- ing inte har rätt till modersmålsundervisning i teckenspråk. Förstärkt rätt till studiehandledning på modersmål för nyanlända elever Studiehandledning på modersmål har gynnsamma effekter för fram- för allt nyanlända elevers kunskapsutveckling. Utredningen anser dock att den förstärkta rätt till studiehandledning som gäller för nyanlända elever inte enbart ska gälla för elever som tas emot i högstadiet. Studiehandledningen möjliggör lärande och kunskaps- utveckling på elevernas egna villkor, oavsett i vilket skolstadium de befinner sig. Att tidigt grundlägga förmågan att ta till sig ordinarie undervisning bäddar för goda studieresultat och dessutom stärker elevens självförtroende och det som i forskningen har kallats för positiv elevidentitet. Utredningen föreslår därför att den förstärkta rätten till studie- handledning på modersmålet även ska gälla för en nyanländ elev som har tagits emot i årskurs 1–6. Förslaget innebär således att en nyan- länd elev som har tagits emot inom skolväsendet i , grundsärskolan, specialskolan eller sameskolan ska få studiehand- ledning på modersmålet om det inte är uppenbart obehövligt. Uppdrag om samordning och vidareutveckling av studiehandledning på modersmålet Utredningens slutsatser är att studiehandledning på modersmål som stödform håller på att vinna en bred acceptans i skolans vardag. Dock brottas den fortfarande med en rad praktiska utmaningar som ris- kerar att urholka dess intentioner och potential. Det är också uppen- bart att stödets omfattning och kvalitet varierar över landet. Turen eller slumpen att råka hamna i en skola som anordnar stödet med hög kvalitet ska inte få avgöra om en elev når upp till kunskaps- kraven. För att garantera en hållbar och långsiktig strategi för fortsatt utveckling av studiehandledning på modersmålet föreslår utred- ningen att bör ges i uppdrag att samordna och driva utvecklingen av studiehandledning på modersmålet. En sådan stra- tegi kan omfatta initieringen och samordningen av kompetens- utvecklingsinsatser, stöd till samlade utvärderingar, framtagande och fördjupade analyser av goda exempel samt stöd till huvudmän vid gemensamt anordnande av fjärrundervisning. Några särskilda behörighetskrav för att arbeta som studiehandledare på modersmål ska inte införas. Huvudmannen bör se till att den som arbetar som studiehandledare deltar i kontinuerliga kompetens- utvecklande insatser. Utredningen motiverar detta ställningstagande med att studiehandledning på modersmål är en tillfällig stödinsats som riktar sig främst till nyanlända elever. Vilka språk som det finns behov av studiehandledningen i samt i vilken omfattning behovet finns varierar och beror på faktorer som t.ex. migra- tionsströmmar och storleken på invandring, vilka kan vara svåra att förutse. råder svårigheter för huvudmän att erbjuda studie- handledning i den utsträckning som det finns behov av eftersom det i vissa kommuner råder en brist på såväl studiehandledare på moders- målet som modersmålslärare. Att vid angivna förhållanden belägga yrkeskåren med ett krav på särskild utbildning menar utredningen är svårmotiverat. Skolförfattningarnas reglering om under vilka förutsättningar fjärr- undervisning är tillåten ska inte ändras. Huvudmän bör verka för att i större utsträckning nyttja möjligheterna till fjärrundervisning för att tillgängliggöra såväl undervisning i ämnet modersmål som studie- handledning på modersmål. Utredningens rekommendationer om att stärka och utveckla lärarförsörjningen i ämnet modersmål Utredningen har inte uttryckligen givits i uppdrag att se över och läm- na förslag om lärarutbildningen och behörighetskraven för moders- målslärare. På grund härav, och på grund av att utredningen har haft såväl begränsad tid som begränsade resurser väljer utredningen att inte lägga några förslag i denna del. Utredningen lämnar däremot en rad rekommendationer, även sådana som härrör från tidigare utredningar, om hur lärarförsörjningen inom ämnet modersmål skulle kunna tryg- gas och utvecklas. En mer flexibel grundlärarexamen samt ändrade krav för behörighet att undervisa i ämnet modersmål Utredningen ställer sig bakom förslaget i betänkandet Med under- visningsskicklighet i centrum – ett ramverk för lärares och rektorers professionella utveckling7, om att: a)Det ska vara möjligt att läsa ämnet modersmål inom den nuva- rande grundlärarutbildningen med inriktning mot arbete i för- skoleklassen samt årskurs 1–3 respektive 4–6 b)En lärare ska, antingen inom ramen för den reguljära lärar- utbildningen, eller genom att komplettera sin behörighetsgivande utbildning, kunna bli behörig att undervisa i ämnet modersmål genom att fullgöra 30 högskolepoäng ämnesstudier i språkdidak- tik med inriktning mot undervisning i ämnet modersmål Utbildningar i fler språk måste tillförsäkras Utredningens rekommendation är att () ges i uppdrag att utreda hur universitet och högskolor skulle kunna erbjuda utbildningar i ämnet modersmål inom ramen för lärarutbildningen i fler språk. Kravet på språket som modersmål bör ändras Utredningens rekommendation är att kravet på att en person måste ha det aktuella språket som sitt modersmål för tillträde till lärar- utbildningen i ämnet modersmål samt för behörighet i ämnet bör tas bort. Även den med dokumenterat goda kunskaper i ett annat språk än dennes modersmål bör kunna antas till utbildningen respektive kunna meddelas behörighet att undervisa i ämnet modersmål i det aktuella språket. Lärare i ämnet modersmål bör anställas som adjungerade adjunkter En av utmaningarna med att anordna lärarutbildningar i ämnet modersmål hänger samman med svårigheter för universitet och hög- skolor att rekrytera lärare med doktorsexamen och forsknings- erfarenheter som kan undervisa. Utredningen bedömer att univer- sitet och högskolor bör vidta ansträngningar för att anställa erfarna legitimerade och behöriga lärare i ämnet modersmål som adjung- erande adjunkter. Forskarskola för lärare i ämnet modersmål bör inrättas Utredningens rekommendation är att genom Ut- bildningsvetenskapliga kommittén bör ges i uppdrag att inrätta en forskarskola för lärare i ämnet modersmål vid ett antal lärosäten. Syftet med en sådan satsning skulle vara att stärka forsknings- anknytningen i lärarutbildningen i ämnet modersmål och att utöka utbildningskapaciteten med bibehållen kvalitet. Behovet av en långsiktig, sammanhållen och hållbar kompetensförsörjningsstrategi för verksamma modersmålslärare Utredningen rekommenderar regeringen att överväga ge Statens skol- verk i uppdrag att i samråd med relevanta myndigheter, universitet och högskolor utreda hur en långsiktig, sammanhållen och hållbar kompetensförsörjningsstrategi som syftar till att öka andelen behö- riga bland de verksamma modersmålslärarna skulle kunna inrättas. Undantaget från kravet på legitimation och behörighet för lärare i ämnet modersmål bör ses över Utredningens rekommendation är att regeringen bör överväga att tidsbegränsa undantaget från kravet på legitimation och behörighet för lärare som undervisar i ämnet modersmål. Ett beslut om att avskaffa undantaget måste dock ske i samband med att sats- ningar görs för att höja modersmålslärarnas behörighetsgrad. 1.1Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (2010:800) att 3 kap. 12 i § ska ha följande lydelse. En nyanländ elev, som har En nyanländ elev, som har tagits emot inom skolväsendet i tagits emot inom skolväsendet i högstadiet i , grund- särskolan eller specialskolan och sameskolan eller specialskolan och vars kunskaper har bedömts enligt enligt 12 c §, ska få studiehand- 12 c §, ska få studiehandledning på ledning på modersmålet om det modersmålet om det inte är är uppenbart obehövligt. handledningen ska syfta till att ge till att ge eleven förutsättningar eleven förutsättningar att nå de att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås. Studiehandledningen får ges på elevens starkaste skolspråk, om det är ett annat än modersmålet. Denna lag träder i kraft . 1Senaste lydelse 2018:1303. 1.2Förslag till förordning om ändring i gymnasieförordningen (2010:2039) Härigenom föreskrivs i fråga om gymnasieförordningen (2010:2039) att 4 kap. 18 § ska upphöra att gälla. Denna förordning träder i kraft . 1.3Förslag till förordning om ändring i skolförordningen (2011:185) Härigenom föreskrivs i fråga om skolförordningen (2011:185) dels att 5 kap. 8, 9 och 11 §§ ska upphöra att gälla, dels att 5 kap. 10 och 12 §§, 9 kap. 6–7 §§, 11 kap. 5–6 §§ samt bilaga 1–4 till förordningen ska ha följande lydelse En huvudman är skyldig att anordna modersmålsundervisning i ett språk endast om 1.minst fem elever som ska erbjudas modersmålsundervisning ispråket önskar sådan undervis- ning, och 2.det finns en lämplig lärare. Första stycket 1 gäller inte Enligt 7 § språklagen (2009:600) är de nationella minoritetsspråken finska, jiddisch, meänkieli, chib och samiska. En huvudman är skyldig att anordna modersmålsundervisning i ett språk endast om det finns en lämplig lärare. 2Senaste lydelse: 2011:185. En elev som får modersmåls- undervisning får med den begräns- ning som anges i 11 § fortsätta att delta i undervisningen, även om språket skulle upphöra att vara dagligt umgängesspråk för eleven. En elev som får modersmåls- undervisning får fortsätta att delta i undervisningen, även om språket skulle upphöra att vara dagligt umgängesspråk för eleven. En elev får i stället för ett språk som erbjudits enligt 5 § välja något av följande språk som språkval: 1. det språk som eleven ska er- bjudas modersmålsundervisning i, 2. svenska eller svenska som 1. svenska eller svenska som att eleven i övrigt får undervis- att eleven i övrigt får undervis- ning i svenska eller svenska som ning i svenska eller svenska som 3. engelska, eller 2. engelska, eller 4. teckenspråk. 3. teckenspråk. Huvudmannen är inte skyldig att anordna undervisning i ett språk som erbjudits som språk- val enligt 5 § andra stycket eller 6 § om färre än fem elever väljer språket. Detta gäller dock inte om det språk som avses i 6 § 1 är ett nationellt minoritetsspråk. Huvudmannen är inte skyldig att anordna undervisning i ett språk som erbjudits som språk- val enligt 5 § andra stycket eller 6 § om färre än fem elever väljer språket. 3Senaste lydelse: 2011:185. 4Senaste lydelse: 2011:185. 5Senaste lydelse: 2011:185. Eleven får i stället för ett språk som avses i 4 § som språkval välja något av följande språk: 1. det språk som eleven ska er- bjudas modersmålsundervisning i, 2. svenska eller svenska som 1. svenska eller svenska som att eleven i övrigt får undervis- att eleven i övrigt får undervis- ning i svenska eller svenska som ning i svenska eller svenska som 3. engelska, eller 2. engelska, eller 4. teckenspråk. 3. teckenspråk. Huvudmannen är inte skyldig Huvudmannen är inte skyldig att anordna undervisning i ett att anordna undervisning i ett språk som erbjudits som språkval språk som erbjudits som språkval enligt 4 § andra stycket eller 5 § enligt 4 § andra stycket eller 5 § om färre än tre elever vid skol- om färre än tre elever vid skol- enheten väljer språket. enheten väljer språket. gäller dock inte om det språk som avses i 5 § 1 är ett nationellt mino- Denna förordning träder i kraft . 6Senaste lydelse: 2011:185. 7Senaste lydelse: 2011:185. Lydelse enligt SFS 2018:1512 När det gäller de naturorienterande ämnena är eleverna i mellansta- diet garanterade en minsta undervisningstid i respek- tive ämne. Resterande får fördelas fritt mellan de tre ämnena i mellanstadiet. I högstadiet är eleverna i de naturoriente- rande ämnena garanterade en minsta undervisningstid i respektive ämne. Resterande får fördelas fritt mellan de tre ämnena i högstadiet. När det gäller de samhällsorienterande ämnena är eleverna i mellanstadiet garanterade en minsta undervisningstid i respektive ämne. Resterande får fördelas fritt mellan de fyra ämnena i mellanstadiet. I högstadiet är eleverna i de samhälls- orienterande ämnena garanterade en minsta undervisningstid i respektive ämne. Resterande får fördelas fritt mellan de fyra ämnena i högstadiet. Vid skolans val får antalet timmar i timplanen per stadium för ett ämne eller en ämnesgrupp minskas med högst . Antalet timmar för svenska eller svenska som andraspråk, engelska och matematik får dock inte minskas. När det gäller de naturorienterande ämnena är eleverna i mellan- stadiet garanterade en minsta undervisningstid i respektive ämne. Resterande får fördelas fritt mellan de tre ämnena i mellanstadiet. I högstadiet är eleverna i de natur- orienterande ämnena garanterade en minsta undervisningstid i respektive ämne. Resterande får fördelas fritt mellan de tre ämnena i högstadiet. När det gäller de samhällsorienterande ämnena är eleverna i mel- lanstadiet garanterade en minsta undervisningstid i respektive ämne. Resterande får fördelas fritt mellan de fyra ämnena i mellanstadiet. I högstadiet är eleverna i de samhälls- orienterande ämnena garanterade en minsta undervisningstid i respektive ämne. Resterande får fördelas fritt mellan de fyra ämnena i högstadiet. Vid skolans val får antalet timmar i timplanen per stadium för ett ämne eller en ämnesgrupp minskas med högst . Antalet timmar för svenska eller svenska som andraspråk, engelska och matematik får dock inte minskas. För ämnet modersmål gäller en minsta garanterad undervisningstid för de elever som ska erbjudas undervisning i ämnet. Dessa ska fördelas jämnt över låg-, mellan-, och högstadiet. Lydelse enligt SFS 2018:1512 Bestämmelser om anpassad studiegång finns i 3 kap. 12 § skollagen (2010:800). Anpassad studiegång kan innebära avvikelser från timplanerna. Bestämmelser om anpassad studiegång finns i 3 kap. 12 § skollagen (2010:800). Anpassad studiegång kan innebära avvikelser från timplanerna. För ämnet modersmål gäller en minsta garanterad undervisningstid för de elever som ska erbjudas undervisning i ämnet.