sou · H7B359d6 · 2019-12-12 00:00:00 — Det var 21 067 personer som fick återkrav , fördelat på ungefär lika många kvinnor som män. har det varit vanligare att kvinnor får återkrav. 22Från rapporten av återkrav mot ersättningstagare (2015:21). IAF:s omfattningsstudier inom arbetslöshetsförsäkringen, IAF Tabell 5.2: Återbetalningsgrad per beloppskategori. Återkrav tar att betala tillbaka. Av återkrav gjorda betalades tillbaka helt. De beloppskategorier som mest sällan återbetalats helt är belopp och belopp . avskrevs eller eftergavs eller ansågs vara mottaget i god tro . Eftersom IAF saknar uppgifter om varför ersättning återkrävs av kassorna har IAF bett arbetslöshetskassorna att enligt den orsaksindelning som används i den här rapporten uppskatta varför utbetalningarna blivit fel. Uppskattningen har skett på varje enskild arbetslöshetskassa. Dessa uppskattningar används sedan för att dela in kassornas återkrav per orsak. De orsaker som arbetslöshetskassorna tagit ställning till är: •Den ersättningssökande har lämnat en felaktig uppgift vid ansökan (kassakort), som sedan upptäckts. •Den ersättningssökande har inte anmält ändrade förhållanden, men dessa har sedan kommit till arbetslöshetskassans kännedom. •Arbetslöshetskassan har fattat ett felaktigt beslut, som sedan upptäckts/inte god tro. •Arbetslöshetskassan har betalat ut ett felaktigt belopp, trots korrekt beslut (felregistrering i ÄGA). •Andra skäl till återkrav. Merparten av återkraven beror på att den ersättningssökande lämnat felaktiga uppgifter som sedan upptäckts. Denna orsak står för av återkrav. Att den ersättningssökande inte rapporterat förändrade förhållanden står för . Bland de andra skälen till de återkrav som IAF:s omfattningsstudier inom arbetslöshetsförsäkringen, IAF arbetslöshetskassorna nämnt finns bland annat retroaktiv ersättning från , omprövningar eller att den ersättningssökande fått anställning. IAF:s omfattningsstudier inom arbetslöshetsförsäkringen, IAF 6Felaktiga utbetalningar från arbetslöshetsförsäkringen 6.1 Totalsiffran och dess osäkerhet Nedan följer en sammanställning av de beräknade felaktiga utbetalningarna enligt de delstudier som IAF har genomfört. Något belopp har inte beräknats för kontrollen av aktivitetsrapporter, eftersom det är okänt hur dessa fall skulle hanteras om de upptäcktes. I kontrollen av avslagsärenden har inga felaktiga beslut hittats. De felaktiga utbetalningarna till följd av felaktig bedömning i dessa fall bedöms därför vara försumbara. I vissa fall överlappar de nedan redovisade beloppen. Framförallt kan fall med ersättning vid sidan om studier eller företagande ha upptäckts av arbetslöshetskassan och föranlett ett återkrav. De felaktiga utbetalningarna har beräknats genom formeln: ∑|���� �� �� | ∑ �������� ���ä������� �ö� ���������������� De beräknade beloppen är i absoluta tal. De är därmed inte nettoberäkningar, som kvittar felaktiga utbetalningar av för lite ersättning mot felaktiga utbetalningar av för mycket ersättning. Andelen fel relativt utbetald ersättning för rampopulationen sätts sedan i relation till utbetald ersättning för kassakortsveckor . Samtliga beräkningar är här avrundade till närmaste miljontal. Felaktigt utbetald ersättning på grund av att Arbetsförmedlingen inte alltid skickar underrättelser trots att de borde och med antagande om handlingskorrigerande effekt beräknas för rampopulationen motsvara . Utifrån beräknat intervall motsvarar detta: |30 000 000 ����� 123 000 000 | 6 368 000 000 IAF:s omfattningsstudier inom arbetslöshetsförsäkringen, IAF Detta uppräknat till utbetalade ersättning motsvarar med beräknade konfidensintervall . Beloppet består i sin helhet av för mycket utbetald ersättning. Görs beräkningen istället utan ett antagande om handlingskorrigerande effekt, ges en punktskattning på och ett konfidensintervall motsvarande: |451 000 000 ����� 744 000 000 | 6 368 000 000 Detta uppräknat till utbetalade ersättning motsvarar och med beräknade konfidensintervall . Detta belopp består också i sin helhet av för mycket utbetald ersättning. Det är viktigt att notera att detta belopp motsvarar den maximala omfattningen av felaktiga utbetalningar när Arbetsförmedlingen inte skickar underrättelser trots att de borde. Felaktigt utbetald ersättning på grund av felaktiga beslut hos arbetslöshetskassorna beräknas för rampopulationen till med följande konfidensintervall: |20 000 000 ����� 81 000 000 | 6 368 000 000 Detta uppräknat till utbetalade ersättning motsvarar med ett konfidensintervall motsvarande . Beloppet består till två tredjedelar av för mycket utbetald ersättning och resterande del av för lite utbetald ersättning. Vad gäller studier med ersättning, beräknas de felaktiga utbetalningarna uppgå till . Beloppet är beräknat på hela populationen som fått ersättning och omges inte av något konfidensintervall. |60 000 000 | 24 368 000 000 IAF:s omfattningsstudier inom arbetslöshetsförsäkringen, IAF Beloppet är beräknat under antagande att ersättningstagare vid upptäckt av arbetslöshetskassan skulle uteslutas. Kriterierna som valts till samkörningen innebär att beloppet sannolikt är en underskattning. För företagare som inte lagt sina verksamheter vilande motsvarar de felaktiga utbetalningarna . |30 000 000 | 24 368 000 000 Detta uppräknat till utbetalade ersättning motsvarar . Beloppet är beräknat på hela populationen som fått ersättning och omges inte av något konfidensintervall. Kriterierna som valts till denna samkörning innebär att detta belopp sannolikt också är en underskattning. Arbetslöshetskassorna upptäcker löpande en mängd felaktiga utbetalningar. motsvarade de upptäcka och återkrävda felaktiga utbetalningarna . |119 000 000 | 12 156 000 000 Detta belopp motsvarar arbetslöshetskassornas registrerade återkrav och omges därför inte av något konfidensintervall. 6.2 Typ av fel 6.2.1 Felaktiga uppgifter vid ansökan Enligt de uppskattningar som arbetslöshetskassorna har gjort, görs återkrav motsvarande enligt denna orsaksgrund. Företagare som inte lagt sina företag vilande alternativt inte uppgett att de bedriver näringsverksamhet motsvarar . Hälften av de som studerat utan ett godkännande från sin arbetslöshetskassa utgörs enligt uppskattning till hälften av felaktiga uppgifter vid ansökan. IAF:s omfattningsstudier inom arbetslöshetsförsäkringen, IAF 6.2.2 Ej anmält ändrade förhållanden Arbetslöshetskassorna har bedömt att denna orsaksgrund leder till återkrav motsvarande . Hälften av de som studerat utan ett godkännande från sin arbetslöshetskassa utgörs enligt uppskattning till hälften ändrade förhållanden som inte anmälts. 6.2.3 Ej tillräckliga uppgifter vid beslutstillfället Inga fel av denna orsaksgrund har upptäckts. 6.2.4 Tillräckliga och korrekta uppgifter, fel beslut Samtliga felaktiga beslut som upptäckts i ärendegranskningarna av Arbetsförmedlingen och arbetslöshetskassorna har skett trots tillräckliga och korrekta uppgifter. Detta innebär i huvudscenariot att betalats ut felaktigt på grund av underrättelser som inte skickats. I det alternativa scenariot där ingen handlingskorrigering antagits beräknas de felaktiga utbetalningarna istället uppgå till . Vidare har mellan 38 och 154 miljoner betalats ut felaktigt på grund av felaktig handläggning av arbetslöshetskassorna. 6.2.5 Utbetalning fel, trots rätt beslut Detta förekommer enbart som orsak till återkrav motsvarande uppskattningsvis . 6.2.6 Ändrade förhållanden ej omhändertagna Arbetslöshetskassorna upptäckte och återkrävde motsvarande för denna orsaksgrund. 6.2.7 Misstänkt avsiktliga fel I de registersamkörningar som IAF har genomfört vad gäller studier eller företagande vid sidan om ersättning, är det rimligt att anta att det förekommer avsiktliga fel. Enligt uppskattning är hälften av de felaktiga utbetalningarna på grund av studier vid sidan om ersättning avsiktliga fel. I de övriga fallen kan det röra sig om personer som senare påbörjar studier och oavsiktligt inte rapporterar detta till sin arbetslöshetskassa. Att företag inte lagts vilande eller uppgetts alls vid ansökan om ersättning bedöms vara avsiktliga fel, eftersom stödet vid ansökan är tydligt vad gäller företagande. När det gäller återkrav finns ingen uppskattning om hur stor del som orsakats av avsiktliga fel. IAF:s omfattningsstudier inom arbetslöshetsförsäkringen, IAF En vanlig orsak till återkrav är dock att ersättningstagare inte fyllt i kassakortet rätt när de arbetar deltid. Detta ses som ett oavsiktligt fel. Det har inte varit möjligt att beräkna felaktiga utbetalningar i de fall där ersättningstagare rapporterar arbeten som inte sökts i sina aktivitetsrapporter. Detta förfarande bör dock till sin helhet betraktas som avsiktliga fel. Det är dock värt att notera att det kan finnas en hel del osäkerhet i de uppgifter arbetsgivarna uppgett. 6.2.8 Uppskattning av totalsiffran Mot bakgrund av de uppgifter som räknats fram i respektive delstudie blir IAF:s uppskattning att den totala summan av felaktiga utbetalningar uppgår till . Detta om beräkningen görs under antagande om en handlingskorrigerande effekt från sanktionerna i arbetslöshetsförsäkringen. I procent motsvarar detta av den ersättning som betalats ut. Med antagandet att det inte finns någon handlingskorrigerande effekt blir den totala summan 1 063 till , vilket motsvarar av den ersättning som betalats ut. Utöver detta tillkommer felaktiga utbetalningar bland annat på grund av vita och svarta inkomster vid sidan om ersättning, vilket inte har studerats av IAF. De felaktiga utbetalningarna som följd av att ersättningstagare uppger arbeten som inte sökts i aktivitetsrapporterna har inte heller beräknats. Tabell 6.1: Felaktiga utbetalningar från arbetslöshetsförsäkringen – inkl. handlingskorrigering. Procentsatser avrundade till en decimal. Nedre gräns för konf. Övre gräns för konf. Tabell 6.2: Felaktiga utbetalningar från arbetslöshetsförsäkringen – exkl. handlingskorrigering. Procentsatser avrundade till en decimal. Nedre gräns för konf. Övre gräns för konf. IAF:s omfattningsstudier inom arbetslöshetsförsäkringen, IAF Tabell 6.3: Typ av fel – belopp avrundade till närmaste miljontal och procentsatser avrundade till en decimal. Belopp med konfidensintervall inom parentes. Felaktiga uppgifter vid ansökan Ej anmält ändrade förhållanden Fel orsakade av sökande Ej tillräckliga uppgifter för att fatta Tillräckliga och korrekta uppgifter, fel (95–och 0,8 - ) (899–och 7,4 - 13 %) Utbetalning fel, trots rätt beslut (och 0,9 - ) (och 7,5 - 13 %) 261 - och 2,2 - 1 063 - och 8,7 - Tabell 6.4: Fel orsakade av den sökande. Procentsatser avrundade till en decimal. Felaktiga utbetalningar orsakade av IAF:s omfattningsstudier inom arbetslöshetsförsäkringen, IAF 7 Käll- och litteraturförteckning Kungörelsen (1974:152) om beslutad ny regeringsform. Lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring. Förordningen (1997:835) om arbetslöshetsförsäkring. Lagen (197:239) om arbetslöshetskassor. Förordningen (1997:836) om arbetslöshetskassor. Förordningen (2000:628) om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. IAFFS 2016:3, Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringens föreskrifter om arbetslöshetsförsäkring. IAF 2018:10, Hur många underrättelser låter arbetsförmedlarna bli att lämna? IAF 2017:1, Risk för dubbel ersättning vid byte av arbetslöshetskassa. IAF 2015:21, Arbetslöshetskassornas hantering av återkrav mot ersättningstagare. a-kassor, Stickprovsundersökning vecka 38, 2017. IAF:s omfattningsstudier inom arbetslöshetsförsäkringen, IAF 8.1.1 Redigering av data – granskningen av Arbetsförmedlingen Granskningen av Arbetsförmedlingens hantering av ärenden har visat att det är vanligt att underrättelser inte skickas när den ersättningssökande inte aktivt sökt lämpligt arbete. För att beräkna omfattningen av felaktiga utbetalningar som följd av detta har två beräkningsscenarion använts. Det ena i syfte att bättre spegla verkliga förhållanden så som de ser ut enligt tidigare IAF-rapporter, det andra för att beräkna den maximala omfattningen av felaktiga utbetalningar. I det ena fallet beräknas de felaktiga utbetalningarna utifrån det insamlade materialet så som det ser ut. Detta görs utifrån följande antaganden: •Antagande 1: Ingen handlingskorrigering. Det vill säga att sannolikheten att få en sanktion inom kategorin ”inte sökt lämpligt arbete” minskar inte, givet att man fått en sanktion tidigare. •Antagande 2: Sannolikheten att missköta sig inom kategorin ”inte sökt lämpligt arbete” är oberoende av att till exempel inte lämna in en aktivitetsrapport . I praktiken innebär detta att om granskningen visat att en person skulle fått tre underrättelser för att inte aktivt ha sökt lämpligt arbete kommer detta generera en varning, en dags avstängning och fem dagars avstängning. I det andra beräkningsscenariot har det insamlade materialet redigerats för att spegla verkliga förhållanden vad gäller sanktionssystemets handlingskorrigerande effekt. Antagande 1: Handlingskorrigering. Det vill säga att sannolikheten att få en sanktion på grund av att inte sökt lämpligt arbete minskar om man fått en sanktion inom kategorin. Hur personerna kommer redigeras kommer ske genom ett randomiserat urval baserat på tidigare kunskap, där av de som fick varning gick vidare och fick en dags avstängning. Av personer som fick en dags avstängning gick vidare och fick fem dagars avstängning och av de som fick fem dagars avstängning så gick vidare och fick tio dagars avstängning. av de som fick tio dagars avstängning gick sedan vidare till att bli avstängda helt. Antagande 2: Sannolikheten att missköta sig inom kategorin ”lämpligt arbete” är oberoende av att till exempel inte lämna in en aktivitetsrapport . Det vill säga att sannolikheten inte söka lämpliga arbeten är densamma oavsett om individen fått en sanktion inom en annan orsak. IAF:s omfattningsstudier inom arbetslöshetsförsäkringen, IAF I praktiken innebär detta att om granskningen visat att en person skulle fått tre underrättelser för att inte aktivt ha sökt lämpligt arbete kommer detta generera en varning, men vidare avstängning bedöms enligt sannolikheterna i antagandet om handlingskorrigering ovan. Enligt granskningen skulle personen ha fått fyra underrättelser för att inte aktivt ha sökt lämpliga arbeten. I detta exempel har personen inte heller några sanktioner på riktigt. Detta har hanterats enligt följande: Tabell 8.1: Fallbeskrivning, värderedigering – Inga tidigare sanktioner. Inte sökt lämpligt arb. Inte sökt lämpligt arb. Inte sökt lämpligt arb. Inte sökt lämpligt arb. Inte sökt lämpligt arb. Inte sökt lämpligt arb. Inte sökt lämpligt arb. Inte sökt lämpligt arb. IAF antar att om handläggaren hade skickat den första underrättelsen enligt regelverket, skulle personen fått en varning. De övriga tre uteblivna underrättelserna skulle därefter bedömas enligt de sannolikheter en person har att gå vidare i sanktionstrappan, enligt vad IAF sett i tidigare granskningar av sanktionssystemet. Enligt granskningen borde det skickats flera underrättelser för att personen inte aktivt sökt lämpligt arbete. Dessutom fanns redan en faktisk sanktion. Detta hanteras enligt vad som framgår av tabell 8.2. IAF:s omfattningsstudier inom arbetslöshetsförsäkringen, IAF Tabell 8.2: Fallbeskrivning, värderedigering – sanktion. Inte sökt lämpligt arb. Inte sökt lämpligt arb. Inte sökt lämpligt arb. Inte sökt lämpligt arb. Inte sökt lämpligt arb. Inte sökt lämpligt arb. Inte sökt lämpligt arb. Inte sökt lämpligt arb. Personen behåller den faktiska sanktionen. En dags avstängning ges därefter med 100 procents sannolikhet, eftersom den befintliga sanktionen inte verkar ha gett någon effekt. De övriga uteblivna underrättelserna hanteras enligt sannolikheterna för varje trappsteg. Personen har till exempel uteblivna underrättelser och faktiska sanktioner för att inte aktivt ha sökt lämpliga arbeten. Detta hanteras enligt vad som framgår av tabell 8.3. Tabell 8.3: Fallbeskrivning, värderedigering – Flera tidigare sanktioner. Inte sökt lämpligt arb. Inte sökt lämpligt arb. Inte sökt lämpligt arb. Inte sökt lämpligt arb. Inte sökt lämpligt arb. Inte sökt lämpligt arb. Inte sökt lämpligt arb. Inte sökt lämpligt arb. IAF:s omfattningsstudier inom arbetslöshetsförsäkringen, IAF I likhet med typfall 2 flyttas de befintliga sanktionerna och den första efterkommande uteblivna underrättelser ges. Därefter gäller de observerade sannolikheterna för sanktionstrappan. 8.1.2 Redigering av sanktionsordning I det redigerade datamaterialet finns fyra typer av sanktioner. (1) Sanktioner de redan fått (faktiska sanktioner), (2) inte sökt lämpliga arbeten, (3) missat möten samt (4) övriga orsaker. Händelsedatumet för ovan förseelser har matchats mot en kassakortsvecka. Om händelsen inträffade till exempel har detta kopplats till kassakortsvecka 201701. Om personen inte sökt ersättning den veckan har detta hanterats genom att koppla förseelsen till en kassakortsvecka som infaller från händelsedatumets kassakortsvecka. Detta enligt tredje stycket § 45 i lagen om arbetslöshetsförsäkringen. Dessa sanktioner har sedan sorterats enligt händelsedatumets kassakortsvecka. Tabell 4 illustrerar ett fall där personen fått två faktiska sanktioner IAF granskat. Det har också framkommit att personen borde ha haft två till, eftersom den inte aktivt sökt lämpliga arbeten och missat ett möte på Arbetsförmedlingen. Detta leder till att individen har fått felaktigt utbetalt belopp, eftersom det skulle ha utgått avstängning för . Tabell 8.4: Fallbeskrivning, värderedigering. Ändring av sanktionsordning. Inte sökt lämpligt arb. Ja, 1 dags avstängning Inte sökt lämpligt arb. Ja, 1 dags avstängning IAF:s omfattningsstudier inom arbetslöshetsförsäkringen, IAF För att beräkna de felaktiga utbetalningarna har en medelveckopeng beräknats för varje individ genom antalet utbetalda dagar dividerat med utbetalat belopp för hela kassakortsveckan. Tabell 5 illustrerar detta. Tabell 8.5: Beräkning av felaktiga utbetalningar. 2:2 (Ej sökt lämpligt Ja, 1 dags Ja, 1 dags avstängning Det totala beräknade beloppet blir 14 560, men detta belopp måste korrigeras, eftersom personen fått en dags avsägning sedan innan. Den korrekta sanktionen med en dags avstängning måste därför räknas av och det totala korrigerade felaktiga beloppet blir då 14 560 – 910 = 13 650. IAF:s omfattningsstudier inom arbetslöshetsförsäkringen, IAF TELEFON: 0150 - 48 70 00 Felaktiga utbetalningar av bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd Felaktiga utbetalningar av bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd avrapportering till delegationen för korrekta utbetalningar (Fi 2016:07) Dnr/Ref. Kortfattad beskrivning av bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd..... Huvudsakliga risker för felutbetalningar.......................................... Upplägg, metod och avgränsningar .......................................... Upplägg och metod för delstudien kontroll .................. Studiens styrkor och begränsning .................................................. Tillämpning av definitionen och orsaksindelningen ........................... Felaktiga utbetalningar av bostadstillägg och Totalsiffran och dess osäkerhet .................................................... Typ av fel .................................................................................. Misstänkt avsiktliga fel ................................................................ Uppgifter som används felaktigt ................................................... Ursprunget på uppgifter som används felaktigt............................... Diskussion och sammanfattande bedömning .......................... Bilaga 1 Delstudie – Taxeringskontroll ................................... Bilaga 2 Delstudie – förstärkt handläggning av ansökan om bostadstillägg/äldreförsörjningsstöd ..................................... Bilaga 3 Brev som skickats ut i den slumpmässiga kontrollen 36 Bilaga 4 Detaljerade riskområden........................................... Felaktiga utbetalningar av bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd avrapportering till delegationen för korrekta utbetalningar (Fi 2016:07) Dnr/Ref. 2 (42) Delegationen för korrekta utbetalningar från välfärdssystemen har i uppdrag att genomföra omfattningsstudier avseende felaktiga utbetalningar. Som en del i arbetet har gjort uppskattningar av omfattningen av felaktiga utbetalningar av bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd. Enligt uppskattningen var de felaktiga utbetalningarna 2017. Det motsvarade av det totalt utbetalade beloppet. Utbetalningarna till pensionärerna har varit både för höga och för låga, i förhållande till det belopp pensionären har rätt till enligt lag. Ungefär 7 av 10 pensionärer uppskattas ha fått fel belopp utbetalt. Den vanligaste orsaken till fel var att förändringar i pensionärens ekonomi och bostadsförhållanden som påverkar bostadstillägget inte anmälts till myndigheten. De typer av uppgifter som orsakat störst totala felutbetalningar var felaktiga inkomst- och förmögenhetsuppgifter. Uppskattningarna utgår huvudsakligen från en kontroll av ungefär 1 500 slumpmässigt utvalda ärenden med utbetalningar av bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd. Metoden mäter inte fel som är svåra att kontrollera i handläggning, t.ex. så kallade svarta inkomster eller fel i folkbokföringsuppgifter. Felaktiga utbetalningar av bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd avrapportering till delegationen för korrekta utbetalningar (Fi 2016:07) Dnr/Ref. 3 (42) Delegationen för korrekta utbetalningar från välfärdssystemen (Delegationen) ska utgöra ett samlande organ som bland annat ska ta fram faktaunderlag till regeringen. Inom ramen för detta arbete genomför delegationen omfattningsstudier avseende felaktiga utbetalningar från de aktuella systemen inom områden där det finns väsentlig risk för sådana utbetalningar och där studier av detta slag saknas. Delegationen ska också redovisa orsakerna till de felaktiga utbetalningarna. Som ett led i arbetet att genomföra omfattningsstudier har delegationen bedömt att förmånen bostadstillägg, som administreras av , medför väsentlig risk för felaktiga utbetalningar. Föreliggande rapport är myndighetens samlade avrapportering av de studier som gjorts för att uppskatta felaktiga utbetalningar av bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd. Redovisningen av felen och rapportens disposition följer en struktur som tagits fram inom delegationen. Uppdraget genomförs i huvudsak genom delstudien kontroll som mäter omfattningen av de felaktiga utbetalningarna bland de som uppbär ersättning. Delstudien kompletteras av en studie som syftar till att uppskatta felen som kan upptäckas genom en jämförelse av den inkomst som pensionären uppger och den inkomst som fastställs av samt en studie som syftar till att mäta felen i den initiala handläggningen och ge ökad kunskap om orsakerna till felen. De två senare studierna beskrivs närmare i bilaga 1 och bilaga 2. 2.2Kortfattad beskrivning av bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd Bostadstillägg (BT) är ett skattefritt inkomstprövat tillägg till vissa andra förmåner. Storleken på tillägget påverkas av bostadskostnad och inkomster (inklusive förmögenhet). Bostadstillägget kan betalas ut till personer som är bosatta i och har hel allmän pension, aktivitetsersättning, sjukersättning, änkepension eller särskild efterlevandepension. Bostadstillägg kan även betalas ut till den som bor i och har motsvarande förmåner från en annan stat som ingår i det Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). Särskilt bostadstillägg (SBT) kan betalas ut till personer som får bostadstillägg och som har en så låg disponibel inkomst i förhållande till bostadskostnaden att de hamnar under skälig levnadsnivå. Äldreförsörjningsstöd (ÄFS) är avsett för personer som har fyllt och som inte får sina grundläggande försörjningsbehov tillgodosedda genom andra förmåner inom det allmänna pensionssystemet. Stödet garanterar en skälig levnadsnivå för dessa personer.