sou · H7B349 · 2019-11-26 00:00:00 — Några exempel är sabotagen och mordbranden i och sprängattentaten i –. I sammanhanget kan även bränderna vid asyl- och transitboenden –2016 nämnas. De som var aktiva inom de våldsbejakande svenska islamistiska extremistiska miljöerna och var inriktade på att ge finansiellt och logistiskt stöd till internationella nätverk och stridande grupperingar utomlands med en inspirerad agenda. Länge var den svenska islamistiska extremistiska miljöns fokus ett försvar av islam mot upplevda angrepp utanför . ses även svenska intressen som legitima mål. Den islamistiskt extremistiska miljön har också växt från att omfatta några hundratal individer till att nu omfatta ett par tusen personer. Flera personer har i svenska dom- stolar dömts för terroristbrottslighet som på olika sätt haft anknyt- ning till islamistisk extremism (se avsnitt 4.8). Flera hundra personer har också rest från till konfliktområden utom- lands för att delta i terrorismrelaterad träning och strid. Våldsbejakande extremism och terrorism Att ett brott begås med ett s.k. hatbrottsmotiv innebär inte att det direkt kan hänföras till någon av de ovan beskrivna extremistmiljöerna, t.ex. vit-makt miljön. Däremot kan en redovisning av förekomsten av hatbrott vara relevant i detta sammanhang, eftersom sådan brottslig- het kan hänföras till politiska och ideologiska sammanhang. uppskattades enligt uppgifter från (Brå)2 att 7 092 polisanmälningar innehöll ett hatbrottsmotiv. Det var en ökning i förhållande till 2016 och med 29 pro- cent i förhållande till 2013. Av anmälningarna med ett identifierat hat- brottsmotiv 2018 bedömdes: (4 865 anmälningar) ha främlingsfientliga/rasistiska motiv, (756 anmälningar) ha sexuell läggning som motiv, (562 anmälningar) ha islamofobiska motiv, (292 anmälningar) ha kristofobiska motiv, (knappt 260 anmälningar) ha andra antireligiösa motiv, (278 anmälningar) ha antisemitiska motiv, och (79 anmälningar) ha transfobiska motiv. För polisanmälningar med identifierade hatbrottsmotiv för- delade sig brottskategorierna för huvudbrottet enligt följande: •olaga hot/ofredande () •skadegörelse/klotter () •hets mot folkgrupp () •olaga diskriminering () •övriga brott (). 2Brås rapport 2019:13 Hatbrott 2018 Statistik över polisanmälningar med identifierade hatbrotts- motiv. Våldsbejakande extremism och terrorism utförs många terroristattentat i världen. Antalet dödsoffer i terroristattacker uppgick enligt vissa beräkningar till cirka 19 000 personer. Det är en väsentlig ökning då antalet dödsoffer understeg 5 000 personer men en minskning då antalet dödsoffer uppgick till över 35 000 personer. Den värst drabbade regionen är och och de länder som haft flest dödsoffer var i tur och ordning , , , och . De terroristorganisationer som genomförde flest attacker och som också ansvarade för flest dödsoffer var Daesh, Talibanerna, Al-Shabaab och Boko Haram. Även ekonomin för länder drabbas. Kostnaderna för terrorismen beräknat utifrån skador på person och egendom uppgick till . Skadorna i och motsvarade cirka tiondel av respektive lands bruttonationalprodukt (BNP). Terrorismen har en lång historia. Den innefattar judiska seloters upp- rop mot år , assassinernas attacker mot fiendeläger i , liksom den våg av terrorism som svepte över . Under de mer närlig- gande decennierna har de genomfört självmords- attacker mot både och befolkning, medan kon- flikten mellan och varit en drivkraft för terrorism i . I var under framför allt den organiserade politiska, nationalistiska och separatistiska terroris- men framträdande med organisationer som exempelvis Röda armé- fraktionen (RAF), , () och Euskadi ta (). uppträdde en ny form av terrorism. Om terrorist- attackerna hade relativt tydliga se- 3Texten i avsnittet bygger på uppgifter i rapporten (GTI) 2018, (). Våldsbejakande extremism och terrorism paratistiska, politiska och nationella motiv hade den ”nya” terroris- men med det islamistiska i spetsen mer omfattande mål. Det genomfördes många allvarliga attacker som re- sulterade i ett högt antal dödsoffer eller skadade. Exempel på sådana storskaliga attentat är attacken mot i 1993 och bombningarna av de amerikanska ambassaderna i och 1998. En omvälvande attack ge- nomfördes i då fyra passagerarflygplan kapades. Två av flygplanen flögs in i World Trade Centers tvilling- torn i , det tredje flögs in i Pentagon och det fjärde havererade på ett fält i . Nära 3 000 personer dog. Vid sidan om den attacken kan nämnas terrorist- dådet i och attacken som ägde rum i kollek- tivtrafik 2005. Mot bakgrund bl.a. av en ökad politisk destabilisering i flera länder i och steg antalet dödsoffer i terro- ristattacker markant . Olika terroristorganisationer uppträdde också som aktörer i väpnande konflikter i bl.a. och och förekomsten av s.k. utländska terroriststridande i dessa kon- flikter blev framträdande. Det värsta året sett till antalet dödsoffer var 2014 då 35 000 personer dog i terroristattacker runt om i världen.4 De värst drabbade länderna var , , och . Flera terroristattentat genomfördes också i och . Vissa av attackerna var välplanerade och innefattade användande av tunga vapen och sprängmedel medan andra genomför- des med enklare medel av personer som ofta agerade på egen hand. Som exempel på mer avancerade attentat kan nämnas attackerna i mot en tidningsredaktion och mot bl.a. en rockkonsert. Som exempel på attacker av ensamagerande kan nämnas lastbilsattack- erna i och . I inträffande flera terroristdåd . Även i och har det genom- förts terroristattacker liksom på flera platser i , bl.a. i , och . De terroristattacker som genomförts har varit motiverats utifrån olika utgångspunkter. genom- förde en person med högerextrem ideologi en terroristattack i och på Utøya i med ett betydande antal döda och skadade. Likaså har högerextremister utgjort ett av de största terroristhoten i . Exempel på detta är bombattentatet 1995 mot 4Global Terrorism Index (GTI) 2016, (). Våldsbejakande extremism och terrorism en federal byggnad i , en attack 2012 mot ett sikhiskt tem- pel i samt en attack mot en synagoga i . I sammanhanget kan också nämnas mordet på brittiska politikern i , fordonsattacken i Charlottesville i samt angreppet mot två moskéer i på . Enligt en sammanställning av Europol5 utfördes och/eller planera- des men avbröts 129 terroristattacker inom EU 2018. Av dessa stod separatistiska aktörer för merparten (83). Vänsterextrema aktörer stod för 19 attacker och islamistiska aktörer för 24. Islamistiskt motiverade attacker stod för den absoluta merparten av dödsoffren (totalt 13). En attack rapporterades ha ett högerextremt motiv. De värst drabbade län- derna inom EU sett till antalet attacker var , , och . arresterades inom EU enligt Euro- pols sammanställning cirka 1 050 personer för terroristbrottslighet och 653 personer dömdes. Av de dömda rapporterades 399 personer ha kopplingar till islamistisk extremism, 65 till separatistisk extre- mism, 46 personer till vänsterextremism och 22 personer till höger- extremism. Terrorism har i ett historiskt perspektiv inte varit något mer bety- dande problem i . inträffande dock flera brott med koppling till utländsk terrorism i och infördes också en särskild terrorismlagstiftning (se avsnitt 4.2). mördade kroatiska Ustasja-medlemmar den jugoslaviska ambassadören i . Följande år kapade andra Ustasja-medlemmar ett svenskt plan och krävde att de aktivister som hade fängslats för mordet på den jugo- slaviska ambassadören skulle friges, vilket också skedde. Medlemmar i ockuperade den västtyska ambassaden. Två personer ur gisslan och en medlem i ligan dödades. greps medlemmar ur RAF som hade planerat att kidnappa dåvarande biträdande arbetsmarknadsministern i syfte att få de personer som fängslades efter ockupationen av den västtyska ambassaden frisläppta. befann sig personer knutna 5European Union Terrorism Situation and Trend Report, Europol (2019). Våldsbejakande extremism och terrorism till olika terroristgrupper, däribland PKK, al-Gama , Hamas och Hizbollah i landet. Med och framåt har det funnits flera perso- ner i som har varit inriktade på att ge finansiellt och logistiskt stöd till internationella nätverk och stridande grupperingar utom- lands med en al-Qaidainspirerad agenda. Flera personer har i svenska domstolar åtalats och dömts för terroristbrott, förberedelse till terroristbrott och finansiering av terrorism (se av- snitt 4.8). Brott som alla har haft anknytning till islamistisk extre- mism och begåtts både i och utomlands. – lämnade runt 300 personer för att ansluta sig till vålds- bejakande islamistiska grupper i eller . genomfördes ett terroristdåd i . Fem personer avled och flera skadades allvarligt vid en attack med en lastbil på . Attentatsmannen dömdes till livstids fängelse för terroristbrott (se avsnitt 4.8). Ett försök till bombattentat på allmän plats inträffade på i . Gärningsmannen dog av den medhavda sprängladdningen, som förmodligen utlöstes av misstag. 3.3.3Hotbilden mot och svenska intressen6 Terroristhotet mot och svenska intressen kommer främst från våldsbejakande islamistiska aktörer. har fått en ökad negativ uppmärksamhet bland förespråkare av global vålds- bejakande islamism för upplevda kränkningar av islam. Attentats- planeringen i har huvudsakligen varit riktad mot individer som uppfattats ha kränkt islam. Till motiv- bilden hör även upplevda militära aggressioner mot muslimska län- der. Ledande personer inom olika nätverk och grupper har uppmanat islamistiska extremister bosatta utomlands att genomföra attentat där de befinner sig. Daesh är den organisation som, framför allt genom en omfattande närvaro på internet, starkast försökt övertyga och in- 6Texten i avsnittet bygger i huvudsak på Nationellt centrum för terrorhotbedömnings (NCT) bedömning av terrorhotet mot 2019 och på uppgifter från Säkerhetspolisen. NCT är en myndighetsgemensam arbetsgrupp med personal från Säkerhetspolisen, Militära under- rättelse- och säkerhetstjänsten (Must) och (). NCT gör strategiska bedömningar av terrorhotet mot och svenska intressen. Se vidare avsnitt 3.4.3. Våldsbejakande extremism och terrorism spirera till sådana attentat. Antalet terroristattentat har också ökat efter att Daesh uppmanat till angrepp mot västvärlden. del- tagande i internationella militära operationer i , och kan medföra att även uppfattas som ett legitimt, men inte nödvändigtvis prioriterat mål, i sådana sammanhang. Även om Daeshs och andra liknande organisationers attraktionskraft har minskat kom- mer den våldsbejakande ideologi som främst Daesh och har spridit sannolikt även fortsatt att användas för att legitimera terrorist- attentat, även i . Av de personer som rest till och –2016 har ungefär 140 återvänt till . Individer som rest till konflikt- områden för att delta i träning eller strid inom ramen för terrorist- organisationer och sedan återvänder till sina hemländer har pekats ut som ett potentiellt allvarligt hot i flera länder. Det har antagits att de erfarenheter som återvändare från sådana resor skaffat sig bidrar till en höjd förmåga i de våldsbejakande islamistiska miljöerna. inbegrep också ungefär hälften av planerade och ge- nomförda terroristattentat i individer som rest till konflikt- områden i syfte att delta i terrorismrelaterad träning eller strid. har dock förhållandevis få av de europeiska åter- vändarna varit inblandade i attentatsplanering efter hemkomsten. har de flesta attentat eller attentatsplaneringar involverat individer som har agerat ensamma. Tillvägagångssättet och målvalet i attentatet på i liknar i stor utsträckning flera andra attentat som genomförts i , dvs. en ensam gärningsman som agerar med enkla medel. Attentaten i , och eventuellt även utgör undantag från denna trend. Gärnings- personerna vid dessa attentat bestod av en blandning av personer som återvänt från konfliktområden, personer som inte rest till sådana områden samt personer från andra länder. Planeringar av komplexa terrorattentat har ökat i västvärlden jämfört med , men från en mycket låg nivå. Möjligen håller det inspirerade terror- attentatshotet på att gradvis förändras, till förmån för vägledda terror- attentat. Nationellt centrum för terrorhotbedömning (NCT) har i sin be- dömning av terrorhotet mot 2019 gjort bedömningen att betraktas som ett legitimt mål för våldsbejakande islamistiska aktörer såväl i som utomlands. Enligt NCT kommer ett fåtal Våldsbejakande extremism och terrorism aktörer troligen ha såväl avsikt som förmåga att genomföra våldshand- lingar i som skulle kunna rubriceras som terroristattentat med utgångspunkt i den straffrättsliga lagstiftningen. Om ett sådant terroristattentat sker kommer detta troligen att genomföras av en ensamagerande gärningsperson eller en mindre grupp med enklare medel. Möjligen kan ett komplext terrorattentat utföras av en ensam- agerande individ eller mindre grupp. Ett terrorattentat i skulle enligt NCT troligen vara inspirerat eller möjligen väglett av vålds- bejakande islamistiska aktörer såväl i som utomlands. Det politiskt motiverade våldet som syftar till att ändra samhälls- ordningen kommer i , utöver från islamistisk extremism, främst från våldsbejakande höger- respektive vänsterextremistiska aktörer, dvs. vit makt-miljön och den autonoma miljön. De brott som begås är ofta systematiska och riktade mot en viss typ av mål- tavla i syfte att påverka beslutsfattande, myndighetsutövning eller enskilda individers engagemang och deltagande i partier, organisa- tioner och sakfrågor. Det våld som utövats i har i första hand varit reaktioner på olika ställningstaganden som aktörerna anser är felaktiga. Exempel på sådana områden är hanter- ingen av flyktingmottagandet och högerextremismen. Till motiv- bilden hör även det demokratiska systemet som sådant och dess företrädare, eftersom aktörerna anser att det rådande styrelseskicket är illegitimt. Anlagda bränder, skadegörelse, hot om våld och trakas- serier har på ett ofta systematiskt sätt riktats mot de som anses vara ansvariga för den rådande ordningen och mot symboliska måltavlor. Våld har också utövats mot meningsmotståndare i de motsatta extre- mistmiljöerna. Det är inte sällan brotten föregås av konkreta uppma- ningar från formella eller informella ledare. Det finns dock exempel på hur olika aktörer använder indirekta uppmaningar och hatfull retorik som kan tolkas som uppmaningar att begå brott. Aktörer reser och stöttar varandra i olika aktioner inom men det finns också exempel på utländska kontakter som skulle kunna påverka aktörernas avsikt och förmåga att begå ideologiskt motiverade brott. Det finns därutöver exempel på resor till konfliktområden och kon- takter med terroristorganisationer. Våldsbejakande extremism och terrorism NCT har i sin bedömning av terrorhotet mot 2019 gjort bedömningen att aktörer inom vit makt-miljön sannolikt har för- måga att genomföra våldshandlingar som skulle kunna rubriceras som terroristattentat med utgångspunkt i den straffrättsliga lagstift- ningen. har det genomförts ett mindre antal terrorattentat i västvärlden av ensamagerande gärningspersoner med högerextrem bevekelsegrund. Enligt NCT kan dessa terrorattentat, tillsammans med en ökande mängd högerextrem propaganda, möjligen inspirera enstaka högerextrema individer att utföra terrorattentat i . Ett terrorattentat från aktörer med kopplingar till vit makt-miljön i skulle enligt NCT sannolikt utföras av en ensamagerande aktör alternativt en mindre grupp. Ett terrorattentat från en ensam- agerande aktör utan organisatoriskt stöd kommer troligen att ut- föras med enklare medel. Målet för ett terrorattentat är möjligen meningsmotståndare inom den vänsterextrema miljön samt objekt och individer kopplade till migration. Beträffande den våldsbejakande vänsterextrema miljön gör NCT bedömningen att det finns individer och grupper vilka sannolikt har förmåga att genomföra våldshandlingar som skulle kunna prövas som terrorattentat med utgångspunkt i den svenska lagstiftningen. Det finns emellertid ingen tillgänglig information som tyder på att det hos den autonoma miljön förekommer någon avsikt att utföra terror- attentat. Enstaka individer inspirerade av våldsbejakande vänsterextrem ideologi kommer dock möjligen att utveckla en avsikt att genomföra terrorattentat i . 3.4Allmänt om arbetet mot terrorism FN, , EU och FATF Grundläggande för FN:s arbete på terrorismområdet är den globala strategin för att bekämpa terrorism som antogs 2006 av generalför- samlingen. Den bygger på fyra pelare: att tackla orsakerna till att terrorism sprids, att förebygga och mot- verka terrorism, att bygga upp staters kapacitet att förebygga och motverka terrorism samt att säkra respekt för mänskliga rättigheter i arbetet mot terrorism. Ansvaret för strategins implementering Våldsbejakande extremism och terrorism ligger hos medlemsstaterna men FN har upprättat ett antal egna strukturer för att stödja detta arbete. har en terrorismkommitté (CTC) som bistås av ett sekretariat (CTED) som bl.a. genomför landbesök där medlemsstaternas lagstiftning på terrorismområdet utvärderas. inrättades ett nytt för kampen mot terrorism (UNOCT). Kontoret leds av en under- generalsekreterare och har som uppgift att samordna FN:s arbete mot terrorism. har arbetat med att motverka terro- rism och 2018 antog en ny strategi mot terrorism. Strategin innehåller åtgärder på områdena förebygga, lagföra och skydda. har också en stående kommitté (CDCT) som leder samlade arbete mot terrorism. EU:s övergripande strategi för kampen mot terrorism antogs 2005 och bygger på fyra pelare: förebygga, skydda, förfölja och agera. Inom EU finns även en reviderad strategi för att bekämpa radikali- sering och rekrytering till terrorism, liksom en strategi för kampen mot terrorism i och med särskilt fokus på utländska terro- riststridande. Samarbetet inom EU sker bl.a. inom ramen för Working Party on Terrorism (TWP), som leder rådets arbete mot terrorism. TWP kompletteras av Working Party on Terrorism-International Aspects (COTER). EU har också en koordinator (Counter-Terrorism Coordinator, CTC) som samordnar EU-institutionernas arbete. Euro- peiska kommissionen driver bl.a. () som syftar till att bidra till samarbetet mot radikalisering och rekrytering till våldsbejakande extremistgrupper genom att under- lätta erfarenhetsutbyte och sprida kunskap. Europol arbetar med att hjälpa medlemsstaterna till ett bättre samarbete för att förebygga och bekämpa bl.a. terrorism. Europol har samlat sina olika kompe- tenser på området till en avdelning (). Även Eurojust arbetar med frågorna. FATF är en mellanstatlig organisation som arbetar för att främja ett effektivt genomförande av rättsliga, administrativa och operativa åtgärder för att bekämpa penningtvätt, finansiering av terrorism och finansiering av spridning av massförstörelsevapen. FATF:s stan- darder består av 40 rekommendationer med till- hörande tolkningsnoter och en ordlista som innehåller definitioner. FATF arbetar löpande med att ta fram och utveckla vägledning och s.k. best practice vid tillämpning av rekommendationerna. Våldsbejakande extremism och terrorism medlem i FATF sedan organisationen inrättades 1989. Både medlems- stater och andra länder utvärderas mot rekommendationerna. På mellanstatlig nivå finns ett antal organisationer som arbetar mot terrorism. deltar i samarbetsgruppen (). Gruppen består av säkerhets- och underrättelse- tjänster från EU:s medlemsstater, och . Även () kan nämnas som exempel på ett mellanstatligt organ som inrättats för att utbyta erfarenheter och kun- skaper på strategisk nivå. Organisationen har ett stort antal med- lemmar och samarbetspartners och arbetar bl.a. för att implementera mot terrorism. undertecknade , , och ett samarbetsavtal i syfte att skapa ett nätverk mellan de nordiska län- derna i kampen mot terrorism. Samarbetet ska främja ett effektivt in- formationsutbyte i syfte att utbyta kunskap och erfarenheter om det förebyggande arbetet mot våldsbejakande extremism. Det finns även ett nätverk benämnt Nordic Safe Cities som består av 20 större nor- diska städer som har gått samman för att utbyta erfarenheter och ta fram nya initiativ i syfte att bl.a. motverka radikalisering och vålds- bejakande extremism. Initiativet finansieras av Nordiska minister- rådet och nätverket har tagit fram en manual som ett stöd för kom- muner där man har samlat erfarenheter, exempel och metoder. 3.4.2Sveriges nationella strategi mot terrorism beslutades en svensk strategi mot terrorism, Före- bygga, förhindra och försvåra – den svenska strategin mot terrorism (skr. 2014/15:146). Av strategin framgår vilka mål regeringen har för arbetet med att motverka terrorism och hur arbetet bör bedrivas för att målen ska nås. Målet för all terrorismbekämpning är enligt strate- gin att undvika att terroristattentat genomförs och arbetet mot terro- rism delas i strategin in i tre områden – förebygga, förhindra och för- svåra. Ett särskilt fokus ligger på området förebygga som syftar till att motverka radikalisering och rekrytering till extremist- och terro- Våldsbejakande extremism och terrorism ristgrupper och att påverka individers avsikt att begå eller stödja ter- roristbrottslighet. Området förhindra handlar om att motverka och minska förmåga och möjlighet att begå terroristattentat. Området försvåra innebär att skapa och upprätthålla skydd för individer och minska samhällets sårbarhet mot terroristattentat. I strategin beto- nas behovet av samverkan och samordning mellan berörda aktörer. Samverkan anges vara en förutsättning för att arbetet mot terrorism ska bli framgångsrikt och det understryks att tillgång till och utbyte av information är en grundläggande förutsättning för att förhindra terrorism. Regeringen har uppdragit åt flera myndigheter att införliva strate- gin mot terrorism i sitt arbete. 3.4.3Svenska myndigheters arbete mot terrorism Säkerhetspolisen har huvudansvaret för den svenska terrorismbekämp- ningen. Myndigheten bedriver underrättelsearbete och arbetar för att förhindra och utreda terroristattentat i och mot svenska intressen utomlands samt för att terroristattentat inte ska kunna planeras eller stödjas från . Myndigheten arbetar också före- byggande genom exempelvis kunskapshöjande insatser. Polismyndig- heten ansvarar för att förebygga brottslighet inom våldsbejakande extremistmiljöer och för ingripanden vid ett misstänkt terrorist- attentat. har Säkerhetspolisen och byggt ut sin samverkan inom terrorismbekämpningen. står för en stor del av den information som kommer Säkerhetspolisen till handa. Utbytet av information mellan Säkerhetspolisen och Polis- myndigheten har utökats genom såväl överenskommelser som utveck- landet av rutiner för möten och informationsutbyten på olika nivåer för att myndigheterna tillsammans effektivare ska kunna bekämpa terrorism. har också en sambandsman placerad vid som bl.a. arbetar med att underrättelseinformation delas mellan myndigheterna. Våldsbejakande extremism och terrorism mot terrorism består av fjorton svenska myndig- heter som tillsammans bedriver ett utvecklingsarbete på terrorism- området. Rådet har inget formellt uppdrag men arbetar på nationell nivå för att förbättra samordningen och effektivisera myndigheternas arbete mot terrorism. Säkerhetspolisen är sammankallande i rådet. Övriga medverkande är , (), Försvarsmakten, Kriminalvården, , Migra- tionsverket, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Polis- myndigheten, , Totalförsvarets forsknings- institut, Transportstyrelsen, och . Nationellt centrum för terrorhotbedömning (NCT) NCT är en myndighetsgemensam arbetsgrupp med personal från Säker- hetspolisen, Militära underrättelse- och säkerhetstjänsten (Must) och FRA som gör strategiska bedömningar av terrorhotet mot och svenska intressen. Bedömningarna delges samt myndigheter som ingår i samverkansrådet mot terrorism och syftar till att ge förvarningar om förändringar som kan påverka hotbilden mot och svenska intressen. Ett nationellt centrum mot våldsbejakande extremism