sou · H7B351 · 2019-12-02 00:00:00 — Verksamheten inom exempelvis operationer i cybermiljön, autonomi och artificiell intelligens, planeras fortsatt att öka.2 Försvarsmaktens anslag 1:4 för forskning och teknikutveckling har i den beslutade budgeten anvisats och anslaget 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar till . Anslaget för forskning och teknikutveckling används övervägande till kunskapsuppbyggnad inom för integritetskritiska områden, där det krävs nationellt driven långsiktig forskningsverksamhet för att tillgodose förmågeutvecklingens behov av kunskap. Av anslaget 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar användes cirka 291 miljoner () 2018. Utredningen konstaterar att Försvarsmaktens forskningsmedel utökades med jämfört med föregående år. Inriktningen har varit att fördela medel till de områden som startades såsom autonomi, obemannade system samt operationer i cyberdomänen. Förstärkningar har även gjorts inom områdena telekrig, undervattensteknik, sensorer och signaturanpassning samt vapen- och skyddsteknik.3 De huvudsakliga beställarna av forskningsrelaterad verksamhet inom försvarsområdet är regeringen, Försvarsmakten, FMV och MSB, men ett stort antal andra myndigheter lägger också beställningar på forskningsmyndigheterna inom försvarsområdet. Försvarsmakten redovisar vilka områden som prioriteras inom forskningen och utvecklingen för regeringen.4 Sammanfattningsvis noterar utredningen att Försvarsmakten lägger en förhållandevis liten del av den samlade forskningen och utvecklingen på frågor kring försörjningstrygghet och krigsförbandens uthållighet. 2Försvarsmakten FM2018-15180:15 Försvarsmaktens budgetunderlag . 2019/20:1 Budgetpropositionen . 4Se exempelvis Försvarsmakten FM2018-10243:7 Årsredovisningen . Exempelvis utgör forskningsområdet logistik inte ett eget forskningsområde. 8.1.1Europeiska Försvarsfonden och det Europeiska Försvarsindustriprogrammet presenterade Kommissionen meddelandet Start för Europeiska försvarsfonden och kom förordningen om ett europeiskt försvarsindustriellt utvecklingsprogram, Development Programme, (EDIDP). Förordningsförslaget om EDIDP avsåg ett försvarsindustriprogram, som skulle etableras med en budget om totalt och utgöra ett förberedande program till Europeiska försvarsfonden. Förordningen grundar sig på fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och målet var att bidra till konkurrenskraften och innovationskapaciteten inom den europeiska försvarsindustrin. Av särskild betydelse inom forskningen och utvecklingen kan den Europeiska försvarsfonden komma att bli. har förhandlingar pågått om Europeiska kommissionens förordningsförslag till en europeisk försvarsfond inom ramen för EU:s nästa budgetperiod 2021–2027. Fonden ska finansiera såväl forskning som utvecklingsaktiviteter och har som syfte att stärka unionens innovationskapacitet, konkurrenskraft samt den europeiska försvarsindustriella och teknologiska basen och därmed bidra till unionens strategiska autonomi. Regeringen har aviserat att FMV kommer att få en nationell, samordnande roll för den Europeiska försvarsfonden.5 Ett arbetsprogram har tagits fram för EDIDP och de första utlysningarna har genomförts. När två eller flera medlemsstater samarbetar kring utvecklingen av nya materielsystem, kan de deltagande företagen erhålla stöd från EU:s budget. Det är inte endast framtagande av prototyper som kan erhålla stöd, utan även aktiviteter såsom studier, certifiering och verifiering. Det kan också noteras att det finns begränsningar avseende deltagandet för företag som kontrolleras av ägare baserade utanför . Förordningen medger däremot under vissa förutsättningar deltagande av all i verksam försvarsindustri. 2019/20:1 Budgetpropositionen . föreslogs budgeten för den Europeiska försvarsfonden uppgå till sammanlagt för sjuårsperioden, fördelat på för försvarsforskning och för förmågeutvecklingsprogrammet. Utredningen konstaterar att detta innebär att det finns substantiella medel att erhålla ur EU:s budget, under förutsättning att svenska aktörer deltar i europeiska utvecklingsprojekt samt att de svenskbaserade företagen uppfyller kriterierna. Det kommer bl.a. ställa krav på en god dialog mellan staten, universitet och högskolor och näringslivet. Hänsyn behöver tas till såväl Försvarsmaktens behov som ekonomiska planering som utförarnas bedömning av önskvärda forsknings- och utvecklingsområden. 8.2Forskning och utveckling för det civila försvarets behov Forskningen och utvecklingen inom det civila försvaret finns inte samlat utan bedrivs av ett stort antal aktörer. MSB finansierar forskning och studier som bidrar till kunskapsförsörjningen inom skydd mot olyckor, krisberedskap och civilt försvar. Forskningen ska ge förutsättningar att kunna möta framtidens hot, risker, utmaningar och för att skapa ett mer motståndskraftigt och säkert samhälle. Myndigheten finansierar främst tillämpad och behovsmotiverad forskning som bidrar till samhällsnytta genom att resultaten används och därmed höjer kompetensen och förmågan i samhället. Den forskning som MSB finansierar utgår från fem olika områden: individens och allmänhetens säkerhet; skydd mot brand, olyckor och farliga ämnen; kontinuitet och robusthet i samhället; stärkt krisberedskap och civilt försvar samt informationssäkerhet. Det är således bara en del av forskningen som specifikt handlar om civilt försvar. Forskningen inkluderar ett flertal vetenskapliga discipliner såsom humaniora, samhällsvetenskap, naturvetenskap, teknik, hälsa och beteendevetenskap. Studierna är kortare uppdrag för kunskapsutveckling som ges till externa utförare i syfte att skapa eller sammanställa kunskap inom ett väl definierat och avgränsat område. Forskningen som MSB hanterar omfattar . Utöver dessa forskningssatsningar finansierar MSB också kunskapsinhämtning på kort sikt i form av studier inom myndighetens ansvarsområden för 20–. 2016 finansierades ett 60-tal olika forskningsaktiviteter fördelade på 23 olika utförare. Den största delen av forskningsmedlen går till olika universitet och högskolor utanför försvarsområdet. Försvarshögskolan och är däremot de största enskilda mottagarna av finansiering för forskningen inom det civila försvaret. 8.3Forskning och utveckling inom näringslivet Investeringar i forskning och utveckling inom näringslivet belyser viljan och förutsättningarna att utveckla näringslivets innovationsförmåga. Näringslivets utgifter inom forskningen minskade , men har sedan ökat . var forsknings- och utvecklingsutgifterna vilket motsvarar av BNP.6 Forskningen och utvecklingen utgjorde cirka 5,3 miljarder av omsättningen hos företagen inom försvars- och säkerhetsområdet.7 med forskningsverksamhet har varit i stort sett oförändrad –2016. Storleken på forskningen och utvecklingen inom näringslivet ger en indikation på förutsättningarna för försvarsmyndigheterna att ensamt vara drivande inom forskningen. Utredningen noterar att utgifterna för forskningen och utvecklingen inom näringslivet vida överstiger de inom det militära försvaret. Skillnaderna i utgifter ökar även . Den tekniska utvecklingen drivs således inte av det militära försvaret. Möjligtvis kan det vara så inom vissa nischområden, men till stor del är det militära försvaret beroende av näringslivet för sin operativa förmåga. Detta gäller såväl i fred som vid höjd beredskap och då ytterst krig. 8.4Teknikområden av betydelse för försörjningstryggheten Inom den militära sfären har historiskt den militära teknikutvecklingen varit ledande. Detta har till del förändrats. Det gäller särskilt utvecklingen av digitala system. drivs t.ex. utvecklingen av autonoma system och s.k. artificiell intelligens 2019/20:1 Budgetpropositionen . 7SOU 2016:90 Forskning och utveckling på försvarsområdet. till stor del av kommersiella civila intressen. Teknik som tas fram inom dessa områden behöver i allmänhet anpassas och kompletteras för att kunna få en militär användning. För att kunna inrikta den militära förmågeutvecklingen och ställa rätt krav vid exempelvis en upphandling, är forskning inom teknikområden med särskild försvarsmaktsrelevans av betydelse. Teknikutvecklingen är svår att förutse. Förbättringar avseende automatisk bearbetning av stora datamängder, kvantdatorer, och självlärande system är områden som kan påverka stora delar av samhället. Begränsade resurser för forskning och utveckling talar dock för att riktade satsningar inom ett mindre antal områden behöver göras. Utredningen vill därför lyfta fram tre områden där teknikutvecklingen kan få särskild betydelse för försörjningstryggheten: additiv tillverkning, informations- och kommunikationsteknologi, samt artificiell intelligens. Grunden till additiv tillverkning, även kallad 3D-printing, lades . Den amerikanska försvarsmakten har använt tekniken , bl.a. i och i . Additiv tillverkning bör i sig inte ses som en specifik teknik utan snarare en samling av tekniker, som förenklat kan förklaras som tillverkning där en geometri skapas genom att material läggs till i lager på lager med hjälp av en datorstyrd maskin. anses det att utvecklingen i kommer att få stora konsekvenser för t.ex. tillverkningsindustrin och dagens logistikförsörjningskoncept.9 Det finns många exempel på lyckade kommersiella implementeringar av additiv tillverkning inom produktion och utveckling. Det finns flera faktorer som driver denna utveckling. Mest tydligt är möjligheten till att tillverka geometrier som inte varit möjliga eller mycket svåra att tillverka med traditionella tillverkningstekniker. Det kan även handla om att göra lättare komponenter eller minska ledtider vid framtagning av komponenter och system. 8Se även Försvarsmaktens Perspektivstudie och Kungliga Krigsvetenskapsakademiens rapport 21 Angrepp mot . 9Försvarsberedningen Ds 2019:8 Värnkraft – Inriktningen av säkerhetspolitiken och utformningen av det militära försvaret 2021–2025. Det finns tydliga positiva egenskaper med additiv tillverkning även för militära applikationer, till exempel möjligheterna att kunna skapa bättre och mer flexibla underhållsberedningar samt att kunna tillverka komponenter i en isolerad miljö. finns det också vissa utmaningar, bl.a. kopplat till systemsäkerhetsfrågor samt immaterialrättsliga frågor. Några av de generella begränsningarna som hänför sig till additiv tillverkning är storleken på produkter större än . Även material hastigheten vid storskalig produktion, geometriska begränsningar samt avsaknaden av standardiserade processer är gränssättande.10 I en rapport för det nederländska försvarsdepartementet anges att additiv tillverkning har ett antal fördelar, bl.a. minskade kostnader, i synnerhet vid ändringar i produkten, vid korta serier och för lagerhållning, men också att den möjliggör ökad tillgång till delar, i synnerhet sådana som har gått ur produktion.11 Rapporten går igenom närmare 12 000 olika reservdelar och kommer till slutsatsen att för ungefär hälften av dessa är det relevant att överväga att använda additiv tillverkning. För de 175 delar där additiv tillverkning skulle kunna vara mycket relevant var bedömningen att för 124 av dessa var det inte tekniskt möjligt. Den nederländska rapporten kan tyda på att additiv tillverkning inte är en särskilt relevant metod för att öka försörjningstryggheten. Det finns dock några aspekter som bör beaktas. För det första baserades analysen om vilka reservdelar som skulle kunna vara relevanta på ett fredstida perspektiv. De faktorer som beaktades var i huvudsak ekonomiska och logistiska, bl.a. hur stora inköps- och lagringskostnaderna var. Försörjningstrygghetsaspekter beaktades inte explicit, annat än för de delar som inte producerades längre av tillverkaren. För det andra sker teknikutvecklingen snabbt inom området, så att produkter som inte var möjliga att tillverka 2015, t.ex. av kvalitets- eller dimensioneringsskäl, kan vara möjliga att tillverka eller . Slutligen baserades studien på de produkter som redan fanns i försvarsmaktens bestånd, dvs. där möjligheten till additiv tillverkning inte hade beaktats vid 10FMV 19FMV2342-3:1 Additiv tillverkning inom försvarsapplikationer – Förberedande studie för implementering av additiv tillverkning inom Försvarsmakten/FMV. 11University of (2015) service supply chains of ground based military systems, Balistreri, G. Studien visar dock att möjligheterna för additiv tillverkning behöver analyseras noga, för respektive komponent och reservdel. FMV:s förberedande studie avseende ett genomförande av additiv tillverkning, går igenom ett antal exempel på möjlig användning i det svenska försvaret. För en del exempel, t.ex. dörrstopp för hjullastare och bandvagn 206, är såväl printbarheten som effekten stor, bl.a. beroende på att komponenterna har utgått ur produktionen och att de kan tillverkas i ett material som har bättre egenskaper än det ursprungliga. För andra komponenter är situationen den motsatta, t.ex. för vapendelar till automatkarbin 5, där komponenterna måste tillverkas i metall, vilket innebär att de blir dyra att tillverka samt att det tar . Enligt denna studie visar erfarenheter från det norska försvaret att additiv tillverkning kan ha stora fördelar exempelvis när oväntade situationer uppstår, t.ex. komponenter som inte är definierade som kritiska i en underhållsberedning, men som skapar stora problem när de saknas och då kan vara svåra att få tag i. Utredningen konstaterar, liksom utredningen långsiktiga materielbehov (SOU 2018:7), att materielsystem som anskaffas för att vara operativa runt 2030 i huvudsak kommer att vara baserade på befintlig teknik eller teknik som är relativt mogen. Med viss säkerhet går det därför att identifiera militärteknik som kommer att vara betydelsefull och in . Det går därigenom att få en bild över vilken materiel som lämpar sig för additiv tillverkning. Regeringen har presenterat en nationell strategi för samhällets informations- och cybersäkerhet (Skr. 2016/17:213). Strategin bygger på och konkretiserar de inriktningar för informations- och cybersäkerheten som regeringen bl.a. anger i den nationella säkerhetsstrategin och i digitaliseringsstrategin. Huvudsyftena med strategin är att bidra till att skapa långsiktiga förutsättningar för samhällets aktörer att arbeta effektivt med informations- och cybersäkerhet samt att höja medvetenheten och kunskapen i hela samhället. Utvecklingen inom området ger bl.a. ökade möjligheter att analysera och bearbeta stora datamängder. I kombination med förbättrade verktyg för att fusionera och presentera information kan utvecklingen ge möjligheter till snabbare och bättre beslutsfattande. En utvecklad informations- och kommunikationsteknik är basen för system i samverkan. Det medger i sin tur ökade räckvidder och snabbare beslutscykler. Utvecklingen inom området skapar också förutsättningar för artificiell intelligens och autonoma system men bedöms leda till en ökad sårbarhet. Tillämpningar av artificiell intelligens (AI) har redan haft stor betydelse för utveckling av internetplattformar, informationssökning, bildigenkänning och automatöversättning, men det praktiska genomslaget av AI har varit begränsat i stora delar av näringslivet och inom offentlig verksamhet i . har dock tillgång till data i elektronisk form och datorkraft ökat mycket snabbt, vilket avsevärt förbättrat förutsättningarna för AI-tillämpningar i olika verksamheter. Det är svårt att veta i vilket tidsperspektiv AI kan få brett genomslag men många bedömare menar att den kan få avgörande betydelse på nästan alla områden där det är viktigt att snabbt behandla stora mängder information. Möjligheterna till militär användning av AI väcker frågor om människans plats och ansvar i beslutskedjan och de etiska aspekterna. Därtill kommer att datorer kopplas ihop med varandra (Internet of Things) och utvecklingen av förbättrade robotar, autonoma system och smygteknik. Utredningen noterar att artificiell intelligens kommer att bli viktig för bl.a. den framtida konkurrenskraften inom många sektorer och näringsgrenar. En utmaning blir att säkerställa så att inte fel personer får tillgång till känslig information, gör omprogrammeringar, etc. Det är därför svårt att värdera inom vilka tillämpningsområden för AI som har särskilt goda förutsättningar. pekar särskilt ut försvars- och säkerhetsområdet som viktiga framtida områden inom AI. 12Vinnova 2017–05616 Artificiell intelligens i svenskt näringsliv och samhälle – Analys av utveckling och potential. 9 Överväganden och förslag är varken självförsörjande på försvarsmateriel eller andra förnödenheter. Vår försörjningstrygghet bygger bl.a. på goda internationella relationer och en globaliserad leverantörskedja. Därför innebär de förväntade handelsstörningarna i en krissituation att vi behöver ta ett större ansvar för planeringen av försörjningstryggheten. Ett militärt försvar som i huvudsak var inriktat på internationella insatser ställde inte några speciella krav på försörjningstrygghet nationellt eller samverkan med näringslivet. Med uppbyggnaden av ett totalförsvar som ska kunna hantera och motstå ett väpnat angrepp mot förändras dessa förutsättningar. En viktig utgångspunkt är att försörjningstryggheten utgår från samhällets samlade behov, inte enbart Försvarsmaktens behov av försörjningstrygghet för att säkerställa operativ förmåga. Även krav som exempelvis en långsiktig politisk handlingsfrihet, utrikes- och säkerhetspolitiska behov samt krav som ställs av övriga delar av totalförsvaret är grundläggande för försörjningstryggheten. Försörjningstrygghet av varor och tjänster är en förutsättning för att totalförsvaret har tillgång till det som krävs för att kunna uppfylla krav på bl.a. tillgänglighet, uthållighet, och beredskap. Utredningen konstaterar att Försvarsberedningen , dvs. efter det att utredningen blivit tillsatt, lämnade sina förslag och där hanterade stora delar av uppdraget i direktivet som berör det militära försvarets försörjningstrygghet.1 Fokus för utredningens överväganden och förslag ligger därför på näringslivets roll i totalförsvaret. Försvarsberedningen uppskattade att kostnaderna för de förslag som lämnades för att stärka det civila försvaret inom totalförsvaret 1Försvarsberedningen Ds 2019:8 Värnkraft – Inriktningen av säkerhetspolitiken och utformningen av det militära försvaret 2021–2025. sammantaget uppgår till cirka 4,2 miljarder –2025. Enligt försvarsuppgörelsen från har redan cirka 400 miljoner aviserats för det civila försvaret , vilket innebär att Försvarsberedningens förslag uppskattningsvis kräver ett nettotillskott på cirka 3,8 miljarder –2025.2 Utredningen lyfter fram fyra områden där det kan ske förbättringar vilket skulle stärka totalförsvaret inom nästa försvarsbeslutsperiod. Området om att identifiera och engagera företag som bedriver totalförsvarsviktig verksamhet betonar bl.a. vikten av att identifiera de företag som bedriver totalförsvarsviktig verksamhet, då dessa syftar till att tillgodose totalförsvarets kritiska behov i händelse av höjd beredskap och då ytterst i krig. Antalet totalförsvarsviktiga företag kommer således att vara fler än de företag som har avtal med offentliga verksamheter. Det tidigare systemet med bl.a. försörjningsanalyser, företagsplanläggning och K-företag utgör ett viktigt arv som utredningen behöver förhålla sig till. Utredningens uppfattning är dock att avgörande omvärldsförändringar omöjliggör att det tidigare systemet införs på nytt. Det främsta skälet till det är medlemskapet i EU, som bl.a. innebär att svenska företag inte kan behandlas annorlunda än andra EU-företag. EU-medlemskapet har fört med en tvingande lagstiftning om upphandlingskrav, konkurrensregler och bestämmelser om statsstöd, se vidare det rättsliga kapitlet. Därtill kommer att förutsättningar för näringslivet har förändrats i grunden, bl.a. lagras inte varor som . Det här resonemanget utvecklas vidare i kapitlet om näringslivets roll inom totalförsvaret. Förbättra förutsättningarna för leverans av nödvändiga varor och tjänster syftar bl.a. till att bättre förbereda statens möjligheter att vid höjd beredskap tvångsvis rekvirera varor och tjänster för totalförsvarets behov. Även överväganden om vikten av att se över personalförsörjningen inom det civila försvaret presenteras. Etablera former för samverkan förbättrar framför allt möjligheterna till att etablera en långsiktig samverkan mellan offentliga och privata aktörer. 2Försvarsberedningen Ds 2017:66 Motståndskraft – Inriktningen av totalförsvaret och utformningen av det civila försvaret 2021–2025. Betona försörjningstrygghetens strategiska betydelse syftar till att stärka det militära försvarets försörjning av varor och tjänster på . Utredningen noterar generellt att företag har begränsade incitament att engagera sig inom totalförsvaret. Utredningen har därför övervägt olika förslag som skulle kunna förbättra incitamenten (exempelvis skydd mot kvalificerade cyberattacker, ökad lagerhållning, prioriterad elförsörjning, olika ekonomiska incitament, införandet av en officiell beteckning för engagemang i totalförsvaret, m.m.) men valt att inte gå vidare med dessa. Det beror dels på att vissa frågor har omhändertagits i beslutade uppdrag under utredningens gång, dels på att andra utredningar har lämnat motsvarande förslag. I vissa fall har det också handlat om att förslag inte skulle ha rymts inom ramen för det överenskomna ekonomiska tillskotten under nästkommande försvarsbeslutsperiod. Slutligen skulle förslag om ekonomiskt stöd till näringslivet behöva analyseras ingående utifrån bestämmelserna om konkurrens och statsstöd. 9.1Identifiera och engagera företag som bedriver totalförsvarsviktig verksamhet •Uppdra åt totalförsvarsmyndigheter att identifiera företag som bedriver totalförsvarsviktig verksamhet. •Utöka kretsen av myndigheter som har rätt att begära upplysningar om totalförsvarsviktig verksamhet från näringsidkare. •Förtydliga ägarstyrningen så att statliga bolag beaktar totalförsvarets behov. •Utred formerna för hur totalförsvarsviktiga företag ska lämna upplysningar. Begreppet kris- och krigsviktiga företag (K-företag) har använts tidigare. Staten kunde ingå överenskommelser med företag vars produktion av varor eller tjänster var av ”största vikt för totalförsvaret”. fanns cirka 11 000 K-företag registrerade hos länsstyrelser och funktionsansvariga myndigheter.3 I syfte att säkerställa en godtagbar leveranssäkerhet och tillgänglighet under höjd beredskap vidtogs olika fredstida beredskapsåtgärder. Åtgärderna kunde omfatta bl.a. personalplanläggning, förberedelser för utökad och alternativ produktion samt lagerhållning. Efter genomförd planering fastställdes företagets och den planläggningsansvariga myndighetens överenskommelse i en s.k. beredskapsplan. Ett företag med en sådan beredskapsplan kallades för ett K-företag.4 Huvuddelen av den planlagda produktionen syftade till att upprätthålla samhällets funktionalitet och trygga den s.k. folkförsörjningen. planlades även bidra till att försörja myndigheternas verksamhet.5 I samband med att bl.a. hotbilden förändrades minskade behovet av K-företag. I försvarsbeslutet lyfte regeringen behovet av att höja den operativa förmågan i krigsförbanden och att säkerställa den samlade förmågan i totalförsvaret. Inriktningen är att planeringen för det civila försvaret ska samordnas såväl med Försvarsmaktens försvarsplanering som med beredskapsplaneringen för fredstida krissituationer. De strukturer och processer som används inom krisberedskapen ska så långt det är möjligt användas i planeringen av det civila försvaret. Försvarsberedningen har föreslagit att former för hur totalförsvarsviktiga företag i krig ska kunna leverera varor och tjänster enligt olika avtalsformer med staten ska utredas. I ett första steg ansåg Försvarsberedningen att dessa företag och organisationer behöver identifieras. Beredningen bedömde att identifiering av totalförsvarsviktiga företag lämpligast genomförs av bl.a. ansvariga myndigheter inom respektive sektor i samverkan med privata aktörer och länsstyrelser.