sou · H7B334 · 2019-06-04 00:00:00 — I andra fall än som avses i första stycket ska granskningsmyndig- heten utan onödigt dröjsmål fatta beslut om en fördjupad gransk- ning. Om samrådet avsett en skyddad anläggning som inrättats för behov inom civilt försvar ska granskningsmyndigheten i stället utan onödigt dröjsmål besluta att den tilltänkta överlåtelsen, upplåtelsen eller avvecklingen inte får ske eller att den endast får ske på vissa angivna villkor. 1 § Om en enskild avser att helt eller delvis överlåta en hamn eller en flygplats, eller en byggnad eller annan anläggning inom en hamn eller en flygplats, ska samråd ske enligt bestämmelserna i 2 kap. 1och 5 §§ och granskningsmyndigheten vidta de åtgärder som fram- går i 2 kap. 6 § första stycket och andra stycket första meningen. Detsamma gäller en enskild som avser att helt eller delvis upplåta sådan egendom som avses i första stycket, om upplåtelsen med hän- syn till nyttjarens identitet eller till upplåtelsens karaktär, omfatt- ning, varaktighet eller frekvens inte är typiskt förekommande inom verksamheten för hamnen eller flygplatsen. Fast egendom inom skyddsvärda geografiska områden 2 § En enskild som avser att helt eller delvis överlåta fast egendom som är belägen inom ett skyddsvärt geografiskt område eller en byggnad eller annan anläggning inom ett sådant område ska, innan en bindande överenskommelse om överlåtelsen träffas, anmäla detta till granskningsmyndigheten. Detsamma gäller för en enskild som avser att inom ett sådant område för en sammanlagd tid upplåta hus eller del av hus eller jord. 3 § Anmälningsskyldigheten enligt 2 § gäller inte i fråga om över- låtelser, om 1.förvärvaren eller, när makar, sambor eller partner i registrerat partnerskap förvärvar gemensamt, någon av dem är överlåtarens barn eller förvärvaren är överlåtarens make, sambo eller partner i registre- rat partnerskap, 2.överlåtelsen avser endast andel av fastighet samt förvärvaren redan äger annan andel i fastigheten och denna andel förvärvats på annat sätt än genom gåva, 3.förvärvaren får egendomen genom arv eller testamente, eller 4.överlåtelsen sker på exekutiv auktion. Anmälningsskyldigheten enligt 2 § gäller inte heller i fråga om upplåtelser som sker till upplåtarens barn eller make, sambo eller partner i registrerat partnerskap. 4 § Med överlåtelse av egendom enligt 1 eller 2 § avses även över- låtelse av aktier eller andelar i ett bolag som äger sådan egendom som avses i den bestämmelsen, dock inte aktier i publika aktiebolag. 5 § Anmälan enligt 2 § ska innehålla information om föremålet för den tilltänkta överlåtelsen eller upplåtelsen, parterna samt övriga villkor. Om granskningsmyndigheten på annat sätt än genom en anmälan enligt 2 § får kännedom om en sådan tilltänkt överlåtelse eller upp- låtelse som träffas av anmälningsskyldighet enligt bestämmelsen får myndigheten förelägga den som avser att genomföra överlåtelsen eller upplåtelsen att inkomma med en anmälan om densamma. Före- läggandet får förenas med vite. 6 § Om granskningsmyndigheten efter en anmälan enligt 2 § be- dömer det som uppenbart att den tilltänkta överlåtelsen eller upp- låtelsen kan ske utan att det strider mot väsentliga totalförsvars- intressen, ska myndigheten besluta att ärendet inte föranleder någon ytterligare åtgärd. I annat fall ska granskningsmyndigheten fatta beslut om en fördjupad granskning. Beslutet ska fattas senast efter mottagen anmälan. ska inför sitt beslut i den utsträckning det behövs inhämta synpunkter från Försvarsmakten, Säkerhets- polisen och andra berörda myndigheter. Gemensamma bestämmelser om fördjupad granskning Utredning under fördjupad granskning 1 § Efter ett beslut om fördjupad granskning enligt 2 kap. 6 § andra stycket första meningen eller 3 kap. 6 § första stycket andra meningen ska granskningsmyndigheten vidta de ytterligare utred- ningsåtgärder som behövs för att kunna fatta slutligt beslut i ärendet. På begäran av granskningsmyndigheten ska den samrådande eller anmälande parten lämna ytterligare uppgifter om den tilltänkta över- låtelsen eller upplåtelsen. ska inhämta ytt- rande från Försvarsmakten, Säkerhetspolisen och vid behov från andra berörda myndigheter. Beslut efter fördjupad granskning 2 § ska efter en fördjupad granskning besluta att ärendet avslutas utan någon ytterligare åtgärd 1.om det i fråga om en överlåtelse av en hamn eller en flygplats som ägs av en kommun eller ett landsting står klart att åtgärden kan ske utan att det strider mot väsentliga totalförsvarsintressen, eller 2.om det i fråga om en upplåtelse av egendom som avses i punkten 1 eller överlåtelse eller upplåtelse av annan egendom som omfattas av denna lag saknas anledning att anta att åtgärden strider mot väsentliga totalförsvarsintressen. I andra fall än som avses i första stycket får myndigheten besluta att en överlåtelse eller upplåtelse inte får ske. Om det är tillräckligt för att undvika skada för väsentliga totalförsvarsintressen får gransk- ningsmyndigheten i stället besluta att överlåtelsen eller upplåtelsen får genomföras på vissa angivna villkor. Föreläggande om villkor får förenas med vite eller meddelas vid påföljd att överlåtelsen eller upp- låtelsen annars är ogiltig. 3 § Beslut enligt 2 § ska fattas senast efter det att beslut om fördjupad granskning fattades. Om det finns särskilda skäl får granskningsmyndigheten besluta om förlängd handläggningstid för ärendet, dock med ytterligare . Om det finns synnerliga skäl får granskningsmyn- digheten därefter besluta om ytterligare förlängd handläggningstid i ärendet, dock med ytterligare . 5 kap. Övriga bestämmelser 1 § Om en överlåtelse eller upplåtelse som omfattas av denna lag har gjorts utan att samråd eller anmälan har skett får gransknings- myndigheten vidta utredningsåtgärder enligt 4 kap. 1 §. Om förut- sättningar för ett förbud enligt 4 kap 2 § andra stycket är uppfyllda, får granskningsmyndigheten i efterhand meddela ett sådant förbud. Ett beslut enligt första stycket får inte fattas senare än från det datum då överlåtelsen eller upplåtelsen blev gällande mellan parterna. 2 § Ett beslut enligt denna lag om att en överlåtelse, upplåtelse eller avveckling inte får ske eller endast får ske på vissa villkor ska inte göras mer ingripande eller omfattande än vad som behövs för att skydda väsentliga totalförsvarsintressen. Skyddsbehovet ska väga tyngre än den skada eller olägenhet i övrigt som beslutet medför för allmänna eller enskilda intressen. 3 § En överlåtelse eller upplåtelse är ogiltig om den har skett eller fortgår i strid mot ett förbud enligt 4 kap. 2 § andra stycket första meningen eller 5 kap. 1 § första stycket. Detsamma gäller för en över- låtelse eller upplåtelse som skett i strid mot ett beslut om villkor som meddelats vid påföljd av ogiltighet enligt 4 kap. 2 § andra stycket andra och tredje meningen. Inlösen i vissa fall 4 § Om granskningsmyndigheten i förhållande till en enskild med stöd av 4 kap. 2 § andra stycket eller 5 kap. 1 § första stycket har beslutat om förbud mot en försäljning av fast egendom i ett skydds- värt geografiskt område, ska staten på säljarens begäran lösa in egen- domen till det pris och på de villkor i övrigt som överenskommits mellan de tilltänkta eller tidigare parterna. Detsamma gäller om regeringen har fattat motsvarande beslut efter överklagande dit. Skyldigheten gäller inte om köpeskillingen eller annan ersättning i mer än ringa grad överstiger egendomens värde med hänsyn till dess avkastning och övriga omständigheter eller om avtalsvillkoren i övrigt är oskäliga. Begäran om inlösen ska framställas hos granskningsmyndigheten efter det att beslutet om förbud vunnit laga kraft. Om granskningsmyndigheten motsätter sig begäran om inlösen, kan talan om inlösen väckas vid den mark- och miljödomstol inom vars område egendomen är belägen senast efter att be- gäran avslagits. Domstolen får besluta att staten ska ersätta den en- skilde för hans eller hennes rättegångskostnad eller att vardera parten ska stå för sin egen rättegångskostnad, även om den enskilde har förlorat målet. En förutsättning är att den enskilde hade skälig anledning att få saken prövad. 5 § Uppgift om att granskning av en överlåtelse av fast egendom enligt denna lag pågår eller har avslutats ska antecknas i fastighetsre- gistrets inskrivningsdel. Detsamma gäller för uppgift om att ett beslut om förbud enligt 2 kap. 6 § andra stycket andra meningen eller 4 kap. 2 § andra stycket har fattats beträffande en överlåtelse av fast egendom. ska genast anmäla sådana förhållanden som avses i första stycket till inskrivningsmyndigheten. 6 § beslut enligt 2 kap. 6 § andra stycket andra meningen och 4 kap. 2 § andra stycket får överklagas till regeringen. Försvarsmakten och Säkerhetspolisen får till regeringen överklaga granskningsmyndighetens beslut enligt 2 kap. 6 § första stycket, 2 kap. 6 § andra stycket andra meningen såvitt gäller beslut om villkor, 3 kap. 6 § första stycket första meningen samt 4 kap. 2 § första stycket och andra stycket såvitt gäller beslut om villkor. Andra beslut enligt denna lag får inte överklagas. 7 § Den som på grund av bestämmelser i denna lag eller föreskrifter som meddelats med stöd av lagen har fått kännedom om förhållanden som är av betydelse för totalförsvaret eller för säkerhet i övrigt eller en enskilds affärs- eller driftförhållanden får inte obehö- rigen röja eller utnyttja uppgifterna. I det allmännas verksamhet gäller offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). 8 § Regeringen får 1.för de ändamål som anges i 1 kap. 1 § meddela föreskrifter om vilka områden som ska vara skyddsvärda geografiska områden enligt 3 §, samt 2.meddela undantag från tillämpningen av denna lag. Denna lag träder i kraft den 00 månad 0000 1.2Förslag till förordning om överlåtelser och upplåtelser av egendom av väsentligt intresse för totalförsvaret 1 § Denna förordning ansluter till vad som föreskrivs i lagen (0000:0000) om överlåtelser och upplåtelser av egendom av väsent- ligt intresse för totalförsvaret. 2 § Granskningsmyndigheter enligt lagen (0000:0000) om över- låtelser och upplåtelser av egendom av väsentligt intresse för total- försvaret ska vara i län för de delar av som ingår i , , , , eller , i för de delar av som in- går i , , eller , i för de delar av som ingår i , , , , , eller , samt i för de delar av som ingår i , , eller . 3 § Skyddsvärda geografiska områden finns i anslutning till orterna , Områdenas närmare belägenhet och omfattning framgår av bilaga till denna förordning. Undantag för vissa hamnar 4 § Lagen (0000:0000) om överlåtelser och upplåtelser av egendom av väsentligt intresse för totalförsvaret ska inte tillämpas i fråga om 1.hamnar som är belägna i en insjö, och 2.andra hamnar, om hamnen kan nås från havet endast via slussar. Bilaga 1: Skyddsvärda geografiska områden Källa: Försvarsmaktens stödenhet. Källa: Försvarsmaktens stödenhet. Källa: Försvarsmaktens stödenhet. Källa: Försvarsmaktens stödenhet. Källa: Försvarsmaktens stödenhet. Källa: Försvarsmaktens stödenhet. Källa: Försvarsmaktens stödenhet. Källa: Försvarsmaktens stödenhet. Källa: Försvarsmaktens stödenhet. Källa: Försvarsmaktens stödenhet. Källa: Försvarsmaktens stödenhet. Källa: Försvarsmaktens stödenhet. Källa: Försvarsmaktens stödenhet. Källa: Försvarsmaktens stödenhet. Källa: Försvarsmaktens stödenhet. Kommuner och landsting ska i sin verksamhet beakta total- försvarets krav och vidta de för- beredelser som behövs för verk- samheten under höjd beredskap (beredskapsförberedelser). 1.3Förslag till lag om ändring i lagen (2006:544) om kommuners och landstings åtgärder inför och vid extraordinära händelser i fredstid och höjd beredskap Härigenom föreskrivs att 3 kap. 1 § lag (2006:544) om kommuners och landstings åtgärder inför och vid extraordinära händelser i freds- tid och höjd beredskap ska ha följande lydelse. Kommuner och landsting skall vidta de förberedelser som behövs för verksamheten under höjd beredskap (beredskapsför- beredelser). 1.4Förslag till förordning om ändring i förordningen (2006:637) om kommuners och landstings åtgärder inför och vid extraordinära händelser i fredstid och höjd beredskap Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (2006:637) om kom- muners och landstings åtgärder inför och vid extraordinära händelser i fredstid och höjd beredskap dels att det ska införas en ny paragraf, 3 a §, av följande lydelse, dels att det närmast ovanför 3 a § ska införas en ny rubrik av 3 a § Kommuner och landsting ska vid behov samråda med läns- styrelsen i frågor av betydelse för totalförsvaret. 1.5Alternativt förslag till lag om ändring i kommunallagen (2017:725) Härigenom föreskrivs i fråga om kommunallagen (2017:725) att det i 2 kap. ska införas en ny paragraf 2 a § av följande lydelse. Kommuner och landsting ska i sin verksamhet beakta totalförsvarets krav och vid behov samråda med berörd statlig myndighet i frågor av betydelse för totalförsvaret. 1.6Förslag till lag om ändring i (2010:900) Härigenom föreskrivs att 3 kap. 10 § och 11 kap. 10 § (2010:900) ska ha följande lydelse. Under samrådet ska särskilt 1.ta tillvara och samordna statens intressen, 2.tillhandahålla underlag för kommunens bedömningar och ge råd i fråga om sådana allmänna intressen enligt 2 kap. som hänsyn bör tas till vid beslut om användningen av mark- och vattenområden, 3. verka för att riksintressen en- 3. verka för att riksintressen en- ligt 3 och 4 kap. till- ligt 3 och 4 kap. till- godoses och att totalförsvarets in- tressen i övrigt inte påtagligt mot- följs och att redovisningen av ling i strandnära lägen är förenlig och att redovisningen av om- med 7 kap. 18 e § första stycket råden för landsbygdsutveckling i strandnära lägen är förenlig med 7 kap. 18 e § första stycket miljö- 4.verka för att sådana frågor om användningen av mark- och vattenområden som angår två eller flera kommuner samordnas på ett lämpligt sätt, och 5.verka för att bebyggelse och byggnadsverk inte blir olämpliga med hänsyn till människors hälsa eller säkerhet eller till risker för olyckor, översvämning eller erosion. När enligt 5 kap. 29, 38 eller 39 § har fått ett med- delande om att en kommun beslutat att anta, ändra eller upphäva en detaljplan eller områdesbestämmelser, ska besluta om den ska överpröva kommunens beslut eller inte. ska överpröva kommunens beslut, om beslutet kan antas innebära att 1.ett riksintresse enligt 3 eller 4 kap. inte tillgodoses, 2.regleringen av sådana frågor om användningen av mark- och vattenområden som angår flera kommuner inte samordnas på ett lämpligt sätt, 3.en miljökvalitetsnorm enligt 5 kap. inte följs, 4. strandskydd enligt 7 kap. 4. strandskydd enligt 7 kap. upphävs i strid med upphävs i strid med gällande bestämmelser, eller 5. en bebyggelse blir olämplig 5. en bebyggelse blir olämplig med hänsyn till människors hälsa med hänsyn till människors hälsa eller säkerhet eller till risken för eller säkerhet eller till risken för olyckor, översvämning eller ero- olyckor, översvämning eller ero- 6. totalförsvarets intressen på- tagligt motverkas på annat sätt än som avses i 1. 2 Kommitténs uppdrag och arbete Som konstateras försvarspolitiska inriktningsproposition (prop. 2014/15:109) har den säkerhetspolitiska situationen i försämrats, vilket ställer ökade krav på den svenska totalförsvarsför- mågan. Regeringen konstaterar i samma proposition att någon syste- matisk planering eller andra aktiva förberedelser inför höjd beredskap inte har bedrivits i , men att planeringen av totalförsvaret nu måste återupptas och prioriteras.1 Som en del i ett stärkt totalförsvar har regeringen i den nationella säkerhetsstrategin aviserat en översyn av vilka författningsändringar som kan behöva göras för att bättre tillgodose statens behov av att kunna värna total- försvarets intressen på olika områden i samhället.2 bättrat skydd för totalförsvarsverksamhet har tillsatts mot denna bak- grund. I kommitténs uppdrag ingår att kartlägga det befintliga regelverk som syftar till att skydda totalförsvarsverksamhet mot yttre hot och utifrån kartläggningen bedöma om ansvarsförhållandet mellan staten, kommunerna och enskilda är tydligt och lämpligt reglerat. Vi ska också översiktligt beskriva den infrastruktur som kan vara av väsentligt intresse för totalförsvaret och vilka ägarförhållanden som gäller samt analysera om statliga kontrollsystem bör införas vid överlåtelse och upplåtelse av vissa fastigheter och infrastrukturer. I samtliga delar ska kommittén lämna sådana författningsförslag som bedömningen leder till. Kommitténs närmare uppdrag i de olika delarna behandlas i den fortsatta framställningen under olika kapitel. 1Proposition 2014/15:109 Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020 s. 52. 2Nationell säkerhetsstrategi, s. 26. Kommitténs uppdrag och arbete I kommitténs uppdrag har även ingått att analysera vissa frågor som rör skyddslagen och skyddsförordningen. Den delen av uppdraget har behandlats i kommitténs delbetänkande Några frågor i skyddslag- stiftningen, SOU 2018:26, som överlämnades . Kommittén har sammanträtt vid sex tillfällen. har även kommitténs sakkunniga och experter deltagit i stor utsträck- ning. Arbetet har även i övrigt bedrivits i nära samråd med expert- gruppen. Kommittén har vidare genom sekretariatet haft ett stort antal kontakter med andra myndigheter och organisationer med verk- samhet som bedömts vara av intresse för våra frågeställningar. Vi har bl.a. haft möten med personal hos , , , , , , och Läns- styrelsen i . Vi har också sammanträffat med före- trädare för och tjänstemän vid Region och . Under arbetets gång har sekretariatet haft avstämningar med För- svarsberedningens sekretariat samt med företrädare för •Utredningen om vissa säkerhetsskyddsfrågor (dir. 2017:32 och dir. 2018:2), •Utredningen om ett effektivt offentligt främjande av utländska investeringar (dir. 2018:3), •Nätkoncessionsutredningen (dir. 2018:6), •Utredningen om radiospektrumanvändning (dir. 2017:99), och •Utredningen om genomförande av ändringar i AV-direktivet och översyn av radio- och tv-lagen i vissa andra delar (dir. 2018:55). Sekretariatet har slutligen sammanträffat med företrädare för Arbets- och näringsministeriet och i samt Justitie- ministeriet, och i . Kommitténs uppdrag och arbete Sekretariatet har också genomfört studiebesök hos Nasjonal sikker- hetsmyndighet i . Syftet med besöken har i huvudsak varit att få kunskap om hur de frågor som omfattas av kommitténs uppdrag regleras och hanteras i dessa länder. Vi har på alla ovanstående sätt försökt att få ett så brett underlag som möjligt för vårt arbete. De bedömningar och ställningstaganden som görs i delbetänkandet är dock kommitténs egna. Eftersom totalförsvaret och dess förutsättningar är grundläg- gande för uppdraget inleder vi med en kort redogörelse för totalför- svaret i kapitel 3. I kapitel 4 följer en beskrivning av parallella utred- ningar och arbeten som på olika sätt angränsat till eller överlappat kommitténs uppdrag. Kapitel 5 behandlar den kartläggning och analys vigjort av befintlig lagstiftning som syftar till att skydda totalförsvaret mot yttre hot. Kartläggningen och analysen har resulterat i de förslag som redovisas i kapitel 6 och 7. Kapitel 6 behandlar kommitténs förslag om att i lag tydliggöra kommuners och regioners skyldighet att beakta totalförsvarets krav i all sin verksamhet. Kapitel 7 innehåller en närmare beskrivning av för vårt arbete relevanta bestämmelser avseende hushållning och planläggning av mark- och vattenområden. Kapitlet utmynnar i kommitténs förslag om viss utökad möjlighet att beakta totalförsvarets intressen i kommunala översikts- och detalj- planer. Kapitel 8 och efterföljande kapitel behandlar kommitténs uppdrag beträffande ett statligt kontrollsystem vid överlåtelse och upplåtelse av vissa totalförsvarsviktiga fastigheter och infrastrukturer. Kapitel 8 innehåller en beskrivning av uppdraget samt problembeskrivning. I kapitel 9 följer en översiktlig redogörelse för totalförsvarsviktiga infrastrukturer och fastigheter. Kapitel 10 behandlar relevanta gäll- ande rättsliga verktyg och annan lagstiftning som, ur materiellt eller processuellt hänseende, har tjänat som jämförelsematerial för våra överväganden. I kapitel 11 redogör vi för vår bedömning av behovet av ett tillkommande statligt kontrollsystem. Kapitel 12 behandlar de rättsliga ramar som vi beaktat vid utformningen av det föreslagna kontrollsystemet. I kapitel 13 och 14 följer kommitténs närmare över- väganden beträffande kontrollsystemet. Kommitténs uppdrag och arbete av lagens tillämpningsområde framgår av kapitel 13, medan kontroll- systemets närmare utformning behandlas i kapitel 14. I kapitel 15 redogör vi för viss lagstiftning i de nordiska länderna och inom EU, främst granskningssystem gällande utländska direktinvesteringar/ företagsförvärv. I kapitel 16 och 17 följer slutligen sedvanlig konse- kvensbeskrivning och författningskommentar. 3 Kort om totalförsvaret 3.1Utvecklingen av ett totalförsvar Det svenska totalförsvaret byggdes upp och utvecklades successivt efter det och fram till det slut. Det byggde på uppfattningen att det moderna kriget är totalt och drabbar hela samhället och det bestod av ett omfattande system av samverkande militära och civila försvarsförberedelser på alla nivåer i samhället. Det stöddes av en omfattande författnings- reglering och planläggning. Totalförsvaret beskrevs som en angelä- genhet för hela befolkningen och detta manifesterades bland annat genom den allmänna värnplikten och viss civil tjänsteplikt. Det ut- vecklades också en så kallad ansvarsprincip, med innebörden att den som har ansvar för en viss verksamhet i fred har samma ansvar även i krig. Det dröjde emellertid innan totalförsvaret fick en författningsreglerad definition som alltjämt är gällande. Enligt 1 § lagen (1992:1403) om totalförsvar och höjd beredskap är totalför- svar verksamhet som behövs för att förbereda för krig. Under högsta beredskap är totalförsvar all den samhällsverksamhet som då ska bedrivas. Totalförsvar består av militär verksamhet (mi- litärt försvar) och civil verksamhet (civilt försvar). Efter att det upphörde kom arbetet med totalförsvaret att nedprioriteras. Det militära försvaret om- vandlades till ett insatsförsvar, anpassat för deltagande i internatio- nella säkerhetsfrämjande insatser i samverkan med andra länders styrkor inom ramen för FN, Nato och EU. Den civila försvarspla- neringen avstannade. Att totalförsvaret nedprioriterades efter 1990 innebar inte att den för totalförsvaret relevanta författningsregleringen avvecklades i samma takt. Det finns alltjämt en omfattande rättslig reglering för hur det svenska samhället ska fungera under krig eller annars under höjd beredskap, samt för samhällets planering och andra förberedel- ser för sådana situationer. Det ska således vara möjligt att redan i fredstid förutse vilka förändringar som kommer att behöva göras i förhållande till ordinarie regler, såsom vilka nya skyldigheter som kan drabba företag och enskilda, vilka skyddsåtgärder för männi- skors liv och hälsa som kan komma att vidtas eller hur ledningsför- hållanden i samhället påverkas. Reglerna ska möjliggöra den nödvän- diga kraftsamlingen för försvar samt att samhället kan fun- gera i laga former även under krigsförhållanden. Bestämmelserna i 15 kapitlet regeringsformen om krig och krigs- fara är av central betydelse för den rättsliga regleringen kring total- försvaret. Här framgår bland annat vilka befogenheter regeringen kan utöva om befinner sig i krig eller krigsfara eller om det råder sådana extraordinära förhållanden som är föranledda av krig eller krigsfara som befunnit sig i. Enligt 15 kap. 6 § reger- ingsformen kan genom lag bemyndiga regeringen att under förhållanden som nämnts meddela föreskrifter som annars enligt regeringsformen skulle kräva lagform. Det innebär att reger- ingen genom ett beslut om höjd beredskap enligt lagen om total- försvar och höjd beredskap kan säkerställa att vissa lagar träder i omedelbar tillämpning.