sou · H7B368 · 2019-12-20 00:00:00 — I trafikbuller- situationer finns fler möjliga kompensationsåtgärder, varav hälften av bostadsrummen mot tyst sida är en. Konsekvenser om nuvarande bestämmelser tolkas ordagrant är att regleringen av bostäder med ett jämnt antal rum och kök regleras annorlunda än bostäder med ett ojämnt antal rum, där kraven blir högre. Bestämmelserna i trafikbullerförordningen aktualiseras redan vid detaljplaneskedet och skapar förutsättningar och begränsningar för planlösningsfrågor och andra frågor som har med bostadsutform- ning att göra. En avvägning mellan olika intressen och en samlad bedömning motverkas därför av reglerna i trafikbullerförordningen. Bestämmelser om skydd mot trafikbuller i bostäder behövs. Valet av reglering är dock inte ändamålsenlig, då den påverkar möjlig- heterna att utforma bra planlösningar och ställer hårdare krav på bostäder med ett ojämnt antal rum än bostäder med ett jämnt antal rum. I stället borde de primära åtgärderna vara att kräva kompensa- tionsåtgärder för att minska bullret där det överskrids alternativt öppna för olika byggnadsutformnings- och byggnadstekniska lös- ningar för att nå innemiljökraven. Det kan gälla krav vid detaljplaner- ing och bygglov. Det krävs ytterligare utredning för att klarlägga vilka kompensationsåtgärder som är de mest ändamålsenliga. Lämplighetskrav vid nybyggnad och ombyggnadskrav 6.4.1Historiskt skulle bostadsstandarden förbättras genom krav vid ombyggnad Ombyggnad har funnits i den svenska plan- och bygglagstiftningen , men haft olika betydelse och innebörd. I 1931 och byggnadsstadgor likställdes ombyggnad med nybyggnad.205 Vid införandet av plan- och bygglag, ÄPBL, definierades om- byggnad om och tog sikte på åtgärder som avsevärt förlängde bruks- tiden för en byggnad eller en del av den samt inredningsarbete som väsentligt ändrade byggnadsdelens användning. I stället för nybygg- nadskrav skulle kraven utgå från byggnadens egenskaper och områ- dets förutsättningar.206 Skälen var ekonomiska, exempelvis påver- kade nybyggnadskraven möjligheterna för boende att bo kvar efter en ombyggnad och vissa åtgärder riskerade att bli eftersatta. Genom ändringarna behövde nybyggnadskraven, i vissa fall, endast uppfyllas i skälig utsträckning med hänsyn till den förlängning av brukstiden som ombyggnaden medförde. Lägsta godtagbara standard i den då gällande bostadssaneringslagen207 fick dock aldrig underskridas. Till- gänglighetskravet skulle uppfyllas i samma utsträckning som vid nybyggnad, om det inte var uppenbart oskäligt med hänsyn till om- byggnadens omfattning och byggnadens standard. Krav på åtgärder i andra delar av byggnaden än den som byggdes om, så kallade följd- krav, kunde också bli aktuella vid sådana tillfällen då det var tekniskt och ekonomiskt lämpligt. Ombyggnader skulle inte kunna genom- föras etappvis på ett sådant sätt att kraven kunde kringgås.208 utgick begreppet ombyggnad ur ÄPBL. Begreppen om- byggnad och annan ändring sammanfördes till begreppet ändring. Ett skäl var att behovet av att höja standarden på befintliga bygg- nader inte längre var aktuellt. Bostadssaneringslagen hade upphört att gälla 1994 och bestämmelserna om lägsta godtagbara standard fördes över till hyreslagen. Andra skäl var att ombyggnad hade visat 20563, 66 och 117 §§ byggnadsstadgan (1931:364), dess lydelse före . 75§§ byggnadsstadgan (1959:612), dess lydelse före . 2063 kap. 10 § ÄPBL, dess lydelse före . 3 § plan- och byggförordningen (1987:383), dess lydelse före . Proposition 1985/86:1, Med förslag till ny plan- och bygglag, s. 146, 160 och 229–230. 207Bostadssaneringslagen (1973:531). 208Proposition 1985/86:1, med förslag till ny plan- och bygglag, s. 504. Proposition 1993/94:178, Ändring i , m.m. s. 96 och 236–241. Lämplighetskrav vid nybyggnad och ombyggnadskrav sig svår att skilja från ändring och underhåll i den praktiska tillämp- ningen samt att följdkraven i vissa fall var onödiga och i vissa fall orimliga.209 I samband med att de tekniska egenskapskraven överfördes till lagen om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk210 överfördes ut- trycket avsevärt förlängd brukstid till förordningen om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk211. Uttrycket kom att användas som ett kriterium för huruvida följdkrav kunde bli aktuella vid ändringar, trots att ombyggnadsbegreppet hade utgått ur PBL.212 ska tillgänglighet, energieffektivitet och bredband förbättras Vid införandet av nu gällande PBL infördes begreppet ombyggnad på nytt, men med främsta syfte att förbättra det befintliga byggnads- beståndet avseende tillgänglighet och energieffektivitet. Detta ska åstadkommas genom att utformningskraven och de tekniska egen- skapskraven ska uppfyllas även i delar av byggnaden som inte omfat- tas av ombyggnationen, så kallade följdkrav. Avsikten är att byggna- den i sin helhet rustas upp till en högre nivå när en fastighetsägare gör en stor investering.213 Även förbättringar avseende bredbands- anslutning ska åstadkommas genom ombyggnadsbestämmelserna.214 Ombyggnad är som angivits i avsnitt 6.2.1 ovan en ändring i PBL:s mening, men har en annorlunda reglering än andra ändringar genom att så kallade följdkrav kan ställas vid ombyggnad. Vid ändring ställer PBL enbart krav på den del av byggnaden som ändras, men vid om- byggnad kan krav ställas på hela byggnaden respektive byggnads- verket i den mån den är rimligt, genom så kallade följdkrav.215 209Proposition 1993/94:178, Ändring i , m.m. s. 95–99. 210Lagen (1994:847) om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m. 211Förordningen (1994:1215) om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m. 212Proposition 2009/10:170, En enklare plan- och bygglag, s. 147. 213Proposition 2009/10:170, En enklare plan- och bygglag, s. 150–151. 2148 kap. 4 § första stycket tionde punkten PBL. 3 kap. 20 a och 22 §§ PBF. 2158 kap. 2 och 5 §§ PBL. Lämplighetskrav vid nybyggnad och ombyggnadskrav Ombyggnad definieras i PBL som: En ändring av en byggnad som innebär att hela byggnaden eller en bety- dande och avgränsbar del av byggnaden påtagligt förnyas.216 Vad som menas med en betydande och avgränsbar del och påtagligt förnyas anges inte i lag- eller förordningstexterna. Regeringen har i förarbetsuttalandena till PBL i vissa delar uttalat sig om begreppens innebörd och har meddelat föreskrifter och allmänna råd om begreppen. Betydande och avgränsbar del Beträffande betydande och avgränsbar del saknas uttalanden i för- arbetena till PBL. I BBR förklaras inledningsvis avgränsbar del som en funktionell enhet av byggnadens volym.217 En funktionell enhet kan enligt ett allmänt råd vara en bostad eller en lokal.218 Därefter förklaras begreppet betydande och avgränsbar del som en eller flera funktionella enheter som tillsammans utgör en betydande del av bygg- nadens volym.219 Enligt ett allmänt råd kan exempel på en betydande och avgränsbar del vara: •ett trapphus med omkringliggande lägenheter, •samtliga lägenheter på ett våningsplan, eller En åtgärd som endast berör en begränsad del av en byggnad omfattar enligt det allmänna rådet normalt inte en funktionell enhet av bygg- nadens volym. Exempel på sådana åtgärder är: •byte av ett tekniskt system, till exempel ventilationssystemet, •byte av en byggnadsdel, till exempel klimatskärmen, eller 2161 kap. 4 § PBL. 217Avsnitt 1:2241 BBR. 218Allmänt råd till föreskriften i avsnitt 1:2241 i BBR. 219Avsnitt 1:2241 i BBR. 220Allmänt råd till föreskriften i avsnitt 1:2241 i BBR. Lämplighetskrav vid nybyggnad och ombyggnadskrav •en åtgärd som endast omfattar ett utrymme eller en funktion i alla lägenheter, till exempel hygienrummen.221 Enligt regeringens förarbetsuttalanden till PBL avses med påtaglig förnyelse sådana större ändringsåtgärder att följdkrav på hela bygg- naden eller en betydande och avgränsbar del av den ska kunna ställas av . Det räcker enligt regeringen med att någon av ändringsåtgärderna är bygglovspliktig. Utöver det bör det enligt regeringen krävas att den totala ekonomiska insatsen för den sökta ändringsåtgärden är så omfattande att den motiverar ganska långt- gående följdkrav från samhällets sida.222 har i föreskriften i 1:2242 i BBR infört regeringens kriterier och lagt till ytterligare en. Enligt föreskriften ska följande tre punkter vara uppfyllda för att en ändring av en byggnad ska anses medföra en påtaglig förnyelse. •vara bygglovs- eller anmälningspliktig, •medföra en stor ekonomisk investering, och •ha en sådan karaktär och omfattning att byggnaden påtagligt för- nyas.223 Vad som menas med stor ekonomisk investering bör enligt det all- männa rådet till nu aktuell föreskrift bedömas i förhållande till vad det skulle ha kostat att uppföra en byggnad av motsvarande storlek och karaktär, inte byggnadens marknadsvärde. Investeringen måste också i absoluta tal vara stor, vilket bör beaktas om byggnaden är av mycket begränsat värde.224 Vid en bedömning av om en åtgärd är av en sådan karaktär och omfattning som krävs för att åtgärden ska kunna anses vara en på- taglig förnyelse behöver enligt det allmänna rådet en samlad bedömning av hela projektet göras. Ofta kan flera olika kriterier behöva vägas samman. Kriterier som bör vägas in vid en sådan bedömning är enligt det allmänna rådet om: 221Allmänt råd till föreskriften i avsnitt 1:2241 i BBR. 222Proposition 2009/10:170, En enklare plan- och bygglag, s. 151. 223Avsnitt 1:2242 i BBR. 224Allmänt råd till avsnitt 1:2242 i BBR. Lämplighetskrav vid nybyggnad och ombyggnadskrav •större förändringar av befintliga bostäders eller lokalers planlös- ningar görs, •byggnaden tas i anspråk eller inreds för ett väsentligt annat ända- mål, •omfattande ingrepp i byggnadens stomme görs, och •utbyte av merparten av de tekniska systemen.225 För att en underhållsåtgärd ska betraktas som en påtaglig förnyelse, så bör den enligt det allmänna rådet innefatta så omfattande åtgärder i såväl klimatskärm, tekniska system och invändiga ytskikt att bygg- naden kan betraktas som stomren.226 Utformningskraven och de tekniska egenskapskraven ska uppfyllas för hela byggnaden vid ombyggnad, även om ombyggnaden avser en avgränsbar del av byggnaden. Om det inte skulle vara rimligt, ska den betydande och avgränsbara delen av byggnaden som förnyas istället uppfylla utformningskraven.227 Hinder mot tillgänglighet till eller användbarhet av lokaler dit allmänheten har tillträde ska alltid avhjälpas, om hindret med hänsyn till de praktiska och ekonomiska förutsättningarna är enkelt att avhjälpa.228 De två kraven tillgänglighet och energieffektivitet pekas särskilt ut som angelägna att förbättra vid ombyggnad, enligt regeringen. Att höja nivån på dessa egenskaper kan enligt förarbetena i många lägen leda till stora ingrepp i byggnaden, vilka kan strida mot ett annat angeläget samhällsbehov, nämligen att bevara de kulturhistoriska värdena eller vissa tidstypiska drag i bebyggelsen.229 Rimlighetsbedöm- ningen kan därmed bestå i en avvägning mellan förbättrad tillgäng- lighet och kulturhistoriska värden. 225Allmänt råd till avsnitt 1:2242 i BBR. 226Allmänt råd till avsnitt 1:2242 i BBR. 2278 kap. 2 § första stycket andra punkten och 5 § andra stycket PBL. 3 kap. 6 och 22 §§ PBF. 2288 kap. 2 § PBL. 229Proposition 2009/10:170, En enklare plan- och bygglag, s. 149–150, 260–261, 265 och 460–461. Lämplighetskrav vid nybyggnad och ombyggnadskrav Som framgått i avsnitt 6.2.1 ovan får avsteg enligt åttonde kapitlet sjunde paragrafen PBL från utformningskraven och de tekniska egenskapskraven göras vid ändringar. Detta gäller även ombyggnad. Hänsyn ska tas till ändringens omfattning, byggnadens förutsätt- ningar och bestämmelserna om varsamhet och förbud mot förvansk- ning. När det gäller tillgänglighet och användbarhet får dock avsteg enligt åttonde kapitlet sjunde paragrafen PBL endast göras om det med hänsyn till ändringens omfattning och byggnadens standard är uppenbart oskäligt att uppfylla kraven.230 I PBF anges att det ska vara möjligt att anpassa eller göra avsteg från kraven på tillgänglighet och användbarhet med hänsyn till om varsamhet och förbud mot förvanskning och därutöver: •vid ombyggnad endast om det är uppenbart oskäligt att uppfylla kraven, och •vid annan ändring av en byggnad eller vid flyttning av en byggnad i den utsträckning det är lämpligt med hänsyn till byggnadens förutsättningar.231 har meddelat föreskrifter om ändringens omfattning vid ombyggnad. Där anges det att vid ombyggnad ställs krav på de funk- enheter av byggnaden som omfattas av de planerade åtgär- derna. Därutöver ställs krav på: •sådana gemensamma funktioner eller tekniska system där det är tekniskt och ekonomiskt lämpligt att utföra åtgärderna i ett sam- manhang, och •att åtgärda betydande brister med avseende på hälsa och säkerhet.232 I allmänna råd till föreskrifterna har angett att: Med funktionell enhet avses till exempel en bostad eller en lokal. Exempel på en gemensam funktion kan vara en hiss. behöver göras tillgängligt med hiss, så bör hissen nå de under- och över- liggande planen så att dessa kan bli tillgängliga och användbara. 2308 kap. 7, 13 och 17 §§ PBL. Proposition 2009/10:170, En enklare plan- och bygglag, s. 261. 2313 kap. 23 § PBF. 232Avsnitt 1:2243 i BBR. Lämplighetskrav vid nybyggnad och ombyggnadskrav Exempel på tekniska system kan vara ventilationssystem. Vidtas åt- gärder i en del av ett ventilationssystem, så bör hela systemet åtgärdas. Exempel på betydande brister med avseende på hälsa och säkerhet kan vara om byggnaden inte uppfyller dagens krav vad gäller –utformning av tappvattensystemet med avseende på risken för till- växt av mikroorganismer, –brandcellsindelning på vinden, eller –bärförmåga avseende snölaster.233 Byggherren har möjlighet att få ett villkorsbesked där byggnads- nämnden ska bedöma om en ändring ska anses utgöra en ombyggnad och därmed kommer att bli föremål för särskilda villkor avseende utformningskraven och tekniska egenskapskraven. Ett villkorsbesked är inte bindande och kan inte överklagas.234 Bakgrunden till bestäm- melsen är enligt regeringen att det i vissa fall kan vara svårt för en byggherre att bedöma om en åtgärd kommer att bedömas som en ombyggnad eller annan bygglovspliktig ändring av byggnadsnämn- den. Eftersom en ombyggnad kan medföra att ställer krav på exempelvis tillgänglighetsanpassning av hela byggna- den kan det vara av intresse för den som vill vidta en åtgärd att veta om bedömer åtgärden som en ombyggnad eller inte. Skälen för att villkorsbeskedet inte är bindande är dels att inte försvåra prövningen dels att det inte är ovanligt att förutsättningarna i det enskilda ärendet ändras.235 6.4.3Myndighetsrapporter och forskning om ombyggnad I en studie låtit genomföra kring vilka krav i BBR som fastighetsbolagen anser påverkar fastighetsbolagens byggande nega- tivt framkommer att det främst är ombyggnadsprojekt som respon- denterna undviker att genomföra där kalkylerna i många fall inte håller. Ett exempel är att konvertering av kontorslokaler till lägen- heter undviks.236 233Allmänna råd till avsnitt 1:2243 i BBR. 2349 kap. 19 § och 13 kap. 2 § första stycket fjärde punkten PBL. 235Proposition 2009/10:170, En enklare plan- och bygglag, s. 278. 236Markör (2016), Fastighetsbolagens syn på kraven i BBR – en kvalitativ studie, s. 16. Lämplighetskrav vid nybyggnad och ombyggnadskrav 6.4.4Tillämparnas syn på ombyggnad Svårt att avgöra vad som är ombyggnad respektive ändring Såväl tillämpare vid våra inledande rundabordssamtal, som i flera besök under vår Sverigeturné samt under vår hearing och i referens- gruppen har uttryckt att gränsen för vad som är ändring respektive ombyggnad är svår. De menar att det är svårt att veta vilken kravnivå som ska gälla och vilka avsteg som är möjliga. Olika tillämpare fram- höll att tillämpningen av bestämmelserna är svår och att den behöver blir tydligare.237 Vid ett referensgruppsmöte framhölls att om bygg- anger att ett projekt är en ombyggnad så finner kommunen som regel inte anledning att ifrågasätta det. Kommunen har exem- pelvis inte tillgång till ekonomiska uppgifter om projektet, som under- lag för att göra en sådan bedömning.238 Ombyggnad hinder för tillskapandet av bostäder Såväl under vår hearing som vid möte med vår referensgrupp har det framkommit att det är viktigt att det befintliga beståndet nyttjas effektivt för en väl fungerande bostadsförsörjning och att bestäm- melser inte begränsar det.239 Det har dock framkommit att olika till- lämpare upplever ombyggnadskraven som hinder. Under Sverigeturnén lyftes att för äldre hus blir dagens krav- nivåer hindrande, både ur ekonomisk synvinkel och ur miljösyn- punkt. Det kritiserades att väl fungerande lösningar, material och inredningar behöver rivas ut och bytas.240 Även att nya konstruktions- regler ska gälla för befintliga byggnader som är byggda i en helt annan tid, uppgavs hindra ombyggnader.241 I har det visat sig omöjligt att bevara kulturbyggnader för att regelverket kräver att de i så fall följer dagens kravnivåer.242 237Rundabordssamtal , och . Sverigeturné, möte i , möte i , och möte i , . 240Sverigeturné, möte i . 241Sverigeturné, möte i . 242Sverigeturné, möte i . Lämplighetskrav vid nybyggnad och ombyggnadskrav Ett bättre utnyttjande av det befintliga beståndet innebär minskad miljöpåverkan i relation till en dåligt utnyttjad eller riven byggnad.243 Som ett exempel nämndes i en kommun att flerbostadshus i miljon- programmet har en bra stomme och kan utvecklas, men att det är svårt att exempelvis dela en lägenhet i flera då dagens kravnivåer träder in. Även om det är ett bestånd byggt –2000 motsvarar bostä- derna sällan de storlekar som behövs och görs större ingrepp i stor- leksfördelningen ska dagens krav tillgodoses.244 I en annan kommun påpekade tillämparna att det är svårt att göra om lokaler till lägen- heter på grund av att de ska anpassas till dagsljus och tillgänglighet.245 Många tillämpare ansåg att det är rimligt med vissa avsteg från energikrav och tillgänglighetsanpassning, åtminstone i det befintliga beståndet.246 Argument som framförts är att dessa krav är svåra att genomföra, materialresurskrävande och kostnadsdrivande. I vissa fall hindrar kraven förändringar som skulle kunna innebära att fler lägenheter frigörs, eftersom kraven gör att förändringen blir omfat- tande.247 I en kommun menade tillämpare att det skulle skapas nya bostäder om inte tillgänglighetskraven tillämpades på det befintliga beståndet. De såg behov av lättnader för både energikrav och tillgäng- lighetskrav i befintligt bestånd.248 Tillämpare i en annan kommun nämnde att vissa avsteg i det befintliga beståndet eventuellt skulle kunna leda till fler bostäder.249 Även under hearingen uppgav flera deltagare att ombyggnad inte sker på grund av att hyran blir för hög till följd av de krav som ställs. Deltagarna framhöll att ombyggnad hindras på grund av tillgänglighetskrav. Under hearingen fram- kom också att kraven på ombyggnad leder till ekonomiska konse- kvenser som gör att fastighetsägare avstår från att nyttja och för- ändra det befintliga beståndet.250 I vår undersökning om byggherrars erfarenheter av byggregel- verket svarade hälften av respondenterna att kraven i BBR och 243Sverigeturné, möten i , , , och , . 244Sverigeturné, möte i . 245Sverigeturné, möte i . 246Sverigeturné, möten i , , och . 247Sverigeturné, möten i , , , och . 248Sverigeturné, möte i . 249Sverigeturné, möte i . Lämplighetskrav vid nybyggnad och ombyggnadskrav hindrar möjligheterna att göra ombyggnad och ändringar av det befint- liga beståndet i hög utsträckning. svarade att de upplevde att kraven hindrade ombyggnad och ändring i hög eller ganska hög utsträckning. svarade ganska eller mycket liten utsträck- ning och var tveksamma.251 Se figur 6.6 nedan. Byggföretag verksamma i mellanstora städer svarade i högre utsträck- ning än övriga att kraven hindrar möjligheterna i hög utsträckning. Av de som uppgav att kraven i BBR och hindrar möjligheterna att göra ombyggnad och ändringar av det befintliga beståndet svarade att detta gäller tillgänglighet och bostadsutformning. Hälften svarade att hindret gäller buller. Fler som bygger flerbostads- hus svarade att detta gäller energi jämfört med övriga. Byggherrar som utfört större ombyggnads- eller renoveringsprojekt upplevde i högst utsträckning av reglerna hindrade ombyggnad och ändring av befintliga fastigheter. svarade i hög eller mycket hög ut- sträckning.252 251Kantar , redovisning av fördjupad enkätundersökning till byggherrar . 252Kantar , redovisning av fördjupad enkätundersökning till byggherrar . Lämplighetskrav vid nybyggnad och ombyggnadskrav I en intervjuundersökning med allmännyttiga och privata bostads- företag som vi låtit göra om ombyggnad uppgav av 100 intervjuade personerna att de hade viss eller stor kännedom om hur följdkrav kan påverka ombyggnadsåtgärder. menade att de kände till kraven mycket väl. En dryg tredjedel av de intervjuade företagen uppgav att de hade avstått från att göra ombygg- nader i sitt bestånd på grund av följdkraven som rör tillgänglighet. Hos de allmännyttiga bostadsbolagen var andelen . I de flesta fall uppgav företagen att de avstod ombyggnader på grund av ökade kostnader. av de intervjuade företagen uppgav att de hade låtit bli att göra ombyggnader på grund av följdkraven som rör energi. För allmännyttiga bostadsbolag var andelen knappt 20 pro- cent. Även i dessa fall var det ökade kostnader som ansågs hindrande.253 av de intervjuade företagen svarade att ett bort- tagande av följdkraven skulle innebära att de gjorde ombyggnads- åtgärder i mycket större utsträckning, att de skulle genomföra ombyggnadsåtgärder i något större utsträckning, medan uppgav att de inte skulle göra fler ombyggnads- åtgärder om följdkraven togs bort.254 I tabell 6.1 redovisas svaren. Källa: Navet Analytics (2019), Renoveringsbehov i rekordårens bostäder. av de intervjuade företagen svarade att ett bort- tagande av följdkraven kan innebära att stora lägenheter byggs om till flera mindre och av de intervjuade företagen svarade att ett borttagande av följdkraven kan innebära att flera mindre lägenheter slås ihop till större. 253Navet Analytics (2019), Renoveringsbehov i rekordårens bostäder. Lämplighetskrav vid nybyggnad och ombyggnadskrav företag () än privata svarade att det kan innebära att flera mindre lägenheter slås ihop till större.255 Företagen i undersökningen ombads att värdera olika faktorer som påverkar företagets möjligheter till ombyggnadsåtgärder. De faktorer som ansågs ha störst inverkan på möjligheterna till ombyggnadsåt- gärder var entreprenadpriser och svårigheter att finansiera kostnaderna genom hyreshöjningar. Därefter följde faktorer som räntenivån och följdkrav på energi och tillgänglighet. Följdkraven värderades medel- högt i jämförelse med övriga alternativ, vilket bör tolkas som att kraven har väsentlig effekt men är inte den faktor som har störst betydelse.256 6.4.5Våra slutsatser gällande krav på ombyggnad Ombyggnad är en typ av ändring, som ska ha en viss omfattning och vara av viss art. Ombyggnadsbegreppets funktion är att möjliggöra följdkrav, vilket innebär att utformningskraven och de tekniska egen- skapskraven ska uppfyllas i hela byggnadsverket, även om den änd- ring som vidtas endast berör en del av byggnadsverket. Kraven kan därmed behöva uppfyllas i hela byggnadsverket, men avsteg från kraven får göras. Syftet med ombyggnadsbestämmelserna är framför allt att förbättra energieffektivitet, tillgänglighet och användbarhet. Under vårt arbete har det framförts kritik mot ombyggnads- bestämmelserna. Kritiken rör dels att bestämmelserna om ombygg- nad är svåra att tillämpa, dels de följdkrav som kan inträda. Synpunkter från tillämpare om ombyggnad berör inte sällan även ändring och tillbyggnad. Olika aktörer anger att det är oklart när ombyggnad föreligger, att gränsdragningen mellan ändring och om- byggnad är svår samt att det är svårt att avgöra vilka krav som ska gälla och vilka avsteg som är möjliga. Bedömningen av om en åtgärd är en ombyggnad måste göras utifrån flera kriterier.