sou · H7B322 · 2019-04-29 00:00:00 — 104Nilsson, M., Skydda lagom – en om miljömålet levande skogar Rapport till Expert- gruppen för studier i offentlig ekonomi 2018:4, s. 77 f. 105Skogsindustriernas miljökommitté, möte . 106Se bilaga 11. 107Skogsstyrelsen, e-brev . 108Se bilaga 11. 109Skogsstyrelsen, e-brev . 2000-områden och andra skyddade områden, dels biogeografisk övervakning av naturtyper och arter. 6.6.1Uppföljning av skyddade områden Med skyddade områden avses nationalparker, naturreservat, Natura 2000-områden och biotopskyddsområden. Vid utgången av 2017 var enligt av landareal skyddad i sådana områden.110 fördelar en stor del av dess anslag 1:3 Åtgärder för värdefull natur till länsstyrelserna, för deras genomförande av åtgärder i skyddade områden. Åtgärderna kan vara inriktade på biologisk mångfald och/eller friluftsliv. och Havs- och vattenmyndigheten har ansvar för att samordna arbetet och länsstyrelserna ansvarar för att genomföra det. Syftet med uppföljning av skyddade områden är att identifiera och åtgärda eventuella brister i skötseln. Uppföljning av mål och bevarandestatus syftar också till att vara ett stöd för länsstyrelserna för att prioritera rätt skötselinsatser. Uppföljningen finansieras genom åtgärdsmedlen på anslag 1:3. Enligt riktlinjer ska av åtgärdsmedlen användas för uppföljning.111 Det har enligt en del länsstyrelser varit otydligt hur uppföljningen av skyddade områden ska bedrivas, se avsnitt 10.3.4. Biogeografisk övervakning är ett komplement till nationell och regional miljöövervakning, övervakning av andra aktörer, uppföljning av skyddade områden samt miljöforskning. Skälet är att de verksam- heterna inte ger tillräcklig information för rapportering för de flesta av de drygt 160 arter och cirka 90 naturtyper som anges i art- och habitatdirektivet. Den biogeografiska övervakningen i landmiljöer beslutas av medan den i sötvatten och hav beslutas av Havs- och vattenmyndigheten. 110Naturvårdsverkets webbplats Skyddad-natur/, hämtad . 111Naturvårdsverket, Uppföljning av skyddade områden i . Riktlinjer för uppföljning av friluftstyper, naturtyper och arter på områdesnivå, Rapport 6379, s. 9 f. , e-brev . forskningsmoment och är inte finansierad med forskningsmedel. Däremot finns det enligt forskningsprojekt som bygger vidare på information eller metoder som samlats in respek- tive utvecklats inom biogeografisk övervakning. finansierar den biogeografiska övervakningen i landmiljöer via anslag 1:3 Åtgärder för värdefull natur. Havs- och vattenmyndigheten finan- sierar den biogeografiska övervakningen i sötvatten och hav via an- slag 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljön.112 Prioriteringen av naturtyper inom den biogeografiska övervak- ningen sker utifrån status, hotbild och skötselbehov. Arter priori- teras utifrån status och om de är bra indikatorarter, t.ex. om en arts livsmiljö är viktig för rödlistade arter. Arter och naturtyper för vilka har en stor andel av EU:s totala areal eller population prio- riteras också högre.113 SLU är utförare av en betydande del av den biogeografiska över- vakningen. I det arbetet ingår också expertstöd, analyser och metod- utveckling.114 En del av den biogeografiska övervakningen utgörs av Terrester habitatuppföljning (THUF). THUF utförs av SLU på uppdrag av som ett komplement till Riksskogstaxeringen, och kvalitetsuppföljning av ängs- och betes- marker. THUF ska säkerställa att samtliga provytor i de verksam- heterna klassificeras i fråga om naturtyper som är listade i bilaga till art- och habitatdirektivet. Dessutom ingår inventering av havsstränder i THUF. Data från THUF lagras () vid två av SLU:s institutioner.115 6.7Rapportering och användning av data Detta avsnitt beskriver användningen av data för främst miljömåls- uppföljning samt internationell rapportering, men även annan använd- ning. Beskrivningarna är indelade utifrån ett generellt avsnitt som avser rapportering och användning för flera områden och utifrån avsnitt om fjäll, skog, odlingslandskap och våtmark. 112Naturvårdsverket, e-brev . Havs- och vattenmyndigheten, e-brev . 113Naturvårdsverket, e-brev . 114SLU, e-brev . 115Naturvårdsverket, e-brev , SLU, e-brev . 6.7.1Generell övervakning av landmiljöer Huvudsyftet med den biogeografiska övervakningen är att kom- plettera den nationella miljöövervakningen med underlag till rappor- tering enligt EU:s art- och habitatdirektiv. Den senaste rapporte- ringen genomfördes och nästa kommer att ske 2019. Enligt används data från denna övervakning också som bakgrundsinformation om tillståndet och trender på övergripande nivå inom naturvården samt som indikator i miljömålssystemet. Rapporteringen enligt art- och habitatdirektivet sker direkt till EU- kommissionen, via Europeiska miljöbyrån. För varje rapportering blir allt fler variabler obligatoriska att rapportera, men kan bestämma vilka metoder som används i övervakningen. Naturvårds- verket framhåller att allt som rapporteras internationellt används även nationellt i form av underlag för att bedöma uppfyllelse av miljömålen.116 Art- och habitatdirektivet är till stor del införlivat i svensk lag- stiftning, förutom direktivets bestämmelser om övervakning och rapportering. anser att ansvar och finansiering av övervakning och rapportering inte har klargjorts tydligt, men myn- digheten har tagit på sig ansvaret för detta utifrån sitt generella ansvar för internationell rapportering enligt regleringsbrevet.117 uppger att data om marktäcke är viktiga indata till hydrologiska modelleringar. använder ett pussel av olika databaser och verktyget Nationella marktäckedata är efterfrågat.118 För rapportering inom används data från för upp- följning av miljökvalitetsmålet Storslagen fjällmiljö. 116Naturvårdsverket, e-brev . 118SMHI, e-brev . Data från används för obligatorisk rapportering enligt dels EU:s art- och habitatdirektiv, dels Konventionen om biologisk mång- fald.119 För fjällen spelar en viktig roll för rapportering av gynnsam bevarandestatus till EU:s art- och habitatdirektiv. Detta eftersom Riksskogstaxeringen inte samlar in några fältdata ovanför fjällbjörkskogens gräns.120 data från de nordliga fjällen används även för sammanställningar inom Arktiska rådets arbete.121 Data från det nationella delprogrammet Markinventeringen används till uppföljning av miljökvalitetsmålen Begränsad klimatpåverkan och Levande skogar. Från det nationella delprogrammet Integrerad miljö- övervakning används data för uppföljning av miljökvalitetsmålen Bara naturlig försurning, Ingen övergödning, Giftfri miljö och luft.122 För uppföljning av miljökvalitetsmålet Levande skogar är uppgifter från Riksskogstaxeringen ett viktigt underlag.123 Den officiella statistiken inom statistikområdet Skogarnas till- stånd och förändring som tas fram utifrån Riksskogstaxeringen, publiceras av såväl SLU som till viss del av och . Statistiken görs också tillgänglig via en stati- stikdatabas på SLU:s hemsida, via interaktiva gränssnitt (TaxWebb), i olika kartskikt och i publikationen Skogsdata. Utöver att vara underlag för bl.a. uppföljning av miljökvalitetsmålet Levande skogar och myndighetens nationella konsekvensanalyser används Riksskogstaxeringens data bl.a. för länsstyrelsernas upp- följning av miljötillståndet i länen.124 119Konvention om biologisk mångfald , SÖ 1993:77. 120Naturvårdsverket, Återrapportering användning av 1:2-anslaget 2017, s. 64. 121SLU, e-brev . 122Naturvårdsverket, e-brev . 123Skogsstyrelsen, e-brev . 124SLU, e-brev samt e-brev . Resultaten från övervakningen i det nationella delprogrammet Mark- inventeringen används för obligatorisk rapportering enligt dels () EU:s takdirektiv, dels i fråga om beräkningar av skogsmarkens kolförråd. Från delprogrammet Inte- grerad miljöövervakning används data för obligatorisk rapportering enligt dels EU:s takdirektiv, dels FN:s luftvårdskonvention.125 rapporterar till i Joint och samarbetar kring rapportering till bl.a. FN- organet UNECE:s Joint med andra myndig- heter. rapporterar även till en annan enkät från UNECE. Myndigheten rapporterar även till genom dess enkät Assessment.126 SLU utarbetar underlag för rapportering om skogs- markens och skogens kolförråd. Detta baseras på data från det natio- nella delprogrammet Markinventeringen, underlag från Riksskogs- taxeringen samt Heurekasystemet (se bilaga 11). Rapporteringen sker genom SLU:s deltagande i SMED-konsortiet som levererar data till bl.a. SCB och Naturvårdsverket.127 Data från Riksskogstaxeringen, och används för obligatorisk rapportering enligt EU:s art- och habitatdirektiv.128 Data från nationella delprogram Data från de nationella delprogrammen används för beskrivningar av tillståndet i miljön för uppföljning mot olika miljökvalitetsmål. Typ- områden på jordbruksmark och Observationsfält på an- vänds för uppföljning av miljökvalitetsmålen Ingen övergödning och Grundvatten av god kvalitet. Markpackning och Inventering av mark 125Naturvårdsverket, Skog & mark Om tillståndet i svensk landmiljö, s. 53 f. 126Skogsstyrelsen, e-brev och . UNECE står för The United Nations Economic Commission for Europe. 127SLU, e-brev . 128SLU, e-brev . och gröda används för uppföljning av Ett rikt odlingslandskap. Del- programmet Mätningar av bekämpningsmedel används för upp- följning av miljökvalitetsmålen Giftfri miljö och Grundvatten av god kvalitet.129 Data från delprogrammen om växtnäringsläckage, dvs. Typom- råden på jordbruksmark och Observationsfält på , är enligt centrala för att kalibrera modeller för beräkning av jordbrukets läckage av näringsämnen. Modellberäkningarna an- vänds i sin tur vid internationell rapportering om t.ex. kväve och fosfor till Östersjön.130 I uppföljningar finns det olika baselement oavsett om det gäller mark, luft, vatten eller människors hälsa. Dessa är uppföljning och utvärdering av miljömålen, förslag på nya åtgärder för att nå miljömålen samt utvärdering av gårdsstöd och landsbygds- programmets stöd och ersättningar. Dessutom gör myndigheten modellberäkningar av effekter och förändringar av EU:s jordbruks- politik. Uppföljning av biologisk mångfald i odlingslandskapet be- gränsas av att de i stort sett enda tillgängliga data avser fåglar och fjärilar.131 Vid uppföljning av miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap använder data från flera källor. Inventering av mark och gröda används för att följa åkermarkens tillstånd och Svensk fågeltaxering och Svensk dagfjärilsövervakning används för att följa biologisk mångfald. används för att följa variationsrikedomen i odlingslandskapet, förändring i markanvändning samt småbiotopers fördelning i landskapet. Kvalitetsuppföljningen av ängs- och betesmarker används för att bedöma gynnsam bevarandestatus för naturtyper och biologisk mångfald och för att analysera ängs- och betesmarkers hävdtillstånd och ekosystemtjänster m.m. Jord- bruksverket gör inga egna bearbetningar av data från dessa källor. Däremot gör egna bearbetningar av data från 129Naturvårdsverket, e-brev . SLU:s deltagande i klimatrapporteringsarbetet reg- leras av 23 § klimatrapporteringsförordningen (2014:1434). 130Naturvårdsverket, e-brev . 131Jordbruksverket, intervju . officiell jordbruksstatistik och miljöersättningsstatistik om föränd- rad markanvändning, tillgång till betesdjur, jordbrukets utveckling och utbredning.132 Den officiella statistiken tillgängliggörs på hem- sida genom Jordbruksstatistisk sammanställning och ingår i SCB:s statistik. Uppgifter om arealer, skördar och antal djur rapporteras till det nationella systemet enligt klimatrapporteringsförordningen (2014:1434). Data från nationella delprogram Data från övervakningen i de nationella delprogrammen Inventering av mark och gröda och Observationsfält på används för obligatorisk rapportering enligt vattenförvaltningsförordningen (2004:660) som implementerar bl.a. EU:s ramdirektiv för vatten, dels konventionerna HELCOM och OSPAR. Från övervakningen i de nationella delprogrammen Inventering av mark och gröda och Markpackning används data för rapportering av utvecklingen av jordbruksmarkens kolförråd enligt FN:s klimat- konvention.133 Resultat från delprogrammet Mätningar av bekämpningsmedel rapporteras till Europeiska miljöbyrån.134 rapporterar officiell statistik inom ramen för EU:s statistikprogram till . Uppgifterna som är obligatoriska avser bl.a. arealer, grödor, djur samt i viss utsträckning markanvänd- ning. Statistiken som rapporteras till EU publiceras också inom det svenska systemet för officiell statistik. Till FN:s livsmedels- och jordbruksorgan FAO rapporterar såväl obligato- risk som frivillig information.135 132Jordbruksverket, intervju . 133Naturvårdsverket, e-brev . 134SLU, e-brev . 135Jordbruksverket, e-brev . har återkommande regeringsuppdrag om att ta fram underlag för dels översyn av nitratkänsliga områden enligt EU:s nitratdirektiv /676/EEG, dels rapportering av genom- förandet av detta direktiv. I avsnitt 5.3.1 beskrivs kraven ytterligare. Det senaste underlaget för översyn av nitratkänsliga områden togs fram 2018. Nästa rapportering kommer att ske . När tar fram underlag använder man mätdata från natio- nell och regional miljöövervakning inom sötvatten, kust och hav samt jordbruksmark. använder också data om grund- vatten från . Datavärdarna levererar mätdata och gör vissa bearbetningar. Även gör vissa bearbet- ningar.136 Data från det nationella delprogrammet Satellitbaserad övervakning av våtmarker används för uppföljning mot miljökvalitetsmålet Myll- rande våtmarker. Också det nationella delprogrammet Klimatrelate- rad övervakning av våtmarker används för uppföljning av det miljö- kvalitetsmålet, samt även av miljökvalitetsmålet Storslagen fjällmiljö. Data från de två nationella delprogrammen (se ovan) används för obligatorisk rapportering till dels EU enligt art- och habitatdirek- tivet, dels Ramsarkonventionen137 och Konventionen om biologisk mångfald. 136Jordbruksverket, intervju . 137Konvention om våtmarker av internationell betydelse i synnerhet såsom livsmiljö för våt- marksfåglar, SÖ 1975:76, SÖ 1986:74 och SÖ 1991:78. 6.7.6Miljöövervakning av bekämpningsmedel i förhållande till bl.a. tillståndsprövning av sådana ämnen och produkter Detta avsnitt beskriver användning av data från miljöövervakning av bekämpningsmedel i främst processen för godkännande, dvs. till- ståndsprövning, av bekämpningsmedel. Den processen är inte miljö- övervakning men användning av data från miljöövervakningen kan vara ett viktigt underlag för den. Bekämpningsmedel är kemiska produkter eller biotekniska orga- nismer138 som har framställts för att förhindra att djur, växter eller mikroorganismer orsakar skada på egendom eller skadar människors eller djurs hälsa. De egenskaperna gör att bekämpningsmedel också kan orsaka skada på hälsan eller miljön. Ett bekämpningsmedel kan vara antingen ett växtskyddsmedel eller en biocidprodukt beroende på vilket användningsområde det har. Det gäller också för biologiska bekämpningsmedel. Växtskyddsmedel används i huvudsak för att skydda växter och växtprodukter inom jordbruk, skogsbruk och trädgårdsbruk. Det kan vara mot svampangrepp, skadedjur eller konkurrerande växter. Biocidprodukter är alla de bekämpningsmedel som inte är växt- skyddsmedel. Desinfektionsmedel, träskyddsmedel, myggmedel, råttgifter och båtbottenfärger är exempel på biocidprodukter.139 Kemikalieinspektionens ansvar i fråga om godkännande av bekämpningsmedel och register över sådana ämnen m.m. I avsnitt 9.5.1 beskrivs generella delar av Kemikalieinspektionens an- svar. När det gäller bekämpningsmedel ansvarar myndigheten också för att pröva frågor om godkännande av dessa. I fråga om kemiska produkter och biotekniska organismer ansvarar Kemikalieinspek- tionen för att föra och utveckla register över sådana.140 De registren omfattar bl.a. uppgifter över kemiska produkter och bekämpnings- medel som produceras, importeras och sprids på den svenska mark- 138En bioteknisk organism är enligt 14 kap. 2 § en produkt som har framställts särskilt i bekämpningssyfte eller något annat tekniskt syfte och som helt eller delvis består av eller innehåller levande mikroorganismer, nematoder, insekter eller spindeldjur. 139Kemikalieinspektionens webbplats /bekampningsmedel, hämtad . 1404 § 2. och 3. förordningen (2009:947) med instruktion för Kemikalieinspektionen. Informationen används av myndigheten till att ta fram stati- stik om kemikalieanvändningen och i arbetet med att utveckla regler och andra styrmedel samt i prövning och tillsyn. Uppgifter från registren är en del av offentliga statistik. Uppgifter från registren används också till uppföljning av indikatorer för miljö- kvalitetsmålet Giftfri miljö samt för prioritering av ämnen utifrån EU:s Reach-förordning141 samt förordning om klassificering, märk- ning och förpackning av kemiska produkter.142 Registerinformation används också av andra myndigheter och forskare som arbetar med kemikaliers spridning i samhället och i miljön.143 Användning av miljöövervakningsdata i omvärldsbevakning och uppföljning mot miljökvalitetsmål Kemikalieinspektionen uppger att data och resultat från miljööver- vakningen kan ingå i myndighetens omvärldsbevakning i samband med verksamhetsplanering. I Toxikologiska rådets (se avsnitt 9.5.1) verksamhet har miljöövervakningsdata, inklusive data som indikerar exponering för människan, identifierats som viktiga exponerings- indikatorer. Kemikalieinspektionen använder också data från miljö- övervakningen för flera indikatorer i uppföljningen av miljökvalitets- målet Giftfri miljö.144 Användning av miljöövervakningsdata i tillståndsprövning och uppföljning av den Kemikalieinspektionen uppger att den har tagit några steg för att använda mer av miljöövervakningsdata inom tillståndsprövningen.145 Vid teoretiska bedömningar av kemikaliers spridningsförekomst använder Kemikalieinspektionen miljöövervakningsdata som stöd för bedömningar och valideringar av dem. Sådana data används också 141Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 om registrering, utvärde- ring, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach) och inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet. 142Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar. 143Kemikalieinspektionen, e-brev och . 144Kemikalieinspektionen, e-brev . 145Kemikalieinspektionen, e-brev . rutinmässigt vid urval av ämnen för fördjupad granskning av ämnen som åtar sig att göra inom ramen för EU:s Reach-förordning samt förordning om klassificering, märkning och förpackning av kemiska produkter. I mån av resurser och där det är befogat redo- visar Kemikalieinspektionen även resultat från nationell miljööver- vakning av grundvatten, ytvatten, luft och nederbörd till EU:s pröv- ning av verksamma ämnen i växtskyddsmedel.146 Kemikalieinspektionen anser att det finns flera utmaningar när det gäller att utnyttja data från den svenska miljöövervakningen i tillståndsprövningen i fråga om spridning av bekämpningsmedel till grundvatten. I fråga om det nationella delprogrammet Mätningar av bekämpningsmedel (se avsnitt 6.4.4. ), anges att de mätningarna inte ger tidiga svar på problematiska ämnen och att de är svåra att använda som underlag för tillståndsprövningen. Svårigheterna anges bero delvis på att mätningarna avspeglar tidigare års användning och därmed har de begränsat värde vid riskbedömning. I finns ett program för bedömning inom tillstånds- prövningen i fråga om risk för läckage av växtskyddsmedel till grund- vatten. Det danska programmet bygger på särskilda försöksfält. Kemikalieinspektionen undersöker möjligheterna till att införa ett liknande program i med syfte att det dels ska vara grund för ett system för tidig varning, dels göra riskbedömningarna i till- ståndsprövningen säkrare.147 Kemikalieinspektionen använder data från det danska program- met vid uppföljning av tillståndsprövningen. Myndigheten följer på ett generellt plan löpande resultaten av miljöövervakning i relation till fyndfrekvens och nivå samt överskridanden av riktvärden. eftersträvar myndigheten att få bättre återkoppling från miljöövervakningsdata till den nationella prövningsprocessen av produktgodkännanden. Detta bygger dock på data från det danska programmet och inte data från den svenska miljöövervakningen. Vid indikation på att ett ämne kan vara problematiskt utifrån miljööver- vakningsdata, undersöks möjligheten till dialog med branschen. () pågår det första egentliga initiativet till en sådan dialogkampanj. Den gäller ämnet diflufenikan i ytvatten.148 146Kemikalieinspektionen, e-brev . Diflufenikan är ett ämne i växtskyddsmedel för bekämpning av ogräs och finns i 9 god- kända växtskyddsmedel i , se Kemikalieinspektionens webbplats, /nyheter- I underlaget för den kampanjen ingår enligt SLU svenska miljööver- vakningsdata om ytvatten.149 Samarbete kring och användning av data om biocidprodukter Kemikalieinspektionen uppger att det saknas etablerade samarbets- former om övervakning av ämnen i biocidprodukter. Myndigheten anser att det är svårt att få gehör för övervakning av nya biocidämnen och att samarbetsformerna bör utvecklas för att säkerställa en ända- målsenlig prioritering av biocidämnen för miljöövervakning. Det saknas kunskap om förekomst av många biocidämnen i miljön och det skulle enligt myndigheten vara önskvärt att komplettera miljöövervakningen med denna typ av ämnen. Detta för att miljö- övervakning i större utsträckning skulle kunna användas som stöd i tillståndsprövning av biocidprodukter.150 Detta avsnitt beskriver behov som framförts av olika aktörer i fråga om ändringar, effektiviseringar, utvidgningar m.m. som de anser be- höva genomföras för att utveckla miljöövervakningen av landmiljöer. Behov av ökad samordning och tematiska analyser mellan olika programområden Flera länsstyrelser anser att det skulle vara önskvärt med en större samordning och fler tematiska analyser mellan olika program- områden, se avsnitt 10.2.7. i anger att omorganisationen av miljöövervakningen med- förde en större geografisk spridning inom miljöövervakningen, men minskad integrerad analys mellan olika naturtyper inklusive vatten. fran-kemikalieinspektionen/2018/samarbete-for-att-minska-lackage-av-vaxtskyddsmedel- till-vattendrag/, hämtad . 149SLU, e-brev . 150Kemikalieinspektionen, e-brev . Ett undantag anges vara programområdet Kust och hav.151 Läns- styrelsen i framhåller att även om det finns en natio- nellt ansvarig för varje programområde, skulle samordningen av och gränserna mellan olika programområden behöva ses över. Det gäller bl.a. i fråga om samutnyttjande av data från olika programområden och även samvariationer mellan data.152 anser att integrerad analys mellan olika program- områden inte har minskat, eftersom det gjordes få programöver- gripande analyser även innan omorganisationen. Enligt myndigheten är bristen snarare nu som tidigare att programövergripande analyser inte genomförs i tillräcklig omfattning.153 SLU uppger att det finns få användbara data för att koppla ihop övervakning av landskapets innehåll med förekomst av organismer som t.ex. markfauna, naturliga fiender till skadegörare, pollinatörer, mikroorganismer och ogräs vid åkermark.154 Ansvar och möjligheter att påverka miljöövervakningens inriktning anser att de miljömålsansvariga myndigheterna borde ges ett större inflytande över miljöövervakningens inriktning än , utifrån såväl miljömålsuppföljning som internationell rappor- tering enligt t.ex. EU:s nitratdirektiv. Det gäller dels prioriteringar, dels utvecklingsbehov av vissa program. anser Jordbruks- verket att ansvar och anslag för miljöövervakning även fortsättnings- vis bör ligga på och Havs- och vattenmyndigheten.155 anser generellt att respektive ansvarig myndighet bör ha ett övergripande ansvar för övervakningen som kopplar till de miljökvalitetsmål som myndigheten ansvarar för.