sou · H7B366 · 2019-12-18 00:00:00 — Egenkontroll är sådana aktiviteter, rutiner och åtgärder m.m. som en verksamhets- utövare på egen hand ska planera, genomföra och följa upp enligt bestämmelser i med tillhörande föreskrifter.1 När flera verksamhetsutövare går samman i ett gemensamt program för att undersöka påverkan på miljön kallas det för samordnad recipient- kontroll (SRK). I den beskrivs den samlade påverkan och inte påver- kan från enskilda verksamheter. SRK bedrivs av en sammanslutning av verksamhetsutövare i form av till exempel vattenförbund eller vattenvårdsförbund.2 126 kap. 19 § (1998:808). 2Havs- och vattenmyndigheten: Vattenövervakning i - Bakgrund, nuläge och förslag till framtida förändringar. (/files/Recipientkontroll_15januari-15.pdf, avläst 2019- 01-04.) Ett vattenförbund är en rättslig organisationsform för skötseln av ett visst verksamhetsområde, där medlemskap i förbundet kan vara tvingande. Syftet med vattenförbund är att främja ett hållbart nytt- jande av ett vattenområde. är ofta en sammanslutning av till exempel kommuner, fiskevårdsföreningar, industriföretag, kraft- företag och markavvattningsföretag, dvs. intressenter som på något sätt har tillstånd att påverka det aktuella vattenområdet. Vatten- förbunden reglerar rensningsföretag, vattenregleringar och liknande och dess bildande kan vara tvingande.3 Enligt lag kan ett vattenförbund bildas med uppgift att genom rensning, reglering eller andra vattenvårdande åtgärder främja ett från allmän eller enskild synpunkt ändamålsenligt nyttjande av vatt- net i vattendrag, sjö eller annat vattenområde. Fråga om bildande av vattenförbund prövas vid en förrättning.4 Bland annat den som enligt har fått rätt att inverka på vattenförhållandena inom verksamhetsområdet ska vara medlem i förbundet. Även kommuner och sammanslutningar av fiskerätts- ägare får ingå som medlem i vattenförbund. får bildas när det är av väsentlig betydelse från allmän eller enskild synpunkt att samverkan i sådan form sker för att främja utnyttjandet av vattnet inom verksamhetsområdet. Ett vattenförbund ska planlägga och utöva sin verksamhet på sådant sätt att förbundets ändamål vinnes utan oskälig kostnad. Där- vid bör samråd äga rum med de myndigheter som beröres av frågan. Verksamheten får omfatta flera verksamhetsgrenar. Förbundet ska i sin verksamhet tillgodose medlemmarnas gemensamma bästa. Varje medlems enskilda intressen ska även beaktas i skälig omfattning.5 3Havs- och vattenmyndigheten: Vattenövervakning i – Bakgrund, nuläge och förslag till framtida förändringar. (/files/Recipientkontroll_15januari-15.pdf, avläst .) 4Lag (1976:997) om vattenförbund. 5Lag (1976:997) om vattenförbund. Ett exempel på ett vattenförbund i Norra vattendistrikt är Fyrisån. bildades med upp- gift att verka för vattenvården inom Fyrisåns och Hågaåns vatten- system samt andra åar som mynnar i Ekoln. Medlemskap var frivilligt och utgjordes av berörda kommuner och landsting. Verksamheten inriktades på att sammanställa vattenundersökningar, inventera bad-, fiske- och vattentäktsområden samt utsläppskällor, informera all- mänheten och myndigheter mm. trädde lagen om vatten- förbund i kraft, med huvudsyften att vidga antalet medlemmar och att underhålla vattendragen för olika ändamål. inleddes arbetet med att ombilda , och förordnade i län om förrättning för bildande av ett vattenförbund för . Processen pågick och registrerades Fyrisåns vattenför- bund. I stadgarna fastslås att förbundet ska arbeta med frågor som berör Fyrisåns vattenkvalitet, vattenhushållning och vattendrags- underhåll. Obligatoriska medlemmar i förbundet är kommuner, in- dustrier, bevattnings- och dikningsföretag samt dammägare medan fiskeorganisationer kan ingå frivilligt.6 Ett vattenvårdsförbund är en frivillig sammanslutning, vanligtvis i form av en ideell förening. har liknande mål som ett vattenförbund men kan inkludera andra intressenter, in- klusive vattenförbund. Många av de befintliga vattenvårdsförbunden bildar numera också vattenråd inom ramen för arbetet med vatten- förvaltningen. En av vattenvårdsförbundens huvuduppgifter är den samordnade recipientkontrollen. Vattenvårdsförbunden samordnar den miljökontroll som de som har utsläpp till vatten ska genomföra. När flera kommuner, industrier och andra verksamheter använder 6www.fyrisan.se/page.asp?categoryid=2 (avläst ). samma vattenområde som recipient kan recipientkontrollen samord- nas i ett gemensamt program.7 Som exempel kan nämnas vattenvårdsförbund som bedriver vattenkontroll i älvens avrinningsområde . har till ändamål att verka för en uthållig förvaltning av vattenresursen i avrinningsområdet. För detta ändamål bedriver förbundet samordnad recipientkontroll i avrinningsområdet. Förbun- det deltar även i vattenråds verksamhet samt läm- nar upplysningar och råd till medlemmarna i ärenden som berör förbundets verksamhetsområde. Medlemmarna bidrar till verksam- heten med kunskap om lokala förhållanden, kunskap om den egna verksamheten, tidigare erfarenheter av miljövård och övervakning och genom att utföra beslutade åtgärdsprogram.8 vattenvårdsförbund framhäver följande: Genom samordning och redovisning i en gemensam rapport erhålls bättre och mer överskådlig information om tillstånd, påverkan och förändringar i vattenområdet än vad enskilda program kan ge.9 Ett annat exempel är som har funnits och tagit hand om SRK i avrinningsområdet . De flesta av förbundets medlemmar nyttjar vattnet i verksam- heter som har direkt påverkan på sjö, vattendrag eller kustområde genom utsläpp. Dessa verksamhetsutövare ingår i den samordnade recipientkontrollen som utgör själva basverksamheten och är den viktigaste uppgiften för förbundet. Till en början utförde förbundet allt själva, från vattenprov- tagning till laboratorieanalys och rapportskrivande. såldes laboratorieverksamheten och upphandlas förbundets behov av provtagnings- och analystjänster inom recipientkontrollen. I kon- trollprogrammen som vattenvårdsförbundet ansvarar för ingår 24 sta- tioner i rinnande vatten, 21 stationer i sjöar och 33 stationer vid 7Havs- och vattenmyndigheten: Vattenövervakning i – Bakgrund, nuläge och förslag till framtida förändringar. (/files/Recipientkontroll_15januari-15.pdf, avläst .) 8Stadgar för vattenvårdsförbund (/docs/Allmant/StadgarGVVF.pdf, avläst ). 9www.gvvf.se/ (avläst ). Huvuddelen av undersökningarna består av vattenkemiska undersökningar men till exempel bottenfauna och makroalger är sådant som också undersöks.10 Förbundet konstaterar i sin årsrapport att utöver att kontrollprogrammet ger en tillståndsbeskrivning av hur sjöar, vattendrag och kustområden mår ger de också vägledning för var miljöförbättrande insatser behöver göras.11 Ett vattenråd är ett lokalt frivilligt samverkansorgan som består av olika intressenter med koppling till vattnet inom ett eller flera avrinningsområden. De länsstyrelser som är vattenmyndigheter har tagit initiativ till och uppmuntrat bildandet av vattenråd som en del i arbetet med att genomföra ramdirektivet för vatten. Vissa av de länsstyrelser som är vattenmyndigheter ger också ett visst ekono- miskt stöd till vattenråden för att täcka möteskostnader. Tanken bakom initiativet är att genom vattenråden skapa en lokal förankring i vattenförvaltningsarbetet. Vattenråd är regionala och lokala forum där berörda aktörer kan mötas och diskutera gemensamma vatten- frågor med möjlighet att delta i och påverka vattenförvaltningens inriktning. Ett vattenråd är en frivillig sammanslutning av aktörer inom ett huvudavrinningsområde som gemensamt vill få ett helhetsperspek- tiv på områdets vattentillgångar. Ett vattenråd ska involvera alla som berörs och fungera som ett forum där frågor om vattenresurserna inom det aktuella området kan diskuteras. Vattenråden kan också beskrivas som en mötesplats där olika perspektiv och åsikter kan mötas.12 I kapitel 8.3 beskrivs vattenrådens uppgifter mer utförligt. 10www.lvvf.se/view.aspx?cat=4 (avläst ). 11Ljusnan-Voxnans Vattenvårdsförbund (2018): 2018. 12Havs- och vattenmyndigheten: Vattenövervakning i – Bakgrund, nuläge och förslag till framtida förändringar. (/files/Recipientkontroll_15januari-15.pdf, I artikel 14 i ramdirektivet för vatten behandlas frågor om informa- tion till och samråd med allmänheten. Där anges bl.a. att medlems- staterna ska uppmuntra aktiv medverkan från samtliga berörda parter i genomförandet av ramdirektivet, särskilt när det gäller att utarbeta, se över och uppdatera förvaltningsplanerna för avrinnings- distrikten. Europeiska kommissionen har tagit fram ett vägledande doku- ment för att uppmuntra allmänhetens engagemang och förklara vilka delar av vattendirektivet som allmänheten kan påverka.13 I doku- mentet finns förslag på verktyg och metoder att använda vid genom- förandet. Vilken metod ett land väljer att använda beror på dess förutsättningar. Som stöd för samverkan i har Naturvårds- verket tagit fram en handbok som Havs- och vattenmyndigheten numera ansvarar för. Enligt vattenförvaltningsförordningen14 ska vattenmyndigheterna planera sitt arbete så att det möjliggör och uppmuntrar till delta- gande av alla som berörs av förvaltningen av kvaliteten på vatte- nmiljön. Innan vattenmyndigheten fattar beslut om kvalitetskrav, förvaltningsplaner och åtgärdsprogram eller i övrigt handlägger vatten- förvaltningsfrågor av större betydelse ska den samråda med de myn- digheter, kommuner, organisationer, verksamhetsutövare och en- skilda som berörs av beslutet. Som exempel kan nämnas att det finns 13 vattenråd i . Två av dessa hanteras av kommun: –Åby- Byske- älvars vattenråd ska arbeta för att uppnå god vattenstatus enligt ramdirektivet inom vattendragens avrinnings- områden och kustvatten. Vatten med god status ska bibehållas och inte försämras. är en frivillig sammanslutning 13Public Participation in relation to the Water Framework Directive. 142 kap. 4 § vattenförvaltningsförordningen (2004:660). med en sammansättning som ska spegla de behov och intressen som finns i området. I rollen som samverkansorgan fungerar vattenrådet som en kanal mellan ansvariga myndigheter, berörda intressenter och allmänhet. viktigaste uppgifter är att fånga upp lokal kunskap, sprida information, uppmuntra till lokalt engagemang, vara kontaktlänk mot myndigheterna, yttra sig om vattenförvaltningens program och planer och föreslå och prioritera åtgärder. De tre älvarna är utpräglade skogsälvar där avrinningsområdena delas mellan och . De rinner genom , och kommuner. Alla tre älvarna har mycket stor betydelse för sportfisket.15 Enligt uppgift finns det ett stort engagemang i vattenrådet, och sam- arbetet här har utvecklats.16 –vattenråd omfattar avrinningsom- råde som är ett av de stora i och delas mellan och samt Saltdal kommun i . I rinner älven genom sex kommuner: , , , , och . Området domi- neras av skogsmark, fjäll och våtmarker och har en förhållandevis hög andel sjöar medan andelen jordbruksmark är mycket liten. är reglerad för elproduktion genom ett antal sjömagasin och älvsmagasin med tillhörande kraftverk. Totalt finns 15 kraftstationer i älven och ett i ett biflöde. Vattenkraften producerar i genomsnitt av den vattenkraftsenergi som produceras i landet under ett normalår.17 Enligt uppgift är det svårt att skapa lokalt engagemang eftersom det är ett så stort område. fungerar inte så bra och har något enstaka möte där enbart tjänstemän deltar. Mötena hålls numera oftast i och innebär långa resor för dem som kommer från inlandet. har inga kontakter med Norge.18 15https://abybyskekagevro.wordpress.com/about/ (avläst ). 16Skellefteå kommun, intervju . 17https://skelleftealvenvro.wordpress.com/ (avläst ). 18Skellefteå kommun, intervju . Exempel på vattenförvaltning i andra länder I denna bilaga redovisas utredningens internationella kartläggning. Den omfattar dels en beskrivning av vattenförvaltningen i nio länder, dels en genomgång av de erfarenheter som har gjorts och de syn- punkter som har inkommit från de berörda länderna, dels en beskrivning av hur vattenförvaltningen är uppbyggd i några inter- nationella avrinningsdistrikt där inte ingår. Avslutningsvis sammanfattas finansieringsaspekterna i dessa länder med tillägg av . Syftet med den internationella kartläggningen har varit att ge en referensram för utredningens överväganden. i följande länder redovisas: består av halvön och cirka 400 öar. Landet har mer än kust, och den genomsnittliga höjden över havet är . domineras av jordbruk, och av landets yta är jordbruksmark. Administrativt är landet numera upp- delat i fem regioner och 98 kommuner. var indelat i 13 amt (därutöver tre kommuner, som innehade samma uppgifter som amten). Dessa var i sin tur uppdelade i 270 kommu- ner. Genom kommunreformen 2007 reducerades antalet kommuner till 98 som de 13 amten avskaffades och ersattes av fem regioner. Amten hade rätt att uppbära skatter, vilket de nya regio- nerna inte har. Till hör även och , båda med ett utvecklat självstyre. består numera av fyra avrinningsdistrikt (vandområde- distrikt): Jylland-Fyn, , och det internationella distriktet som delas med . Avrinningsdistrikten är i sin tur indelade i sammanlagt 23 huvudavrinningsområden (hoved- vandoplande). Jylland-Fyn består av 15 huvudavrinningsområden och består av sex huvudavrinningsområden. Utredningen har inhämtat vilka erfarenheter som finns av hur vattenförvaltningen enligt EU:s ramdirektiv fungerar i . Utredningen har genomfört ett besök i och fört samtal med Miljø- og , Lantbrug og Fødevarer, Dan- marks Naturfredningsforening samt representanter för Naestveds kommun. Utredningen har även inhämtat underlag från enheten Vand og Hav vid Miljø- og som har besvarat skriftliga frågor för del.2 1Avsnittet bygger på Europeiska kommissionen (), ministeriet/miljoe-og-foedevareministeriets-opgaver/ (avläst ), (avläst ) och (avläst ). 2Miljø- og , e-brev samt intervjuer och med tjänstemän vid Miljø- og och Naestved kommune samt representan- ter för organisationerna Lantbrug og Fødevarer (LF) och Naturfredningsforening. i styrs bl.a. genom lagen om vatten- planering och ett antal förordningar som reglerar vad planerna och åtgärdsprogrammen inom vattenområdet ska innehålla.3 Denna lag- stiftning gäller inte i och . Åtgärdsprogram och miljömål fastställs av ministeriet i form av juridiskt bindande förordningar (bekendtgørelse). I förordningarna fastställs åtgärdsprogram för varje avrinningsdistrikt samt konkreta miljömål för yt- och grundvattenförekomster i varje avrinnings- distrikt.4 Förvaltningsplanerna ses mer som ett icke-juridiskt bind- ande informationsdokument.5 Myndigheterna ska säkra att miljö- målen nås. De centrala bestämmelserna som säkrar att detta nås finns i förordningen. Där sägs bland annat att miljöstyrelsen (4 §) och kommunerna (5 §) ska genomföra åtgärderna och att de ska vara operationella efter senast . För administrationen av lagstift- ningen i övrigt, dvs. utöver de förpliktelser som framgår av åtgärds- programmet, gäller följande:6 Statslige myndigheder, regionsrådet og kommunalbestyrelsen skal ved administration af lovgivningen i øvrigt forebygge forringelse af til- standen for overfladevandområder og grundvandsforekomster og sikre, at opfyldelse af de miljømål, der er fastlagt i bekendtgørelse om miljømål for overfladevandområder og grundvandsforekomster, ikke forhindres.7 Precis som i ingår både vatten och mark i fast egendom. Vatten ägs således av fastighetsägaren. I indelas däremot alla sjöar och vattendrag i två kategorier; privata och offentliga. 3Lov om vandplanlægning nr 1606 af 26/12/2013. I förordningen Bekendtgørelse om ind- holdet af vandområdeplaner nr 437 af 19/05/2016 anges bl.a. vad planerna ska innehålla. Förordningen Bekendtgørelse om indsatsprogrammer for vandområdedistrikter nr 794 af 24/06/2016 styr åtgärdsprogrammen. 4Bekendtgørelse om miljømål for overfladevandområder og grundvandsforekomster (nr 1522 af 15/12/2017) och Bekendtgørelse om indsatsprogrammer for vandområdedistrikter (nr 1521 af 15/12/2017). 5Miljø- og , intervjuer och . 6Miljø- og , e-brev . 7§ 8, bekendtgørelse om indsatsprogrammer for vandområdedistrikter (nr 1521 af 15/12/2017). Denna klassificering görs oavsett ägarförhållanden – det har endast betydelse för vem som har plikten att vidmakthålla vattendraget. Alla sjöar och vattendrag måste, enligt vattendragslagen, underhållas regelbundet för att säkerställa vattendränering och goda levnads- förhållanden för växter och djur.8 Kommunen är vattendragsmyn- dighet (vandløbsmyndighed) med uppgift att sköta de vattendrag som klassats som offentliga. För dessa vattendrag ska kommunerna utarbeta och besluta om vattendragsregler. Reglerna utgör lokala, rättsliga bestämmelser om förvaltning och administration av en- skilda vattendrag, exempelvis om hur ofta och på vilket sätt växtlig- het ska tas bort.9 Fastighetsägarna får inte själva vidta underhålls- åtgärder i de offentliga vattendragen men har möjlighet att klaga till en nationell klagonämnd på de skötselregler som kommunen be- slutat om.10 För privata vattendrag kan det fastställas underhållsregler som fastighetsägarna är skyldiga att följa. Vandløbsmyndigheden kan fastsætte bestemmelser om vedligeholdelsens omfang og udførelse, herunder om der skal foretages opsamling af af- skåret grøde.11 Från Naestveds kommun har framförts att man inte fastställer under- hållsregler. Om fastighetsägarna är oeniga så går vattendragsmyndig- heten in och beslutar om vads som ska göras: Vandløbsmyndigheden fastsætter ikke vedligeholdelsesregler for de pri- vate vandløb. Det står i vandløbsloven at de skal vedligeholdes så der ikke opstår gener for naboejendomme. Hvis to lodsejere er ueninge om vedligeholdelsen gå vandløbsmyndigheden ind og træffer afgørelse om hvad eller om der skal gøres noget.12 Alla ändringar i offentliga och privata vattendrag kräver tillåtelse enligt vattendragslagen, exempelvis när det gäller etablering av nytt vattendrag, ändring av djupet i ett existerande vattendrag eller änd- ring av vattendragets sträckning.13 8Lov om vandløb (LBK nr 127 af 26/01/2017). 9Miljø- og , e-brev . 10Naestved kommune, intervju . 11§ 36 lov om vandløb. 12Naestved kommune, e-brev . 13Miljø- og , e-brev . IDanmark är miljö- och livsmedelsministern (miljø- og fødevare- ministeren) vattenmyndighet med ansvar för genomförandet av ramdirektivet för vatten.14 Analys- och övervakningsarbetet utförs vid eller i samarbete med universitet och andra professionella exper- ter. Det konkreta genomförandet av de flesta åtgärderna i åtgärds- programmen sker på nivå.15 Uppgifter inom den danska vattenförvaltningen är fördelade på följande aktörer: •Staten utarbetar förvaltningsplaner (vattenområdesplaner) med tillhörande förordningar om miljömål och åtgärdsprogram. Dessa planer fastslår miljömål för de avrinningsdistrikt som omfattas av vattenplanläggning och åtgärdsprogrammen anger hur miljömålen ska nås. –Miljö- och livsmedelsministern är avrinningsdistriktsmyndig- het och har det överordnade ansvaret för att vattenområdes- planerna utarbetas och för att miljömålen uppnås. Ministeriet har den praktiska uppgiften att utarbeta förvaltningsplaner och förordningar. –Miljöstyrelsen ger ämnesmässigt bistånd till ministeriet. 143 § lov om vandplanlægning. 15Miljø- og , e-brev . •Kommunerna ska genomföra huvuddelen av åtgärdsprogrammen i praktiken.16 Källa: Bekendtgørelse om delegation af opgaver og beføjelser til Miljøstyrelsen, nr 95 af 28/01/2019 och information från Miljö- och livsmedelsministeriet. Central nivå och avrinningsdistriktsnivå Miljö- och livsmedelsministeriet (Miljø- og fødevareministeriet) består av departementet, institutionen och fyra styrelser: Miljöstyrelsen, Livsmedelsstyrelsen, Lantbruksstyrelsen och Natur- styrelsen (där även kustdirektoratet ingår). Ministeriet har samman- lagt cirka 4 500 medarbetare. Miljö- och livsmedelsministern är vattenmyndighet för samtliga avrinningsdistrikt. Ministern (departementet) har det övergripande ansvaret för att säkerställa att förvaltningsplaner tas fram för varje avrinningsdistrikt och att miljömålen uppfylls. Inom departementet arbetar cirka 17 personer med vattenförvaltningsfrågor i relation till genomförandet av ramdirektivet.17 16Miljø- og , intervjuer och . 17Därutöver finns två studenter på deltid och en sekreterare som arbetar med dessa frågor. Miljø- og , e-brev . Underlagen till förvaltningsplaner och åtgärdsprogram tas fram av Miljöstyrelsen som är en myndighet inom miljö- och livsmedels- ministeriet.18 Arbetsfördelningen mellan Miljöstyrelsen och departe- mentet regleras av en delegationsförordning. Följande uppgifter dele- geras från miljö- och livsmedelsministern till Miljöstyrelsen: 1.Udarbejde basisanalyse for hvert vandområdedistrikt 2.Oprette og ajourføre registre over beskyttede områder 3.Undersøge årsagerne til, at miljømål ikke kan forventes opfyldt 4.Årligt gennemgå virkninger af omstændigheder som har været årsag til, at miljømål ikke kan forventes opfyldt 5.Levere teknisk bistand, herunder data og tabeller, til brug for udar- bejdelsen af bekendtgørelse om miljømål for overfladevand- områder og grundvandsforekomster og bekendtgørelse om ind- satsprogrammer for vandområdedistrikter 6.Levere fagligt grundlag, herunder teknisk bistand, data og tabeller til brug for udarbejdelsen af vandområdeplanerne og udarbejde tilstandsvurderinger, belastningsopgørelser, opgørelser af indsats- behov og baseline samt MiljøGIS til brug for vandområde- planerne 7.Foretage interessentinddragelse i konkrete faglige spørgsmål, her- under faglige projekter, i forbindelse med udarbejdelse af vand- områdeplanerne 9.Offentliggøre en foreløbig oversigt over væsentlige vandforvalt- ningsmæssige opgaver samt offentliggøre endelig oversigt over disse opgaver 11.Anmode kommunalbestyrelsen om oplysninger til brug for udar- bejdelse af statusrapport 12.Overvåge overfladevandets og grundvandets tilstand og de be- skyttede områder 18Före 2017: Styrelsen for Vand- og Naturforvaltning. 13.Udarbejde programmer for overvågning af overfladevandets og grundvandets tilstand og overvågning af beskyttede områder samt udarbejde et sammenhængende og overordnet overvågningsnet in- den for hvert vandområdedistrikt 14.Beslutte ekspropriation af fast ejendom og varetage funktioner ved ekspropriation.19 Miljöstyrelsen har ett antal lokalkontor runt om i . Miljö- styrelsen har hand om tillståndsgivning och tillsyn för stora verk- samheter, medan kommunerna har hand om motsvarande för mindre verksamheter. Lantbruksstyrelsen sköter bland annat tillsynen av jordbruket tillsammans med kommunerna. För vattenförvaltningsfrågor finns en strategisk grupp med chefer från departementet och Miljöstyrelsen som möts cirka en gång . Departementet och Miljöstyrelsen tar i detta samarbets- forum fram riktlinjer för arbetet med att ta fram förvaltningsplaner. Det finns vidare ett stort antal nationella dokument i form av bl.a. bestämmelser, vägledningar för åtgärdsprogrammen och en katalog över olika verktyg som kan användas i åtgärdsprogrammen. träffades en överenskommelse mellan den danska regeringen (Venstre) och partierna Konservative, och om ett livsmedels- och jordbrukspaket där bland annat vattenfrågor behandlades. I samband med en strukturreform som trädde i kraft ändrades den regionala organisationen genom att länen (amt) lades ned och de fem nuvarande regionerna skapades. Kommunreformen fick stor betydelse för organiseringen av offentliga institutioner, så även inom vattenförvaltningen. Före reformen var ansvaret delat mellan stat, län och kommuner. Miljö- och livsmedelsministeriet menar att den dåvarande organiseringen i vissa avseenden var olämplig, eftersom förvaltningsenheterna var relativt små i förhållande till de uppgifter 19Bekendtgørelse om delegation af opgaver og beføjelser til Miljøstyrelsen, nr 95 af 28/01/2019. som gavs av lagstiftaren.