sou · H6B392 · 2019-01-01 00:00:00 — Trafikanterna kommer att efterfråga och förvänta sig aktuell och korrekt trafikinformation på alla platser där trafikanter kan befinna sig oavsett trafikslag. 6.2.10Trender avseende tv- och radioanvändning Marknätet för radio och tv fyller en viktig funktion i den svenska mediepolitiken, särskilt för public service-företagen som därigenom når av befolkningen i fritt tillgängliga sändningar med hög robusthet. Marknätet är den grundläggande distributionsplatt- formen för public service-kanalerna och väsentliga delar av tillsynen av sändningarna förutsätter utsändning över marknätet. En annan ordning kräver grundlagsändringar. Marknätet är också betydelse- fullt för yttrandefriheten med möjlighet för både kommersiella och ideella aktörer att sända radio och tv. Det finns till exempel närmare 650 föreningar som sänder närradio på FM-bandet i . Mark- nätet har stor betydelse för det svenska totalförsvaret. minskar tv-tittandet över marknätet. ökar internet som plattform för att ta emot tv-innehåll markant, sär- skilt i yngre målgrupper. Tv-abonnemang via fiber ökar också. I rap- porten Svensk telekommarknad 2017 anges att abonnemangen för tv via bredband, ip-tv, ökade . har antalet betal-tv-abonnemang via marknätet minskat . uppgick minskningen till 12 procent.23 Utvecklingen medför att antalet hushåll som innehar 23PTS rapport ”Svensk telekommarknad 2017” med rapportnummer PTS-ER-2018:16. Spektrumanvändningen åren 2027–2047 en tv-mottagare för marksänd tv minskar. Det är emellertid fort- farande ett stort antal hushåll som tar emot marksänd tv. använde av hushållen antenn för att ta emot tv-sänd- ningar.24 Det finns emellertid flera faktorer som talar för att marknätet kommer att bli mindre intressant för tv-tittare . Tv- tjänsten som sådan är i omdaning där tv-tittandet inte styrs av den ordinarie sändningstiden, det vill säga inte styrs av tv-tablån, så kallade icke-linjära tv-sändningar, vinner mark hos konsumenter. Även de hushåll som tar emot marksänd tv tar del av icke-linjär tv i stor utsträckning. betalade av de hushåll som hade tv-abonnemang över marknätet, även för andra tv-tjänster över Internet.25 De plattformar som utöver linjärt tv-utbud även kan er- bjuda icke-linjär tv attraherar fler konsumenter. kan tv- upplevelsen förväntas utvecklas ytterligare med exempelvis VR och interaktivitet. De distributionsplattformar som inte kan erbjuda två- vägskommunikation kommer få svårare att attrahera tv-tittare. I takt med att fibernäten byggs ut kommer fler hushåll att kunna välja tv över fibernätet i stället för över marknätet. Enligt reger- ingens bredbandsstrategi bör hela ha tillgång till snabbt bred- band . Det innebär att av alla hushåll och företag bör ha tillgång till 1 Gbit/s, att av alla hushåll och företag bör ha tillgång till /s och att av alla hushåll och företag bör ha tillgång till /s. Om målen ska uppfyllas kom- mer både fibernät och de mobila kommunikationsnäten behöva byg- gas ut. PTS prognosticerar att 94–av alla hushåll och före- tag i kommer att ha tillgång till bredband om minst 1 Gbit/s eller ha fiber i sin absoluta närhet , och att av alla hushåll och företag i kommer antingen att ha tillgång till, eller ha bredbandsinfrastruktur som medger minst /s i sin absoluta närhet år 2025.26 Detta är tillräckligt för att kunna ta emot strömmade tv-tjänster. Ytterligare faktorer som kan påskynda ett minskat konsument- intresse för marknäts-tv är konsolideringar mellan telekomoperatörer och tv-aktörer. Flera kommunikationsoperatörer har köpt upp före- tag som tillhandahåller kommersiell tv och kan komma att flytta 24Mediamätning i , MMS 2018a. 25Enkätfabriken, Hushållens användning av fri-tv, PTS 2017, på uppdrag av Post- och Tele- styrelsen. 26Uppföljning av regeringens bredbandsstrategi, PTS-ER-2018:9. Spektrumanvändningen åren 2027–2047 över kunder respektive de kommersiella kanalernas utbud från det marksända tv-nätet till sina egna datanät om förutsättningarna och affärsmodellerna motiverar det. Om betal-tv-konsumenter lämnar marknätet blir plattformen mindre attraktiv för annonsörer och i förlängningen för de kommersiella tv-kanalerna. Om kanalutbudet i marknätet minskar riskerar marknäts-tv att bli än mindre attraktivt för hushållen. Om det är alltför få hushåll som tar emot tv över marknätet kan det påverka public service-bolagens möjligheter att nå ut med sitt programinnehåll. Public service-bolagen har en stor närvaro online. En svårighet med online-distribution är att det är svårt för public service-företagen att kunna garantera tjänste- leverans och -kvalitet hos slutkunderna. Tv- och radiosändningar som sker på trådbunden väg kan även med stor sannolikhet att komma att konvergera med datanäten. Tekniker för de mobila accessnäten utvecklas kontinuerligt. Denna utveckling förväntas förstärkas ytterligare i femte generationens mobila kommunikationssystem (5G) där stöd finns för att skapa virtuella nät med egenskaper specifikt anpassade för olika tjänsters behov. Bedömningen är att radio- och tv-tjänster kommer kunna distribueras genom de mobila accessnäten . Detta kan leda till att marknätet för radio och tv får allt mindre betydelse som distri- butionssätt för tv eftersom konsumenterna kan ta del av program- utbudet via bredband. En större förändring av efterfrågan avseende hur konsumenterna vill ta del av rörlig bild och tv-innehåll bedöms som mycket trolig –2047 och det som framstår som osäkert är tidpunkten för en avgörande förändring. Frågan är om vi kommer få se en större förändring av tv-konsumtionen baserat på att det vid ett visst tillfälle inte längre blir kommersiellt hållbart att sända i mark- nätet och de följdeffekter detta skulle få. Även om det inte går att uttala sig med säkerhet så framstår det sett till utvecklingen som osannolikt att linjär tv i ett relativt sett begränsat format distribuerat via marknätet kommer att vara tillräckligt efterfrågat för att ekonomiskt motivera marknätssändningar av tv i hela landet. Förut- sättningarna för denna utveckling är naturligtvis att alternativa platt- formar kan möta de krav som ställs för distribution av tv och fram- för allt tv i allmänhetens tjänst. Framför allt finns frågetecken avseende kraven på robusthet och på möjligheten att ta emot public Spektrumanvändningen åren 2027–2047 service-tv fritt utan abonnemang. Om de allmänt tillgängliga elek- troniska kommunikationsnäten ska möta de kraven krävs sannolikt en förändrad reglering. Möjligheten att ta emot tv utan abonnemang kan vara svårt att förena med en stark drivkraft för individualiserad icke-linjär tv-konsumtion hos konsumenter , något som förutsätter en bredbandstjänst. Ljudradio över FM-nätet har tappat lyssnare . Lyssnandet är dock fortfarande relativt högt. Enligt mätningar gjorda lyssnade av befolkningen på radio en genomsnittlig dag. som den totala andelen radiolyssnare minskar, ökar andelen som lyssnar på webb- och poddradio. Räck- vidden är högst bland ungdomar mellan och bland dem ().27 Allt tyder på att on demand-lyssningen kommer fortsätta att öka. Så som det ser ut snarare kompletterar än ersätter online-lyssnandet allmänhetens be- fintliga vanor att lyssna på linjär radio. I ett långt tillbakablickande perspektiv lyssnar en lägre andel på linjär radio , beroende på bland annat övergripande trender som handlar om digitalisering och individualisering, och som en konsekvens av dessa också ett använ- dande av helt nya tjänster som musikstreaming och sociala medier. Men under nuvarande sändningstillstånd, och framåt, har lyssnandet varit stabilt vad avser () sänd- ningar och linjär radio totalt. Andelen som lyssnar på en vanlig dag är något lägre i samtliga åldersgrupper utom den yngsta. lyssnade av befolkningen på SR:s kanaler en vanlig dag, gjorde det. Detsamma gäller för den totala radio- lyssningen. lyssnade och lyssnade . Om räckvidden i stället uttrycks i antal personer var det lika många eller till och med något fler som lyssnade på linjär radio som ; 5,65 miljoner personer jämfört med 5,70 mil- joner personer. Detta kan tolkas som att relativt få människor slutar lyssna på radio, men eftersom folkmängden ökar så minskar ändå räckvidden uttryckt som andel av befolkningen. Marknätet är en viktig komponent i SR:s beredskapsuppdrag. Enligt 18 § i SR:s sändningstillstånd28 ska bolaget kostnadsfritt sända meddelanden som är av vikt för allmänheten om en myndighet begär det. De två viktigaste varningssystemen är Viktigt meddelande till 28Regeringsbeslut 82, . Spektrumanvändningen åren 2027–2047 allmänheten (VMA) och myndighetsmeddelande. I län med kärn- kraftverk finns dessutom ett särskilt system för kärnkraftslarm. Radion har en central roll för att få ut information vid kärnkrafts- olyckor eller andra allvarliga olyckor. Varningslarmen uppmanar folk att gå in i husen och lyssna på radion. VMA-kedjan omfattar hela processen från den som begär VMA (oftast räddnings- ledare), via SR, till allmänheten via FM-radion. finns inget som tydligt pekar på att FM-radion kommer att ersättas av andra system för VMA även om kompletterande varningssystem kommer utvecklas. Myndigheten för press, radio och tv har tidigare fördelat tillstånd för kommersiell digital marksänd ljudradio. Det rör sig om 25 till- stånd som, i de flesta fall, gäller i hela landet. Sändningarna har dock inte inletts eftersom ljudradioaktörerna är tveksamma till att göra investeringar i ny teknik som konsumenterna inte i någon större omfattning har skaffat radiomottagare till. SR har också tillstånd att sända DAB, dessa sändningar når av befolk- ningen. Vad gäller efterfrågan av DAB från konsumenter så är den mycket låg och det kan inte skönjas någon trend som pekar på att efterfrågan skulle öka –2047. Frågan om en över- gång från analog ljudradio till DAB aktualiserades av Digitalradio- samordningen som föreslog en övergång där FM-nätet för analog ljudradio lades ner till förmån för DAB. I remitteringen framhölls risken att alltför få radiolyssnare går över till att lyssna på DAB om sändningar i FM-nätet upphör. Detta kunde också riskera att på- verka totalförsvaret negativt. Efter remittering beslutade regeringen att avvakta med införande av DAB och följa den internatio- nella utvecklingen. Beroende på utvecklingen i framför allt grannländer vad gäller DAB kan regeringen komma att se över den framtida användningen av frekvensutrymmet som är avsatt för digitalradio. En stängning av FM-nätet kräver ett politiskt beslut. är ett av få länder som stängt av sitt FM-radionät till förmån för DAB-sändningar. , före FM-nätets släckning, lyssnade av befolkningen på radio en genomsnittlig dag. , efter det att sändningar i FM-nätet upphört, var andelen 54procent.29 Utbyggnaden av DAB+-nätet kostade omkring 1 mil- jard norska kronor. 29Norsk mediebarometer, Statistisk Sentralbyrå 2018. Spektrumanvändningen åren 2027–2047 I forskning används radio bland annat inom områdena radioastro- nomi, jordutforskning och rymdforskning. Frekvenserna ligger ofta i de högre banden. Radioastronomi innebär att i forskningssyfte från jorden studera elektromagnetisk strålning, radiovågor, som emanerar från processer i universum och astronomiska objekt. Detta kan till exempel ge information om universums ursprung och om olika ämnen i universum. Viss forskning är beroende av att tillgång till specifika frekvenser, till skillnad från annan radioanvändning. I be- drivs radioastronomi vid utanför , och vid atmosfärs- och geofysiska observatorium. Den forskning som bedrivs på forskningsanläggningarna Eiscat, och utanför och rymdobservato- rium utanför har stort behov av lokalt störningsfri radio- miljö. På forskningsanläggningen studeras huvudsakligen jordens jonosfär och annan övre atmosfär. Radiomottagare tar emot och ana- lyserar de mycket svaga radiovågor som sänds ut när radarns sändar- våg sätter jonosfärens fria elektroner i rörelse. 224MHz och har stor betydelse för forskningen på Eiscat. är enda rymdraketbas. Från sänds två typer av farkoster upp: sondraketer och ballonger. Sondraketer sänds upp till övre atmosfären, , för att göra mät- ningar på plats och utföra tyngdlöshetsexperiment. Ballongerna lyfter sin nyttolast , där de kan göra mätningar. På finns också omfattande satellitmottagning. Uppskjut- ning av satelliter i omloppsbana planeras för framtiden. Frekven- serna 2025–och 2200–har stor betydelse för och Europeiska rymdstyrelsen i . Placeringen av forskningsanläggningarna utanför är väl vald med tanke på radiomiljön. Områdena är glest befolkade och det är därför relativt störningsfri radiomiljö där. På bedrivs forskning inom fram- för allt radioastronomi. I huvudsak används frekvenser under 1 GHz men även högre frekvensband. Eftersom forskningsanläggningen ligger i ett tätbefolkat område söder om krävs anpassningar av annan radioanvändning för att hålla området tillräck- Spektrumanvändningen åren 2027–2047 Detta påverkar radioanvändningen i Göteborgs- området som till exempel utbyggnaden av mobila kommunikations- nät och 5G-nät. Forskning sker även med hjälp av satelliter, bland annat jord- utforskning. Jordutforskning och liknande tjänster ökar i betydelse och blir viktiga för att till exempel följa miljö- och klimatpåverkan. Copernicus-programmet har utvecklats inom () i samarbete med EU. Satelliterna som används för Copernicus-data använder 24 GHz-bandet men planeras användning av 36 GHz-bandet. Datainsamling med satellitburen syntetisk aperturradar () använder frekvenser i 5 GHz-bandet för jordobservation inom Copernicus-programmet. 6.3Uppdrag och val av scenarioanalys som metod Utredningens uppdrag är att analysera frekvensutnyttjandet och frekvensanvändningen med tidsperspektivet åren 2027–2047 för att tillgodose samhällets behov av trådlös kommunikation och andra radiobaserade tjänster som en samhällsekonomiskt effektiv användning av radiospektrum säkerställs. Tidshorisonten är för långt för att kvantitativa meto- der, som prognoser eller statistiska modeller, ska vara meningsfulla. Alltför många variabler påverkar analysen, och många av dessa variabler har dessutom en dynamisk utveckling i stället för linjär. Mänskligt handlande, som politiska beslut och prioriteringar, samt skeenden i omvärlden påverkar hur framtiden blir. Utöver det kom- mer faktorer med stor påverkan vilka inte är möjliga att förutse med den kunskap vi har . Mot bakgrund av denna komplexitet till- sammans med det faktum att osäkerheten för varje omvärldsfaktor ökar ju längre in analysen omfattar så bedöms kvantita- tiva metoder som en mindre lämplig analysmetod för syftet. Denna osäkerhet innebär även att detaljerade rekommendationer om radio- planeringen inte är lämpliga. På och vid stora osäkerheter brukar scenarioanalys ses som en användbar metod. En scenarioanalys beskriver en bredd av tänkbara framtidsscenarier vilka tillsammans kan visa en möjlig ut- fallsrymd . Syftet med en scenarioanalys är inte att träffa rätt genom att i ett scenario visa den framtid vi kommer leva i, utan Spektrumanvändningen åren 2027–2047 att hitta de faktorer och omständigheter som vi kan ha nytta av att förbereda inför. Framtagandet av flera scenarier som skiljer sig åt ut- manar föreställningar om vad som är sannolikt. Därmed kan scena- rierna hjälpa till att se bortom ett slentrianmässigt sätt att tänka som en förlängning av trender som vi ser i eller i historien och som bekräftar dagens världsbild. Erfarenheten pekar på att framtidsstudier generellt kan ge en rela- tivt god träffsäkerhet inom 10–, men har sämre träffsäkerhet ju längre tidshorisonten är. Även om framtidsstudier inklusive scenario- analys på en så lång sikt generellt är behäftade med stora osäkerheter och låg träffsäkerhet så är det i sig inget skäl att inte analysera vad vi tror att vi behöver förbereda utifrån det vi vet . I stället för att fokusera på att försöka förutse det oförutsebara är det mer användbart att genomföra åtgärder som gör systemet mer robust även inför oförutsedda händelser. Syftet med detta framtids- inriktade arbete är inte att förutspå framtiden, utan att skapa ett underlag som visar vilka utmaningar som spektrumförvaltningen kan behöva hantera inför förslag om hur radiospektrumförvaltningen bör utformas och radioanvändningen bör planeras för att på bästa sätt stötta önskvärda utfall . För att teknikutvecklingen ska ge största möjliga positiva bidrag till samhällsekonomin krävs en radiospektrumförvaltning som kan utnyttja och stödja denna utveck- ling. Utredningen bedömer därför scenariometoden som användbar i detta sammanhang. Utifrån syftet med utredningen behöver studien inte en hög detal- jeringsgrad. Med tanke på områdets dynamiska karaktär och den snabba teknikutvecklingen är det inte meningsfullt att till exempel ge förslag på hur mycket radiospektrum som bör allokeras till en viss teknik . Ambitionen är i stället att fånga det viktigaste för de åtgärder som behöver förberedas . 6.4Framtidsscenarier för användning av radio- kommunikation och andra radiobaserade tjänster 6.4.1Säkra trender för utveckling av radiobaserade tjänster Följande trender har i arbetet identifierats som generellt viktiga för utvecklingen av trådlös elektronisk kommunikation och andra radio- spektrumbaserade tjänster. Dessa trender har varit stabila under en Spektrumanvändningen åren 2027–2047 Det bedöms som relativt säkert att de även fortsatt kom- mer att ha en betydelse för framtida användning av trådlös kom- munikation och radiospektrumbaserade tjänster i , även om styrkan i trenden och påverkan av den kan ge olika utfall . Detta hanteras vidare i scenarierna. •Mobilitet efterfrågas såväl utomhus som inomhus, och allt mer av den elektroniska kommunikationen sker trådlöst till den första accesspunkten. •Trådlös kommunikation och andra radiobaserade tjänster får ökande betydelse i allt fler samhällssektorer, och samhällets be- roende av radiobaserade tjänster ökar. •Allting blir data genom den digitala revolution som ip-tekniken möjliggör. •Konvergens av teknik, nät och tjänster. Genom ip-teknik kan samma kommunikationsnät tillhandahålla många olika tjänster, vilka tidigare krävde separata infrastrukturer. När radionäten styrs av mjukvara skapas nya möjligheter att anpassa näten efter olika verksamhetsmässiga behov. Ett kommunikationsnät kommer att bestå av en logiskt separerad del av en och samma kommunikations- infrastruktur i stället för som , en fysiskt separerad infrastruk- tur. Tekniska skäl för att ha separata infrastrukturer försvinner. •Kommunikationsnäten byggs upp av olika radiotyper och olika samtidiga typer av accesspunkter, vilket inte kommer uppfattas av konsumenter. Ett och samma nät har nätdelar av fiber, fast radio, mobil radio, lågeffektsradio och satellit. •Datatrafiken i de elektroniska kommunikationsnäten mångfal- digas. Den dominerande drivkraften kommer att vara maskinkommunikation i vid bemärkelse, inklusive kom- munikation mellan autonoma system. •Allting kopplas upp. Människor, miljö, saker, enheter, system, appa- rater, sensorer, städer, byggnader, hem och industrier. Sakernas internet transformeras till alltings internet. •Mångfaldigt fler radiosändare och radiomottagare. Spektrumanvändningen åren 2027–2047 •Teknisk utveckling av radioutrustning och -teknik, även mjuk- varubaserad sådan, ger möjligheter till nya eller mer avancerade tjänster och till mer effektivt spektrumutnyttjande. •Tillverkningskostnader för radioutrustning sjunker när tillverk- ningen effektiviseras och marknaderna blir större. •Teknisk utveckling inom andra områden. Exponentiell ökning av beräkningskraft, nanoprocessorer, kvantdatorer, nya typer av dataminnen, nya typer av batterier med extremt lång hållbarhet även i små enheter. •Nya sårbarheter uppstår när samhället blir mer digitaliserat och mer beroende av trådlösa och trådbundna elektroniska kom- munikationstjänster. Kriminalitet, krigföring och andra hot mot samhället och enskilda digitaliseras också. •Förutsättningarna för den internationella harmoniseringen av radio- användningen förändras. Industrins samarbete inom teknikutveck- ling och standardisering går snabbare än samarbetet inom de orga- nisationer där nationer och administrationer är medlemmar. Standardisering och tillverkning av radioutrustning påverkas av en global makroekonomisk tyngdpunktsförskjutning från OECD- länderna till de stora marknaderna i . Följande faktorer har i arbetet identifierats kunna ha stor påverkan för utvecklingen av trådlös elektronisk kommunikation och andra radiospektrumbaserade tjänster, som utfallet bedöms som osäkert. Dessa hanteras vidare i scenarierna nedan. •Förhållandet mellan horisontella och vertikala marknader. Kom- mer affärsmodellerna att utvecklas så att olika sektorers behov tas om hand i gemensamma lösningar och kommunikationsnät? Eller kommer fortsatt separata infrastrukturer krävas i viss mån även om all kommunikation blir ip-baserad? I vilken utsträckning kommer nya vertikala aktörer skapa egna specialiserade lösningar och nät? •Sveriges och omvärldens ekonomiska utveckling och dess påver- kan på den digitala samhällsomställningen. Spektrumanvändningen åren 2027–2047 •Politisk stabilitet i omvärlden och inom . •Hur akuta kommer klimat- och miljöproblem att vara och hur kommer samhället att ta om hand dem? •I vilken utsträckning kommer regelverken att utvecklas för att stötta digitalisering, samhällsutveckling och innovation? •I vilken utsträckning kommer det internationella harmoniserings- arbetet leda till förbättrade förutsättningar för en för sam- hällsnyttig radiospektrumanvändning? •Kommer utvecklingen av teknik, tjänster och användarmönster att vara snabb eller långsammare? Exempelvis när det gäller effek- tivare och mindre batterier, mer spektrumeffektiv radioutrust- ning, priser på utrustning, samt användarmönster när det gäller nya tjänster och ny teknik. •Kommer vi ha förtroende för tillgänglighet, konfidentialitet och riktighet, i de digitaliserade tjänsterna? Förtroendet påverkas av hur väl frågor om sårbarheter och informationssäkerhet tas om hand i digitaliseringen. Med den säkra utvecklingen som grund har fyra alternativa fram- tidsscenarier tagits fram för . För tiden efter det och sluttiden presenteras i stället en vision, i avsnitt 6.5. Tidpunkten för scenarierna, , har valts eftersom den är mitt i uppdragets tids- spann. Axlarna är valda bland de osäkra faktorer som har störst på- verkan på användningen av trådlös elektronisk kommunikation och andra radiospektrumbaserade tjänster åren 2027–2047. •Huruvida graden av innovation är hög, så att nya lösningar kan ta hand om de behov som enskilda och samhället i stort har, eller om graden av innovation är långsammare så att dagens strukturer och lösningar i stor utsträckning fortsätter att vara rådande. •Huruvida det råder relativ stabilitet inom landet och i när- områden, eller om tillvaron präglas av en högre instabilitet till följd av inre eller yttre konflikter och kriser som i hög grad påverkar , till följd av exempelvis politiska spänningar, kriminalitet, naturkatastrofer, klimatproblem eller andra kriser. Spektrumanvändningen åren 2027–2047 Tillsammans ger axlarna fyra olika framtidsscenarier: 1.Hög grad av innovation, låg stabilitet. 2.Hög grad av innovation, hög stabilitet. 3.Låg grad av innovation, låg stabilitet. 4.Låg grad av innovation, hög stabilitet. Hög grad av innovation Tid för nya lösningar (Scenario 1) (Scenario 2) (Scenario 4) (Scenario 3) Låg grad av innovation 1.Tid för nya lösningar med orolig omgivning – Hög grad av inno- vation, låg stabilitet Ett scenario där nya lösningar har uppstått till följd av pro- aktivitet och nytänkande inom politik, institutioner, affärsliv och industri, men där omvärlden präglas av oro, folkvandringar, klimat- problem och säkerhetspolitiska hot. 2.Förnyelsetid med stabil omgivning – Hög grad av innovation, hög stabilitet Ett scenario där nya lösningar har uppstått för att möta utveck- lingen. Politik, institutioner, affärsliv och industri är proaktiv och nytänkande.