sou · H7B368 · 2019-12-20 00:00:00 — Den tekniska kompetensen hos både de byggande och byggnadsnämnderna hade enligt regeringen ökat betydligt i förhållande till vad som gällde när den tidigare byggnads- lagstiftningen infördes. Samhällets reglering skulle därför enligt reger- ingen inriktas främst på målen för byggandet och lämna största möj- liga frihet i fråga om de medel och metoder som utnyttjades för att förverkliga målen. Föreskrifterna skulle därmed så långt som möjligt uttryckas som funktionskrav. Med funktionskrav skulle det inte heller behövas undantag från föreskrifterna i någon större utsträckning.8 Införandet av funktionskrav innebar att den tidigare detaljregler- ingen genom tekniska föreskrifter kunde begränsas.9 Plan- och byggutredningen tog upp frågan om skillnaden mellan funktionskrav och krav som anger en lösning i ett delbetänkande 1994. Det hade enligt utredningen ansetts att de senare uttrycker i måttangivelser vad de förra uttrycker i allmänna ordalag. 310 kap. 1–5 och 8 §§ plan- och byggförordningen (2011:338), PBF. 4Proposition 1973:90, Kungl. Maj:ts proposition med förslag till ny regeringsform och ny riksdags- ordning m.m., s. 201–204. 5Proposition 1983/84:119, om förenkling av myndigheternas föreskrifter, anvisningar och råd, s. 3–5. 63 § tionde punkten förordningen (2012:546) med instruktion för . 73 § sjunde punkten förordning (2009:1482) med instruktion för . 8Proposition 1985/86:1, med förslag till ny plan- och bygglag, s. 85, 100 och 853. Proposition 1993/94:178 Ändring i , m.m., s. 73. 9Proposition 1990/91:146 om ändring i (1987:10), m.m. s. 24–25. Föreskrifter, allmänna råd och standarder i BBR enligt Plan- och byggutredningen en missuppfattning. Utredningen uttalade att: Ett funktionskrav kan mycket väl anges som ett mått, t.ex. det mått som krävs för att man skall kunna komma igenom en dörr med rullstol eller det decibeltal som ger godtagbar bullerfrihet. Tekniska lösningar handlar om när man i stället för att ange dörrens passagemått anger dörrens karmyttermått, eller i stället för att ange väggens decibeltal anger vilken tjocklek som ljudisoleringen skall ha.10 uppdrog regeringen åt att se över myndighetens bygg- och konstruktionsregler. Översynen ska syfta till att skapa ett förenklat och konsekvent regelverk, med en, så långt är möjligt, genomgående likriktad struktur och detaljeringsgrad. ska inom ramen för uppdraget ha en nära dialog med byggregler. ska hålla infor- merat under uppdragets genomförande och redovisa uppdraget till regeringen senast den 20 december 2020.11 har därutöver inte haft några uppdrag som rör föreskrifternas utform- ning eller funktionskrav. –2011 hade i regeringsbreven i uppdrag att utveckla verifierbara funktionskrav i föreskrifter och allmänna råd. hade även i uppdrag att minska de administrativa kostnaderna för företag och att verka för enhetlig tillämpning av myndighetens föreskrif- ter.12 I regleringsbreven 1997–2001 framgick att arbetet för en ökad 10Plan- och byggutredningen, SOU 1994:36, Miljö och fysisk planering, s. 329. 11Regeringsbeslut , Uppdrag till att se över myndighetens bygg- och kon- struktionsregler, dnr. Fi 2019/02343/BB. 12Regeringsbeslut , Regleringsbrev för avseende , dnr. M2010/4959/A (slutligt). Regeringsbeslut , Regleringsbrev för av- seende , dnr. M2009/4802/A (delvis). Regeringsbeslut , Regleringsbrev för avseende , dnr. M2008/4791/A (delvis). Regeringsbeslut , Regleringsbrev för avseende , dnr. M2007/5487/A (delvis). Regerings- beslut , Regleringsbrev för avseende , dnr. M2006/5959/A (slutligt). Regeringsbeslut , Regleringsbrev för avseende , dnr. M2005/6373/A (delvis), M2005/3709/Kk, M2005/6274/Bo. Regeringsbeslut , Regleringsbrev för avseende , dnr. M2004/4162/A (delvis). Regerings- beslut , Regleringsbrev för avseende , dnr. M2003/3794/A (delvis). Regeringsbeslut , Regleringsbrev för avseende , dnr. M2002/4096/A (delvis). Regeringsbeslut , Regleringsbrev för avse- ende , dnr. M2001/4896/Hs (delvis). Regeringsbeslut , Regleringsbrev för avseende , dnr. M2000/4657/A (delvis). Föreskrifter, allmänna råd och standarder i BBR användning av funktionskrav i föreskrifter skulle fortsätta.13 Resultatet av de redovisningar på dessa uppdrag återges i av- snitt 5.1.2 nedan. Enligt författningssamlingsförordningen14 får författningar endast innehålla föreskrifter och allmänna råd.15 Vidare ska författningar ha samma format och likartad typografisk utformning som Svensk för- fattningssamling (SFS) senast hade när den gavs ut i tryckt form. Om det finns särskilda skäl, får myndigheten besluta om avvikelser från kraven på format och typografisk utformning.16 Det finns också en skyldighet att göra föreskrifter tillgängliga i elektronisk form.17 5.1.2Boverkets föreskriftsarbete för att utveckla verifierbara funktionskrav i BBR principer för revideringar av BBR har upprättat principer för sitt föreskriftsarbete.18 Där definierar begreppet funktionskrav som: Krav på egenskap hos byggnad, anläggning, del därav eller produkt vid bestämd användning som uttrycks i termer som inriktar sig mer på slut- resultatet än på sättet att nå dit och som inte begränsar valet av utform- ning, material och metoder. Ett funktionskrav kan vara verifierbart eller icke verifierbart.19 13Regeringsbeslut , Regleringsbrev för avseende , dnr. M2000/4657/A (delvis). Regeringsbeslut , Regleringsbrev för avseende , dnr. M1999/5031/A (delvis). Regeringsbeslut , Regleringsbrev för budget- avseende anslag till , dnr. In98/2894/BO (delvis). Regeringsbeslut , Regleringsbrev för avseende , dnr. In97/1461/FU, In97/3016/BO (delvis), In97/3099/FU (delvis). Regeringsbeslut , Regleringsbrev för avseende , dnr. In96/2823/BO, In97/2811/AD (delvis). 14Författningssamlingsförordningen (1976:725). 1529 § författningssamlingsförordningen (1976:725). 1611 § författningssamlingsförordningen (1976:725). 1724 a § författningssamlingsförordningen och 3 § rättsinformationsförordningen (1999:175). 18Boverket (2004), Principer för BBR-revideringar ger fortfarande uttryck för myndighetens principiella syn på hur arbete med revideringar av BBR bör genomföras enligt , e-post och . 19Boverket (2004), Principer för BBR-revideringar, s. 42. Föreskrifter, allmänna råd och standarder i BBR har kategoriserat hur funktionskrav ska regleras utifrån för- utsättningarna i dessa fyra alternativ: •Alternativ 1: Preciserade kravnivåer i föreskrift, där det finns entydiga verifieringsmetoder. •Alternativ 2: Kravnivåer saknas för det krav vill reglera (exempelvis tillfredställande luftförhållanden). Föreskrifter anger i stället krav på egenskaper/komponenter som erfarenhetsmäs- sigt leder till att det krav myndigheten egentligen vill reglera upp- fylls. För dessa komponentkrav finns entydiga verifieringsmetoder. Detta alternativ förekommer enligt framför allt för kom- fortkrav, det vill säga när det är en fråga om den enskilda människans upplevelse. •Alternativ 3: Kravnivåer saknas både för krav och komponenter och kan därmed inte reglera enligt alternativ ett eller två. Funktionskravet uttrycks därför i föreskrift i kombination med ett allmänt råd (bör-råd) som är mätbart med entydiga verifieringsmetoder. •Alternativ 4: Inget av ovanstående alternativ är möjliga, med det finns lösningar som är kontrollerbara i färdig byggnad som upp- fyller föreskriften. Funktionskravet uttrycks därför i föreskrift i kombination med ett allmänt råd (kan-råd).20 Beträffande vilken typ av regleringsteknik som ska användas har angett följande i sina principer: För att undvika att i onödan styra mot någon specifik teknisk lösning och göra kravet så generellt som möjligt bör man sträva efter att få till verifierbarheten på så hög nivå som möjligt (A1 före A2 före A3 före A4). Dock skall det vara fråga om funktionskrav och inte detaljkrav. Och de grundläggande kriterierna för val av alternativ måste uppfyllas. Är man t.ex. osäker på kriterierna bör A3 väljas i stället för A1 och är det fråga om ett krav som bara gäller under speciella förutsättningar bör A2 väljas i stället för A1. I praktiken blir A1 inte aktuell mer än i ett fåtal fall. I vissa fall kanske det inte över huvud taget går att sätta någon som helst nivå och man kan då ifrågasätta om det över huvud taget är någon mening att ange ett krav eftersom det inte går att verifiera.21 20Boverket (2004), Principer för BBR-revideringar, s. 39–54 och 90–94. 21Boverket (2004), Principer för BBR-revideringar, s. 94. Föreskrifter, allmänna råd och standarder i BBR Hur föreskrifterna blir verifierbara och verifieringsmetoder Enligt principer innebär verifierbara funktionskrav att kra- ven uttrycks i mätbara termer. framhåller att ökad verifier- barhet kan medföra begränsningar vid val av lösningar och en ökad detaljeringsgrad.22 Verifieringsmetoder kan enligt bygga på mätning, beräk- ningar eller provning. Andra sätt att bevisa att kraven uppfylls kan enligt läggas fast i kontrollplanen.23 Föreskrifternas påverkan på innovationsmöjligheter har utformat föreskrifterna i BBR för att inte motverka innovation. För att göra detta har i möjligast mån försökt undvika att reglera på detaljnivå i bindande föreskrifter.24 arbete med utvärdering och regelreformering har –2016 genomfört 24 utvärderingar som om- fattar hela eller delar av BBR. Utvärderingarna omfattar främst avsnitt 3 om tillgänglighet och bostadsutformning, avsnitt 5 om brandskydd, avsnitt 6 om hygien, hälsa och miljö samt avsnitt 9 om energihus- hållning. För vissa avsnitt i BBR saknas utvärderingar.25 återrapportering av regeringens uppdrag I avsnitt 5.1.1 ovan redogjorde vi för de uppdrag fick att utveckla byggreglerna till verifierbara funktionskrav. 2011 var det sista avsnittet i BBR klart och de nya reglerna trädde i kraft. I Bo- verkets årsredovisning sammanfattades att arbetet med att utveckla tydliga och verifierbara funktionskrav har pågått i nästan 22Boverket (2004), Principer för BBR-revideringar, s. 25, 39 och 49. 23Boverket (2004), Principer för BBR-revideringar, s. 42 och 49. 24Boverket, e-post . 25Boverket (2016), Utveckling och förvaltning av BBR. Sammanställning av genomförda utvär- deringar av tillämpningen och effekterna av BBR/BKR/. Föreskrifter, allmänna råd och standarder i BBR och att alla avsnitt i BBR var bearbetade med målet att skapa tydliga och enkla byggregler.26 Översyn av problemområden gällande byggregler En utvärdering som lät göra 2016 visar att kommuner, kontrollansvariga, fastighetsbolag, projektörer och entreprenörer har upplevt att funktionskraven skapar möjlighet till flexibilitet och individuella lösningar, men att de också medför för stora tolknings- utrymmen. Resultatet visar att det största problemet med BBR är att olika yrkeskategorier och personer gör olika tolkningar av samma regel. Som det näst största problemet anges att uttryck i BBR skapar utrymme för tolkning, som exempelvis avskiljbarhet, tillfredställande, begränsas, minimeras och eftersträvas. Därutöver listas i studien föl- jande problem med BBR i fallande ordning: avsaknad av illustratio- ner, svårt att veta vilka förändringar som skett mellan olika versioner i BBR vilket försvårar möjligheten att hålla sig uppdaterad, tabeller saknas som skulle kunna förtydliga, krav är för högt ställda, funk- tionskravens utformning gör det svårt att veta när ett krav verkligen är uppfyllt, det finns för få allmänna råd som förtydligar funktions- kraven, innehållet i BBR förändras för ofta samt att det saknas för- till hur orden bör och ska ska tolkas i BBR.27 5.1.3Myndighetsrapporter och remissynpunkter om föreskrifterna i BBR Utöver de utvärderingar som har gjort och som redovisats ovan har myndigheten publicerat ett par andra rapporter som berör utformningen av föreskrifterna i BBR. I rapporten mer förutsäg- bar byggprocess redogör för exempel på olika tolkningar av bestämmelser. Dessa omfattar tillgänglighet, bostadens lämplighet för sitt ändamål, buller, brandskydd och energihushållning. Störst skillnad i tolkning upplevde tillfrågade tillämpare av bestämmelserna gällande tillgänglighet, bostadsutformning och brandskydd.28 Till- lämparna i undersökning anger att de olika tolkningarna 26Boverket (2012), Årsredovisning 2011, s. 9. 27Markör Marknad och (2016), Slutrapport: Översyn av problemområden gällande byggregler – en PDS:studie, s. 5–6, 15, 17 och 19–23. 28Boverket (2017), En mer förutsägbar byggprocess, rapport 2017:23, s. 23. Föreskrifter, allmänna råd och standarder i BBR leder till osäkerhet om projekt kommer att godkännas och om tid- plan kan hållas, utebliven förutsägbarhet, utebliven repetition, stör- ningar i en upparbetad process samt uteblivna återupptagningseffek- ter.29 I remissammanställning av rapporten framgår att många remissinstanser framförde att otydliga byggregler för- anleder att kommuner gör olika bedömningar av likartade byggnader.30 I en rapport från om definitioner framkommer att till- lämpare önskar att definitioner följer det allmänna språkbruket, är tydliga och enkla att förstå, endast omfattar de viktigaste paramet- rarna och inte är alltför matematiska och tekniska, vilket kräver tid och beräkning för att bedömas. Definitionerna får inte heller skapa för stort tolkningsutrymme.31 5.1.4Tillämpares syn på föreskrifternas utformning Tillämpare anser att funktionskrav är positivt, men att dagens utformning i BBR inte stimulerar innovation Deltagarna i våra inledande rundabordssamtal var genomgående positiva till att utrycka förskrifterna i form av funktionskrav. De ansåg att funktionskrav ger utrymme för innovation och flexibilitet.32 Under vår Sverigeturné framhöll också många tillämpare att funktionskrav kan stimulera kreativitet och innovation.33 I en övergripande enkät som vi låtit ställa till professionella och offentliga aktörer inom samhällsbyggnadsbranschen gällande deras syn på byggreglerna uppgav majoriteten av samtliga aktörer (mellan ) att de föredrar ett system där staten fastställer vilka egenskaper en byggnad minst ska uppfylla och där byggherren sedan väljer lösningar, framför ett system där lösningar föreskrivs. 29Boverket (2017), En mer förutsägbar byggprocess, rapport 2017:23, s. 147–168. 30Regeringskansliet (2018), Remissammanställning för mer förutsägbar byggprocess – förenklad kontroll av serietillverkade hus, N2017/06080/PBB, s. 2. 31Boverket (2014), Uppdrag att utreda definitioner på byggnadshöjd, nockhöjd, totalhöjd, vind, suterrängvåning och källare, rapport 2014:4, s. 32–33. 32Rundabordssamtal , och . Fastighetsägarna, e-post . Arkitekter, e-post . , e-post (förutsätter funktionskrav med verifieringsmetoder för innovation och kvalitetskontroll). Bygg- industrier, e-post . Svensk Betong, e-post . Svensk Ventilation, e-post . 33Sverigeturné: möten i , , och . Föreskrifter, allmänna råd och standarder i BBR muner, länsstyrelser och myndigheter är den grupp som i minst ut- sträckning anser detta vara ett bra förfarandesätt, medan fastighets- bolag anser det i högst grad, se figur 5.1.34 I en fördjupad enkät till byggherrar konstateras dock att de inte anser att dagens utformning av funktionskrav i BBR stimulerar till innovation och utveckling av nya lösningar. anser att funktionskraven i BBR stimulerar innovation och utveckling av nya lösningar i mycket hög eller ganska hög utsträckning, medan 73 pro- cent anser det i ganska eller mycket liten utsträckning, se figur 5.2.35 34Kantar , redovisning av enkätundersökning . 35Kantar , redovisning av fördjupad enkätundersökning till byggherrar . Föreskrifter, allmänna råd och standarder i BBR Olika tolkningar på grund av otydliga föreskrifter Under rundabordssamtal, Sverigeturné, hearing om krav på bygg- nadsverk och referensgruppsmöten har tillämpare från både kom- mun- och byggherresidan påpekat att BBR behöver bli tydligare.36 Såväl kommun- som byggherresidan är här överens om att de sins- emellan gör olika tolkningar av krav i BBR.37 I en enkät som vi ställde till landets kommuner och där 198 av 290 kommuner svarade uppgav 137 kommuner att det förekommer att gör en annan tolkning av bestämmelser i än vad byggherren eller sakkunnig gör. 37 kommuner anser att det 36Rundabordssamtal , och . Sverigeturné: möten i , , , och . Trestadsgruppen genom , e-post och , e-post . Byggmaterialindustrierna, e-post . 37Kantar , redovisning av fördjupad enkätundersökning till byggherrar . Läns- styrelserna (2018), Byggnadsnämndernas beskrivning av den praktiska tillämpningen av bygg- regelföreskrifter och kontrollprocessen (fråga 7). Föreskrifter, allmänna råd och standarder i BBR inte gör det.38 Bland byggherrarna svarar att det i mycket hög eller ganska hög utsträckning förekommer att byggnadsnämn- derna gör en annan tolkning av kraven i BBR än de själva gör. Sam- tidigt anser lika många att olika tolkningar endast sker i liten eller mycket liten utsträckning.39 I en enkätundersökning som vi genomförde riktad till privat- personer som varit byggherre för ett småhusprojekt svarade ungefär en fjärdedel att de föreslog en lösning där gjorde en annan tolkning av kraven i byggreglerna än vad de själva eller deras ombud gjorde.40 Såväl aktörer på kommun och byggherresidan är överens om att den främsta anledningen till att olika tolkningar görs är att dagens föreskrifter är otydliga.41 85 kommuner svarade att anledningen till att olika tolkningar görs är att bestämmelserna är otydliga. Som näst främsta skäl angav 51 kommuner att olika tolkningar uppstår på grund av att föreskrifter hänvisar till standarder. Kommunerna fram- höll att standarder är svårtillgängliga, skrivna på engelska, inte full- ständiga, kan vara föråldrade och inte tillgängliga gratis. Vidare svarade 41 kommuner att olika tolkningar görs när alternativa lösningar till allmänna råd presenteras av byggherren eller dennes ombud. Vad gäller frågan annat som leder till olika tolkningar anger kommunerna bland annat att byggherren inte vill följa de allmänna råden. Se övriga kommunsvar i figur 5.3.42 38Länsstyrelserna (2018), Byggnadsnämndernas beskrivning av den praktiska tillämpningen av byggregelföreskrifter och kontrollprocessen (fråga 7). 39Kantar , redovisning av fördjupad enkätundersökning till byggherrar . 40Byggfakta, redovisning av fördjupad enkätundersökning sällanbyggherrar . 41Kantar , redovisning av fördjupad enkätundersökning till byggherrar . Läns- styrelserna (2018), Byggnadsnämndernas beskrivning av den praktiska tillämpningen av bygg- regelföreskrifter och kontrollprocessen, s. 11 (fråga 8). Byggherrarna, e-post, . 42Länsstyrelserna (2018), Byggnadsnämndernas beskrivning av den praktiska tillämpningen av byggregelföreskrifter och kontrollprocessen, s. 11 (fråga 8). Föreskrifter, allmänna råd och standarder i BBR Även bland byggherrarna är det vanligaste svaret till att olika tolk- ningar görs att föreskrifterna är otydliga. Det uppger av byggherrarna.43 Se figur 5.4 för samtliga svar om varför olika tolkningar görs enligt byggherrar. 43Kantar , redovisning av fördjupad enkätundersökning till byggherrar . Föreskrifter, allmänna råd och standarder i BBR Exempel på otydligheter i BBR Vaga ord och formuleringar Det finns en efterfrågan från såväl kommuner som aktörer på bygg- herresidan på mer preciserade föreskrifter. Exempel på vaga ord som nämndes som förekommer men inte är preciserade i föreskrifterna i BBR är tillräckligt och begränsas.44 Exempel på andra ord i föreskrif- ter som har uppgetts som otydliga är dörrar som är lätta att öppna i föreskrift 3:143,45 kravet att personer ska kunna förflytta sig säkert i föreskrift 8:91,46 risken för att halka och snubbla ska begränsas i före- skrift 8:22,47 rätt tempererat tappvarmvatten utan besvärande vänte- tid i föreskrift 6:62348. Vidare önskar kommunerna generellt tyd- ligare bestämmelser gällande personsäkerhet, tillgänglighet och brand.49 45Rundabordssamtal , och . Länsstyrelserna (2018), Bygg- nadsnämndernas beskrivning av den praktiska tillämpningen av byggregelföreskrifter och kon- trollprocessen, s. 12 (fråga 3 och 7). 46Länsstyrelserna (2018), Byggnadsnämndernas beskrivning av den praktiska tillämpningen av byggregelföreskrifter och kontrollprocessen, s. 12 (fråga 7). 49Länsstyrelserna (2018), Byggnadsnämndernas beskrivning av den praktiska tillämpningen av byggregelföreskrifter och kontrollprocessen, s. 8 (fråga 3). Föreskrifter, allmänna råd och standarder i BBR Ett flertal aktörer på både kommun- och byggherresidan har fram- fört att det saknas definitioner av nyckelbegrepp och att definitioner ibland överlappar varandra i BBR.50 Exempelvis finns avgränsnings- problem mellan vad som är hotell respektive bostad51 och när ett en- bostadshus övergår i flera bostäder, vilket är av vikt för bedömningen av brandavskiljning. Det efterfrågas även definition av olika trapphus i avsnitt 5 om brandskydd.52 Ytterligare ett exempel är att olika begrepp används för när hiss- krav inträder i föreskrifterna 3:144 om hissar och andra lyftanord- ningar respektive 5:734 avseende räddningshiss.53 I 3:144 bestäms kraven på hissar i relation till begreppet plan, men i 5:734 i relation till begreppet våningsplan.54 Att kraven på hissar är formulerade uti- från olika begrepp leder till tolkningssvårigheter gällande om vilka delar av byggnaden (källare respektive vind) som ska räknas när kravet tillämpas. Trots olika begrepp så sammanknyts dessa föreskrifter i det allmänna rådet i 5:734.55 Trestadsgruppen framförde med anled- ning av att det i plan- och byggförordningen (PBF)56 och BBR finns överlappande definitioner av begreppen plan, våningsplan, källar- plan, vindsplan och vind57 önskemål om enhetliga definitioner i alla led av regelverket.58 Ytterligare en otydlighet i föreskriften 3:144 som framhölls är vad som avses med personhiss.59 Begreppet är inte definierat och förekommer endast i denna föreskrift i BBR. hade kommun, tillgänglighetskonsulter och olika Sverigeturné: möten i , , , , , och , . Trestads- gruppen, möte . 51Sverigeturné: möten i , , och . 52Malmö stad, e-post . 53Sverigeturné: möte i . , e-post och . stad, e-post . Byggfakta, redovisning av kommunenkät . 54I föreskriften 3:144 och 5:734 i BBR. 55Byggfakta, redovisning av kommunenkät . 56Plan- och byggförordningen (2011:338), PBF. 57I föreskrift i 1:6 Terminologi i byggregler – föreskrifter och allmänna råd (BFS 2011:6) framgår att med plan avses våningsplan, källarplan eller vindsplan. Därefter följer definitioner av våningsplan, källarplan och vindsplan. I 1 kap. 4 § PBF definieras våning, källare och vind. 58Trestadsgruppen, möte . stad, e-post . 59I Plan- och byggtermer , TNC 95, definieras personhiss som hiss för transport av främst personer enligt Rikstermsbanken, /rtb/simpleSearch.html, besökt . Föreskrifter, allmänna råd och standarder i BBR tolkningar gällande om personhiss är en tillgänglig hiss, vilket i ett sent skede vållade stora bekymmer.60 Konsekvenser av otydliga föreskrifter Konsekvenserna av otydliga föreskrifter är enligt kommuner och aktörer på byggherresidan att olika kommuner gör olika tolk- ningar.61 Svårförståeliga bestämmelser skapar onödigt merarbete för byggnadsnämnderna och oförutsägbarhet för byggherrarna.62 Bygg- herrar påpekade att kommunernas bedömningar är personberoende och individuella utifrån enskilda tjänstemäns kompetens, vilja och profession vid varje prövning. De menade vidare att det saknas kost- nadsmedvetande hos tjänstemännen om konsekvenserna för bygg- . Det framfördes även synpunkter på att kommunerna ställer högre krav än byggreglerna framför allt avseende tillgänglighet och energi och att flertalet tolkningar varierar mellan kommuner.63 Andra följder av att olika tolkningar görs mellan kommuner är att det är oför- utsägbart om utvecklade lösningar kommer att kunna återanvändas.