sou · H7B356 · 2019-12-12 00:00:00 — 2.avregistrera en idéburen aktör enligt 8 §, eller 3.meddela ett föreläggande enligt 11 §. Ett överklagande av ett beslut enligt första stycket 1 eller 2 ska ha kommit in till registermyndigheten för beslutet. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Denna lag träder i kraft . 1.2Förslag till lag om ändring i lagen (2008:962) om valfrihetssystem Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2008:962 om valfrihetssystem dels att 1 kap. 2 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 1 kap. 2 a §, av följande lydelse. När föremålet för ett valfrihets- ten ska behandla leverantörer på system har ett gränsöverskridande ett likvärdigt och icke-diskrimine- intresse ska den upphandlande myn- digheten iaktta de unionsrättsliga digheten ska iaktta principerna om principerna om förbud mot diskri- öppenhet, ömsesidigt erkännande minering och om likabehandling, och proportionalitet när den till- öppenhet, proportionalitet och öm- En upphandlande myndighet får reservera deltagandet i ett val- frihetssystem för sådana organisa- tioner som är idéburna aktörer om det finns särskilda skäl. Med idéburen aktör avses en juridisk person som 1.inte är direkt eller indirekt ägd eller kontrollerad av staten, en kommun eller en region, 2.har ett syfte som är oegen- nyttigt, och 3.inte gör några värdeöverför- ingar till annan än registrerade idé- burna aktörer eller till forskning. Denna lag träder i kraft . 1.3Förslag till lag om ändring i lagen (2016:1145) om offentlig upphandling Härigenom föreskrivs1 i fråga om lagen (2016:1145) om offentlig upphandling dels att 19 kap. 6 b § ska betecknas 6 c §, dels att det ska införas en ny paragraf, 19 kap. 6 b §, av följande lydelse. En upphandlande myndighet som avser att reservera deltagandet i en upphandling enligt 6 a § ska i annonsen om upphandling lämna uppgift om detta. En upphandlande myndighet får reservera deltagandet i en upphand- ling av tjänster som anges i bilaga 2 a för sådana organisationer som är idé- burna aktörer, under förutsättning att det bidrar till att förverkliga den sociala målsättningen med tjänsten och leder till budgetmässig effektivitet. Med idéburen aktör avses en juridisk person som 1.inte är direkt eller indirekt ägd eller kontrollerad av staten, en kom- mun eller en region, 2.har ett syfte som är oegennyttigt, 3.inte gör några värdeöverför- ingar till annan än registrerade idé- burna aktörer eller till forskning. Denna lag träder i kraft . 1Jfr och rådets direktiv /24/EU av om offentlig upphandling och om upphävande av direktiv /18/EG, i lydelse enligt kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/2365 av om ändring av och rådets direktiv /24/EU vad gäller de tröskelvärden som ska tillämpas vid upphandlingsförfaranden. 2Senaste lydelse 2018:1159. 2Utredningens uppdrag och arbete beslutade regeringen att tillkalla en särskild utredare för att ta fram ett förslag på en tydlig definition av idéburna aktörer som kan användas för att identifiera och avgränsa dessa från andra aktörer i välfärdsverksamheter och andra närliggande offentligt finan- sierade eller subventionerade verksamheter. utsågs jur. till särskild utredare. Syftet med utredningen är att främja ett ökat idéburet deltagande i välfärden genom att under- lätta vid bl.a. bidragsgivning, lagstiftning, köp av verksamhet och samverkan. Utredningen ska därför också ta fram exempel och beskriva tänkbara tillämpningsområden inom välfärden och angränsande om- råden där en definition av idéburna aktörer skulle kunna användas. Utredningen ska även kartlägga och analysera olika förfaranden för att utifrån den föreslagna definitionen identifiera idéburna aktörer inom välfärden eller andra närliggande offentligt finansierade eller subventionerade verksamheter. Vidare ska utredningen kartlägga och analysera hur icke-ekonomiska tjänster av allmänt intresse regleras i andra länder inom EES. I syfte att främja samverkan mellan idéburna aktörer och det offentliga ska utredningen föreslå riktlinjer, kriterier eller andra tillämpbara instrument för ingående av idéburet offentligt partnerskap. Utredningen ska lämna nödvändiga författningsförslag. I uppdraget ingick inte att lämna förslag inom skatteområdet. Utredningens uppdrag och arbete Utredningen har antagit namnet Utredningen om idéburna aktörer i välfärden. Utöver sekretariatet har en expertgrupp och två referens- grupper deltagit i utredningsarbetet. tillsattes en expertgrupp med representanter från berörda departement, myndig- heter och organisationer. Till gruppen förordnades experter från finans- departementet, , , kultur- departementet och . Experter från Kommuner och Landsting (SKL)1, , Upphandlings- myndigheten, Verket för innovationssystem (), Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) och Arbetsförmed- lingen förordnades också till gruppen. Två referensgrupper har varit knutna till utredningen, se bilaga 2. I den ena har ingått representanter från , Föreningen , Jämlikhet, Assistans, Gemenskap, Famna – för idéburen välfärd, Forum – Idéburna organisationer med social inriktning, Nätverket idéburen sektor , , Idéburna skolors riksförbund, Fria Förskolor i , Coompanion, Studieförbunden, SKOOPI, de Arbetsintegrerande Sociala företagens , och Unizon. Den andra refe- rensgruppen har varit parlamentariskt sammansatt. Utredningen har samrått med . Utredningen har vidare haft särskilda möten med representanter för de fackliga centralorganisationerna LO, TCO och och med aktörer som företräder privata anordnare av offentligt finansierade välfärdstjänster genom representanter från organisationerna , Företagarna, , , Svenska Vård och . Utredningen har haft flera möten med andra idéburna aktörer än de som funnits med i referensgruppen, bl.a. för kvinnojourer och tjejjourer i (ROKS), Diakoni, För- eningen Boost, ett flertal ideella föreningar baserade i , , Svenska Röda Korset och . Utred- ningen har även haft möten med kommun och . Utredningen har medverkat vid seminarier och konferenser anord- nade av bl.a. MUCF, NOD och flera i regi av SKL där ett flertal repre- 1Enligt kongressbeslut heter organisationen numer Kommuner och Regioner (SKR). Utredningens uppdrag och arbete sentanter för kommuner och regioner deltagit. Utredningen deltog vidare vid ett möte i . Dess- utom har utredningen medverkat vid konferenser och seminarier ordnade av KFO, Famna och Idéburna skolors riksförbund. Utred- ningen har också deltagit vid konferenser och seminarier anordnade av och . Utredaren och sekretariatet har genomfört studieresor till , och och träffat tjänstemän från departement och ansvariga myndigheter. Vid resorna till och mötte ut- redningen även företrädare för idéburna aktörer. Vid besöket i träffade utredningen därtill en forskare inom EU-rätt som var sär- skilt inriktad mot statsstöd. Utredningen har vidare deltagit i en work- shop organiserad av där representanter för utred- ningen, ambassaden, idéburna aktörer verksamma i och samt SKL och deltog. Kontakterna med , , , och har skett via e-post. I flera fall har dessa kontakter tagits via den svenska ambassa- den i respektive land som lotsat utredningen vidare till tjänstemän vid aktuellt departement och i andra fall har kontaktuppgifter erhållits från sakenheten vid . Utredningen har också anlitat konsulter. En advokatfirma fick i uppdrag att i en rapport klargöra juridiken kring kontraktsbegreppet i upphandlingslagstiftningen. Rapporten finns i bilaga 3. Ett annat konsultföretag fick i uppdrag att bistå utredningen i arbetet med kon- sekvensbeskrivningen i kapitel 12. Till skillnad från vad som gällt för tidigare utredningar har vad som ska ingå i begreppet välfärd inte definierats i utredningens direktiv. Kapitel 3 innehåller utredningens avgränsning av begreppet välfärd och välfärdsverksamheter. Av utredningens direktiv framgår att det ingår i arbetet att under- söka hur andra länder inom EES har reglerat icke-ekonomiska tjäns- ter av allmänt intresse samt att utredningen ska kartlägga i vilken utsträckning och på vilket sätt idéburna aktörer definieras och av- gränsas i andra länder och hur eventuella sådana system används. Utredningen har vid kontakten med utvalda länder även ställt andra Utredningens uppdrag och arbete frågor av intresse för utredningen. Vad som framkommit vid denna undersökning redovisas framför allt i avsnitt 6.2.4 men även andra avsnitt innehåller utredningens erfarenheter, exempelvis avsnitt 5.3 och 4.3. Utredningen har valt att använda beteckningen region i stället för landsting enligt beslut2 trots att lag- ändringarna inte träder i kraft förrän . 2Bet 2019/20:KU3, protokoll 2019:20:35 onsdagen . 3Utredningens avgränsning av begreppet välfärd Kapitlet innehåller utredningens avgränsning av begreppen välfärd och välfärdstjänster. Enligt utredningens direktiv är syftet med upp- draget att främja ett ökat idéburet deltagande i välfärden. Den defini- tion av idéburna aktörer som utredningen ska ta fram ska kunna användas i välfärdsverksamheter, men också i andra närliggande offent- ligt finansierade eller subventionerade verksamheter. Vad som menas med välfärd och vilka verksamheter som ingår i välfärdsverksam- heter anges inte i direktiven. Då begreppen välfärd eller välfärdsverk- samheter saknar såväl en rättslig definition som en allmänt veder- tagen betydelse behöver utredningen avgränsa vilka verksamheter som i det här sammanhanget omfattas av begreppet välfärd. Välfärd är enligt (NE) ett mångtydigt be- grepp som ursprungligen avsåg graden av medborgarnas välmående. I bred mening avser välfärd det mesta som styr en medborgares levnadsförhållanden. Här kan inkluderas privatekonomi, bostadsför- hållanden, livslängd och mycket annat. Vanligtvis används begreppet dock enligt i en snävare mening, främst syftande på socialförsäk- ringar och välfärdstjänster som vård, skola och omsorg. Någon när- mare definition av välfärdstjänster har inte NE eller något annat upp- slagsverk. Även begreppen välfärdssamhälle och välfärdsstat är vanligt förekommande och NE hänvisar i bägge fallen till materiell välfärd samt social och ekonomisk trygghet. Välfärdsmarknader har särdrag vilket gör att de skiljer sig från van- liga marknader. En viktig skillnad från andra marknader är att de som åtnjuter tjänsterna inte är de som finansierar dem. Välfärdstjänster betraktas som grundläggande rättigheter som alla utefter behov bereds tillgång till, oavsett betalningsförmåga. Utredningens avgränsning av begreppet välfärd Utgångspunkten för avgränsningen av begreppet välfärd är utred- ningens uppdrag. De verksamheter som är av intresse är sådana som innefattas i en bredare användning av begreppet: verksamheter som omfattas av någon form av offentlig finansiering och bedrivs av idé- burna organisationer som erhåller sådan finansiering. Kapitlet inleds med en beskrivning av hur begreppen välfärd och välfärdstjänster används i lika sammanhang och avslutas med hur utredningen av- gränsat begreppen. 3.1Hur begreppen välfärd och välfärdstjänster används i olika sammanhang Kommuner och Landsting (SKL) beskriver begreppet väl- färd som samhällsservice som finns nära medborgarna.1 Enligt SKL:s synsätt är all verksamhet som kommuner och regioner tillhandahål- ler sina medborgare samhällsservice och därmed välfärd. I en annan rapport anger SKL att välfärdstjänster är tjänster inom följande om- råden: förskola och skolbarnomsorg, utbildning, omsorg om äldre och funktionshindrade, färdtjänst, individ- och familjeomsorg, hälso- och sjukvård samt tandvård.2 Kommunerna sköter enligt 14 kap. 2 § regeringsformen lokala och regionala angelägenheter av allmänt intresse. Vad som avses med lokala och regionala angelägenheter framgår av kommunallagen (2017:725), KL, samt av speciallagstiftning. Av speciallagstiftningen framgår vilka verksamheter som en kommun eller en region är skyl- dig att tillhandahålla sina medlemmar medan kommunallagen sätter ramarna för kommunernas kompetens genom att ange ett antal prin- ciper som ska följas. Begreppet välfärd används inte i nämnda lagar. Det obligatoriska området, inom vilket kommunerna alltså är skyldiga att tillhandahålla medborgarna tjänster, omfattar social om- sorg (äldreomsorg och omsorg om funktionsnedsatta samt individ och familjeomsorg), utbildning inom skolväsendet, (förskolor, fri- tidshem, grundskolor, grundsärskolor, gymnasieskolor, gymnasie- särskolor samt vuxenutbildning och särskild utbildning 1Välfärden i siffror – Vi vässar välfärden, rapport , reviderad . 2Se t.ex. Välfärdstjänsternas utveckling –2012 – Ökande resurser och växande behov, rapport , . Utredningens avgränsning av begreppet välfärd för vuxna), plan- och byggfrågor, miljö- och hälsoskydd, renhållning och avfallshantering, vatten och avlopp, räddningstjänst, civilt för- svar, biblioteksverksamhet och bostadsförsörjning. Regionernas obli- gatoriska uppgifter är hälso- och sjukvård, tandvård för barn och unga samt regional utveckling. Beträffande regional kollektivtrafik är an- svaret gemensamt för regionerna och kommunerna inom ett län om de inte kommit överens om annat. Andra uppgifter är frivilliga för kommuner och regioner och vilka de är framgår inte direkt av lag. En kommun eller en region får enligt kommunallagen själva ha hand om angelägenheter av allmänt in- tresse som har anknytning till kommunens eller regionens område eller dess medlemmar, 2 kap. 1 § KL. En kommun eller en region får inte ha hand om sådana angelägenheter som staten eller en annan kommun eller region ska ha hand om, 2 kap. 2 § KL. Även staten har flera uppgifter inom det som i dagligt tal benämns som välfärd. Utöver socialförsäkringarna ansvarar staten t.ex. för åtgärder som rör arbetsmarknaden.3 Arbetsförmedlingen har upp- draget att matcha arbetssökande till lediga jobb och att prioritera stöd till personer som står långt från arbetsmarknaden. Arbetsför- medlingen bedriver sådan verksamhet i egen regi men även andra ut- förare, som t.ex. idéburna organisationer, utför uppgifter på uppdrag av myndigheten. Även på utbildningsområdet har staten ett stort ansvar. För utred- ningen är folkbildningen av särskilt intresse. Folkhögskolorna och studieförbunden bedriver sina verksamheter med statligt stöd. Staten ansvarar också för stöd och ekonomisk hjälp till vissa funk- tionshindrade i form av personlig assistans enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, LSS. Staten finansierar på detta område kostnader enligt 51 kap. socialförsäkringsbalken (2010:110), SFB, som administrerar. 3Även kommunerna bedriver verksamhet i syfte att öka sysselsättningen, särskilt för personer med socialt bistånd och för att påskynda vissa nyanlända invandrares etablering i arbetslivet. 4Lagen (1976:1046) om överlämnande av förvaltningsuppgifter inom Utbildningsdeparte- mentets verksamhetsområde. Utredningens avgränsning av begreppet välfärd Vidare ansvarar staten för mottagandet av asylsökande. Migrations- verket förvaltar verksamheten.5 Ett särskilt statsbidrag, som admi- nistreras av länsstyrelserna, finns till verksamheter för asylsökande.6 Förutom att ansvara för utbetalning av medel enligt denna förordning har länsstyrelserna andra uppdrag beträffande integration.7 Ansvaret för utbildning i svenska för invandrare, som är en del av den kom- munala vuxenutbildningen, ligger på kommunerna. Staten ansvarar också för nyanlända invandrares etablering i arbets- och samhällslivet.8 Arbetsförmedlingen, och läns- styrelserna har ansvar för genomförande av insatser för nyanlända. Det finns även statsbidrag som rör segregation som den statliga myn- digheten Delegationen mot segregation fördelar.9 Staten lämnar också statsbidrag öronmärkta för ideella organisa- tioner som bedriver frivilligt arbete inom det sociala området.10 Områden som omfattas är alkohol och narkotika, utsatta barn och deras familjer, att motverka våld mot kvinnor, att ge stöd till efter- levande personer, att främja en god hälsa i befolkningen (dock inte genom idrotts- och friluftsverksamhet) och att främja utvecklingen av idéburen vård och omsorg. Bidraget beslutas av . har ett nationellt ansvar för folkhälso- frågor och verkar för en god folkhälsa. Myndigheten fördelar statsbidrag till bland annat ideella organisationer inom ramen för olika regeringsuppdrag. Kriminalvård är en uppgift för staten. På området finns ett stats- bidrag att söka för ideella organisationer som bedriver arbete ägnat åt att främja dömdas återanpassning till samhället11 och brottsföre- byggande arbete. Närliggande är lokalt brottsförebyggande arbete som () ansvarar för. I sådant arbete del- tar flera aktörer från det civila samhället tillsammans med kommuner, polis och näringslivet. Vissa av ovan uppräknade verksamheter är inom områden där kom- muner och regioner har det huvudsakliga ansvaret medan andra är ett 5Även och Kriminalvården har uppgifter på området vilka bedöms som ej aktuella för denna utredning. 6Förordning (2016:1364) om statsbidrag till verksamheter för asylsökande m.fl. 73 § 14 förordningen (2017:868) med länsstyrelseinstruktion. 8Lagen (2017:584) om ansvar för etableringsinsatser för vissa nyanlända invandare. 9Förordning (2018:119) om statsbidrag till ideella föreningar och stiftelser för att minska och motverka segregation. 10Förordning (2011:1062) om statsbidrag till vissa organisationer inom det sociala området m.m. 11Förordning (2002:954) om statsbidrag till vissa organisationer inom kriminalvårdens område. Utredningens avgränsning av begreppet välfärd i första hand statligt ansvar. De verksamheter och områden som redo- gjorts för här bör omfattas av utredningens definition av välfärdstjäns- ter. Detta dels på grund av verksamheternas karaktär, dels eftersom flera idéburna organisationer verkar inom dessa områden. trädde nya regler i lagen (2016:1145) om offent- lig upphandling, , i kraft. Då infördes ett särskilt undantag för upphandlande myndigheter att reservera rätten för vissa organisa- tioner att delta i offentlig upphandling exklusivt för vissa uppräk- nade tjänster som benämns välfärdstjänster.12 Dessa är: •Hälsovård, socialtjänst och närbesläktade tjänster. Här ingår till- handahållande av hemtjänstpersonal, förmedling av vårdpersonal och läkare, arbetskraftstjänster för hushåll, bemanningstjänster för enskilda, tjänster utförda av kontorspersonal för enskilda, kon- torspersonal för enskilda, tillfällig personal för hushåll och hem- tjänst. Socialtjänster består exempelvis av social omsorg och vård (med eller utan inkvartering), äldreomsorg (med eller utan inkvar- tering), social omsorg för funktionsnedsatta, barn- och ungdoms- omsorg, ledsagartjänster, tjänster för dagcenter för äldre men också dagvård för funktionsnedsatta barn och ungdomar samt vägled- ning och rådgivning. •Administration inom samt utbildningsadministra- tion och hälsovårdsförvaltning. Under denna punkt ingår offent- lig förvaltning, försvar och socialförsäkringstjänster samt under- visnings- och utbildningstjänster. I (dir. 2012:131) uppdrag låg att utreda vilka möjliga ytterligare krav än de som redan ställdes, som kunde och borde ställas på de som ägde och drev företag inom välfärdssektorn. De verksamheter som utredningen skulle pröva var företag inom vård, skola och omsorg. 12Bilaga 2 a till . Utredningens avgränsning av begreppet välfärd Utredningen om ökad insyn i välfärden (dir. 2015:92) hade i upp- drag att lämna förslag om hur offentlighetsprincipen kan införas i privat utförd offentligt finansierad vård och omsorg, fristående för- skolor och fritidshem samt vuxenutbildning, vissa särskilda utbild- ningsformer i 24 kap. skollagen (2010:800) och annan pedagogisk verksamhet enligt 25 kap. samma lag. Exempel på verksamhet som föll utanför den utredningens uppdrag var tandvård och verksamhet där den ekonomiska ersättningen inte avsåg själva driften av verk- samheten. Som ytterligare exempel på verksamhet utanför området angavs förordningen (2007:414) om jobb- och utvecklingsgaranti för att bl.a. anordna arbetsträning eller sysselsättning.13 En annan utredning som undersökte begreppet offentligt finan- sierad verksamhet var Utredningen om meddelarskydd för privat- anställda i offentligt finansierad verksamhet (dir. 2012:76). Utred- ningen menade att det är förenat med stora svårigheter att hitta en heltäckande definition av vad som är offentligt finansierad verksam- het och som kan vara aktuella för ett förstärkt meddelarskydd (SOU 2013:79). Utredningen kom fram till att mer än hälften av finan- sieringen ska komma från det allmänna för att verksamheten ska anses offentligt finansierad. (dir. 2015:22) skulle föreslå hur offentlig finansiering av privat utförda välfärdstjänster kan utformas så att vissa angivna värden säkras. De välfärdstjänster som omfattades av Väl- färdsutredningens uppdrag var enligt direktiven verksamhet inom skol- väsendet och äldreomsorgen samt sådan hälso- och sjukvård som om- fattas av hälso- och sjukvårdslagen. Därutöver skulle hem för vård och boende (HVB) ingå och all verksamhet inom som bedrevs i privat regi liksom all verksamhet kopplad till insatser enligt lag (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. I är det så få organisationer i väl- färden?14 omfattar begreppet välfärd endast verksamhet inom vård och omsorg. Nämnda utredningar och myndigheter har inte behövt avgränsa eller definiera begreppet välfärd. Det har framgått direkt av respek- tive utrednings direktiv eller myndighets uppdrag, vilka alltså har varierat när det gäller begreppets innebörd. 14Rapport 0142, . Utredningens avgränsning av begreppet välfärd 3.1.5De idéburna organisationernas verksamhet på välfärdsområdet Idéburna organisationer tillhandahåller en mängd olika tjänster inom social omsorg, på hälso- och sjukvårdsområdet samt inom utbildnings- området. Även tjänster på arbetsmarknadsområdet och sådana som rör integration tillhandahålls av idéburna organisationer. Här följer exempel på verksamheter som idéburna organisationer bedriver.15 Några av de största idéburna organisationer är verksamma inom hälso- och sjukvårdsområdet och vissa driver såväl sjukhus som mottagningar, t.ex. sexualterapeutisk mottagning och mottagning för krigs- och tortyrskadade. Det finns en hel del organisationer som tillhandahåller olika typer av vård och verksamhet för personer med psykisk ohälsa och psykoterapi. Det finns också många idéburna organisationer som bedriver social omsorgsverksamhet. Flera orga- nisationer är verksamma inom äldreomsorgen och tillhandahåller demensvård, korttidsvård, sjukhem samt driver äldreboenden. Grupp- bostäder, hem för vård och boende (HVB-hem), daglig verksamhet och annan sysselsättning för människor med funktionshinder, led- sagarservice, familjehemsvård, rehabilitering och habilitering till- handahålls av idéburna organisationer. Flera idéburna organisationer bedriver verksamhet för människor med missbruksproblem. Det finns också organisationer som ger råd och stöd till enskilda med olika behov, t.ex. till personer med fysisk eller psykisk funktionsned- sättning, personer med olika typer av missbruk och/eller till anhöriga till sådana personer samt till personer i sorg. Verksamhet för hemlösa finns det också flera idéburna organisationer som bedriver. Kvinno-, mans-, ungdoms- och tjejjourer drivs av idéburna organisationer. Det finns även idéburna organisationer som tillhandahåller personlig assi- stans till funktionsnedsatta. Många idéburna organisationer verkar på utbildningsområdet och driver såväl förskolor som grund- och gymnasieskolor. Det finns också grund- och gymnasiesärskolor som drivs av idéburna organi- sationer. Flera organisationer bedriver vidare annan pedagogisk verk- samhet som komplement till reglerad utbildning, t.ex. läxhjälp. På utbildningsområdet verkar också folkhögskolorna och studieför-