sou · H7B319 · 2019-04-29 00:00:00 — Detta förutsätter att arbetsgivare som har ett legitimt behov av tillgång till uppgifter i belastningsregistret ska kunna få detta. Det måste dock i varje fall övervägas om registerkontroll är en rimlig och adekvat åtgärd. Vidare ska enligt direktiven mängden kontrollerad information alltid begränsas till det som är relevant och nödvändigt. Vi har övervägt två alternativa regleringsformer. Ett alternativ är att införa en s.k. intresseavvägningsregel. Med en intresseavvägningsregel skulle arbetsgivaren medges rätt att begära registerutdrag av den enskilde i fall då skälen för begäran väger tyngre än arbetssökandens eller arbetstagarens intresse av personlig integri- tet. En sådan regel skulle innebära att arbetsgivaren fick fullständiga utdrag ur belastningsregistret, utan begränsning till vad som är rele- vant och nödvändig information. Detta står i konflikt med riktlinjer. En intresseavvägningsregel skulle kräva att arbetsgivaren gör ingående överväganden kring vad som är en rimlig och adekvat åtgärd, vilket är förenat med olika avgränsningssvårigheter och tillämp- ningsproblem. Övervägande skäl talar enligt vår bedömning mot en sådan reglering. För att säkerställa att arbetsgivare inte begär att få se registerutdrag när det saknas godtagbara skäl förordar vi att det införs ett förbud mot att efterfråga registerutdrag utan författnings- stöd. Förbudet bör föras in i en särskild lag. Förbudet ska kunna kompletteras med undantag för särskilt angivna fall då registerkon- troll bör tillåtas. Ska det medges undantag från förbudet mot registerkontroll och i så fall när? Införandet av registerkontroll förutsätter en avvägning mellan arbets- givarens intresse att kunna kontrollera registerutdrag och skyddet för den personliga integriteten. Registerkontroll måste därvid framstå som proportionerlig i förhållande till sitt ändamål och till de mot- stående intressen som kan finnas. Det bör bl.a. beaktas vilken bety- delse ett registerutdrag har för arbetsgivarens beslutsfattande och vilka möjligheter arbetsgivaren har att på annat sätt undersöka en Vi har funnit att registerkontroll i allmän- het är ett trubbigt instrument i rekryteringsarbetet. Vi anser att ut- dragen har ett förhållandevis begränsat värde som källa till relevant information. Den registerkontroll som förekommer innebär att många personer berörs av en onödig kontrollåtgärd. Sammantaget har vi gjort bedömningen att undantag från förbudet mot register- kontroll endast bör införas om det föreligger starka skäl. Vi har prövat vilka skyddsintressen som bör kunna motivera för- fattningsreglerad registerkontroll i samband med anställning. Vi har funnit att det endast bör kunna komma i fråga i fall då kontrollen är motiverad av skyddet för allmänna intressen, i vissa internationella situationer samt i arbete med utsatta personer. Utredningsuppdraget berör i princip alla sektorer av samhället som inte omfattas av författningsreglerad registerkontroll. Det ligger en betydande svårighet i att djupstudera och lämna förslag avseende varje särskilt område där det kan finnas behov av kontrollmöjlig- heter. Vi har därför valt att inrikta våra överväganden på branscher som i särskilt hög grad genomför registerkontroll och på verksam- heter som ligger nära de verksamhetsområden som omfattas av regle- rad registerkontroll. Behovet av reglerad registerkontroll har prövats avseende låssmeder, finansiella företag, taxi, hälso- och sjukvården samt vård och omsorg. Vi har emellertid inte funnit tillräckliga skäl för att föreslå några undantag från förbudet från registerkontroll inom dessa verksamheter. Vad gäller vård och omsorgssektorn har vi prövat sådana verk- samheter som utför socialtjänstinsatser för äldre personer och per- soner med funktionsnedsättning bl.a. , särskilt boende för personer med funktionsnedsättning, särskilt boende för äldre per- soner och personlig assistans. Vi har konstaterat att det rör sig om personer vilkas behov av trygghet väger mycket tungt, men att det vid en avvägning även bör beakta att det är fråga om ett stort antal personer som kan bli föremål för kontrollåtgärder. Skälen för att in- föra registerkontroll inom dessa verksamheter har inte bedömts vara tillräckligt starka. Förslag till förbud mot registerkontroll (SOU 2014:48) Förslag till lag om förbud mot registerkontroll i arbetslivet Härigenom föreskrivs följande. 1 § En arbetsgivare får inte begära att en arbetstagare uppvisar eller överlämnar ett utdrag enligt lagen (1998:620) om belastningsregister om inte en sådan begäran har stöd i lag eller författning som har med- delats med stöd av lag. 2 § Som arbetstagare anses i lagen även den som 2.söker eller fullgör praktik, eller 3.som utför arbete som inhyrd eller inlånad arbetskraft. Den hos vilken arbetet eller praktiken söks eller utförs anses som arbetsgivare. Den som i arbetsgivarens ställe har rätt att besluta i frågor som rör arbetstagare ska likställas med arbetsgivaren. 3 § Ett avtal som inskränker en arbetstagares skydd enligt denna lag är utan verkan i den delen. 4 § En arbetsgivare som bryter mot lagen ska betala skadestånd för den kränkning som har inträffat. Om det är skäligt kan skadeståndet sättas ned eller helt falla bort. 5 § Mål enligt denna lag ska handläggas enligt lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister. I sådana mål ska som arbetstagare anses också den som söker arbete och den som söker eller fullgör praktik eller utför arbete som inhyrd eller inlånad arbetskraft. Den hos vilken praktiken eller arbetet utförs eller skulle ha utförts ska anses som arbetsgivare. Detta gäller också när reglerna om tvisteförhandling i lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet tillämpas. 6 § Vid talan enligt denna lag ska följande bestämmelser i lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet tillämpas: –64 § om tidsfrist för påkallande av förhandling, –65 § om tidsfrist för väckande av talan, –66 § om förlängd tidsfrist för den som inte företräds av en arbets- tagarorganisation, och –68 § om förlorad talerätt på grund av preskription. Denna lag träder i kraft . En modell för reglerad registerkontroll av personal i finansiella företag (SOU 2014:48) En ändring i lagen (1998:620) om belastningsregister Om det behövs för att pröva Om det behövs för att pröva en fråga om anställning eller upp- en fråga om anställning eller upp- drag i en verksamhet som avser drag i en verksamhet som avser vård eller som är av betydelse för vård eller som är av betydelse för förebyggande eller beivrande av förebyggande eller beivrande av brott, har en enskild rätt att få brott eller för att skydda det finan- uppgifter ur registret om en annan siella systemet, har en enskild rätt enskild i den utsträckning reger- att få uppgifter ur registret om en ingen för vissa typer av fall före- annan enskild i den utsträckning regeringen för vissa typer av fall En enskild, som styrker att hans eller hennes rätt är beroende av uppgifter ur registret om en annan enskild, har rätt att få ta del av dessa uppgifter om regeringen medger att uppgifterna får lämnas ut. En modell för reglerad registerkontroll av personal som ska arbeta med äldre personer och personer med funktionsnedsättning (SOU 2014:48) En lag om registerkontroll av personal som ska arbeta med äldre personer och personer med funktionsnedsättning 1 § Denna lag gäller för den som bedriver verksamheter som utför insatser för äldre personer eller personer med funktionsnedsättning som har 1.beviljats bistånd enligt 4 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453) i form av stöd och hjälp i hemmet eller i sådant boende som avses 5 kap. 5 § andra stycket socialtjänstlagen eller 5 kap. 7 § tredje stycket samma lag, 2.beviljats insatser för särskilt stöd och särskild service enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, eller 3.hälso- och sjukvård i hemmet enligt 18 § hälso- och sjukvårds- lagen (1982:763). 2 § Den som bedriver verksamhet enligt 1 § får inte anställa någon för sådana insatser utan att först kontrollera registerutdrag enligt lagen (1998:620) om belastningsregister avseende den som ska anställas. Registerutdraget får inte vara äldre än . Registerkontroll som anges i första stycket ska också göras i fråga om 1.den som fullgör uppdrag i verksamhet som avses i 1 § eller som är anställd hos ett bemanningsföretag eller annan som ingått avtal med den som bedriver sådan verksamhet, om uppdragstagaren eller den anställde erbjuds eller tilldelas arbetsuppgifter som omfattar in- satser enligt 1 § och fullgör dessa uppgifter som om han eller hon var anställd i verksamheten, och 2.den som erbjuds praktiktjänstgöring som omfattar insatser en- ligt 1 §. Första och andra styckena tillämpas inte på en förälder som ska utföra insatser åt sitt eget barn. 3 § Den som enligt 2 § första eller andra stycket erbjuds en anställ- ning, ett uppdrag eller en praktiktjänstgöring ska på begäran lämna ett registerutdrag till arbets- eller uppdragsgivaren. Motsvarande gäller för den som tilldelas arbetsuppgifter som avses i 2 § andra stycket 1. Registerutdrag ska på begäran också lämnas av den som av en assistansberättigad erbjuds anställning som personlig assistent åt den assistansberättigade själv, om den assistansberättigade har beviljats 1.ekonomiskt stöd för personlig assistans enligt 9 § 2 lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, eller 2.assistansersättning enligt 51 kap. socialförsäkringsbalken. I lagen (1998:620) om belastningsregister finns det bestämmelser om att regeringen får meddela föreskrifter om vilka uppgifter ett sådant utdrag ska innehålla. 4 § Registerkontroll enligt 2 § behöver inte göras i fråga om den som ska anställas på nytt eller åter delta i verksamheten på det sätt som avses i 2 § andra stycket, om han eller hon för mindre än var anställd hos samma arbetsgivare eller deltog i verksam- heten på samma sätt. 5 § Ett registerutdrag eller en kopia av det ska bevaras från det att en anställning, ett uppdrag eller en praktiktjänstgöring enligt 2 § andra stycket påbörjades. Motsvarande gäller för den som tilldelats arbetsuppgifter enligt 2 § andra stycket 1. Om den som lämnat ett registerutdrag i original begär det, ska det återlämnas. 1.Santiagokonventionen mot organhandel. 2.Ingen regel utan undantag – en trygg sjukförsäkring med människan i centrum. 3.Effektivt, tydligt och träffsäkert –det statliga åtagandet för framtidens arbetsmarknad. 4.Framtidsval – karriärvägledning för individ och samhälle. 5.Tid för trygghet. 6.En långsiktig, samordnad och dialog baserad styrning av högskolan. –ett enklare förfarande. 9.Privat initiativrätt – planintressentens medverkan vid detaljplaneläggning. 10.Stöd för validering eller kompetens åtgärder i samband med korttidsarbete. 11.Biojet för flyget. 12.Nya befogenheter på konsumentskyddsområdet. 13.Agenda 2030 och : Världens utmaning – världens möjlighet. –med e-legitimation. 15.Komplementär och alternativ medicin och vård – säkerhet, kunskap, dialog. –med förtydligat ansvar. 17.Bebyggelse- och transportplanering för hållbar stadsutveckling. 18.För flerspråkighet, kunskaps utveckling och inkludering Modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmål. iarbetslivet – behovet av utökat författningsstöd. Effektivt, tydligt och träffsäkert –det statliga åtagandet för framtidens arbetsmarknad. Tid för trygghet. [5] Belastningsregisterkontroll i arbetslivet –behovet av utökat författningsstöd. Stöd för validering eller kompetensåtgärder i samband med korttidsarbete. Nya befogenheter på konsumentskyddsområdet. Agenda 2030 och : Världens utmaning – världens möjlighet. Kamerabevakning i kollektivtrafiken – ett enklare förfarande. – med e-legitimation. Biojet för flyget. – med förtydligat ansvar. Privat initiativrätt – planintressentens medverkan vid detaljplaneläggning. Bebyggelse- och transportplanering för hållbar stadsutveckling. Santiagokonventionen mot organhandel. Ingen regel utan undantag – en trygg sjukförsäkring med människan i centrum. Komplementär och alternativ medicin och vård – säkerhet, kunskap, dialog. Framtidsval – karriärvägledning för individ och samhälle. En långsiktig, samordnad och dialog baserad styrning av högskolan. För flerspråkighet, kunskapsutveckling och inkludering Modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmål [18]