sou · H6B392 · 2019-01-01 00:00:00 — Det råder en fortsatt relativt hög stabilitet i omvärl- den inom och utom gränser. Spektrumanvändningen åren 2027–2047 3.Trygghet framför nya lösningar – Låg grad av innovation, låg stabilitet I detta scenario har försöken att hantera en instabil omvärld inte skett med något större nytänkande som regelverk och misstro mot nya tekniska lösningar bidragit till att lägga hämsko på utveckling och innovationer. 4.Vägvalens tid – Låg grad av innovation, hög stabilitet Ett scenario som kännetecknas av att saker görs ungefär som utan ett större nytänkande, som det inte heller skett några större förändringar avseende stabiliteten inom och i närområden. 6.4.4De fyra framtidsscenarierna för radioanvändning Tid för nya lösningar med orolig omgivning Hög grad av innovation Orolig omvärld/konflikter i närområdet Folkvandringar Ökat fokus på säkerhet Proaktivitet och nytänkande inom politik, affärsliv och industri De oroligheter i omvärlden som startade har eskalerat. Dessutom har klimatkrisen med extrem värme, torka, naturkatastrofer och efterföljande brist på mat och vatten i många regioner lett till konflikter och stora folkförflyttningar vilket har medfört ett hårt tryck på västländerna och inrikes oroligheter. Spektrumanvändningen åren 2027–2047 länder som var demokratiska är nu att betrakta som polisstater och en ny militär kapprustning har tagit fart. står inför stora utmaningar vad gäller det säkerhetspolitiska läget och kampen mot organiserad brottslighet och terrorism har fått ökad aktualitet. har dock format en tät allians med likasinnade län- der i främst norra och kraftsamlar gemensamt för att hantera de nya utmaningarna. Digitaliseringen ses som en nyckel för att handskas med såväl de miljömässiga problemen i klimatkrisens spår som hoten mot inre och yttre säkerhet. Många aktörer, såväl enskilda, företag som civilorganisationer, bi- drar till att lösa problemen. Karismatiska politiker, kända personer, influerare, och aktivister har använt sitt personliga kapital och sina sociala plattformar för att driva på, vilket givit bränsle till en folk- rörelse. Att människor nu påverkas personligen av klimatförändringar och kriminalitet skapar en motivation att bidra och en acceptans för att åtgärder inom dessa områden vidtas. kräver medbor- garna att få insyn i och påverka besluten vilket möjliggörs via digitala plattformar. Politiker har varit noga med att fortsatt värna om demo- krati och etik, och har tagit tillvara medborgarnas kraft, engagemang och vilja att påverka, även inom det internationella samarbetet. Detta har lett till en omfattande samverkan på många plan. På telekomområdet har privata-publika partnerskap formats i syfte att säkerställa att de kommersiella lösningarna svarar mot samhällets be- hov av robusthet, säkerhet och nya tjänster. Staten har ställt tydliga krav för säkerhet, integritet och robusthet och investerat i robusthet och redundans i de allmänt tillgängliga datakommunikationsnäten. Många människor strävar efter en mer lokal hållbar livsstil med stöd av smarta applikationer och delningstjänster för matproduktion och logistik av material. Produktion kan ske lokalt och mer hållbart med avancerade tillverkningsmetoder. 3D-skrivare och utvecklingen av nya material gör att allt fler konsumentprodukter kan produceras småskaligt eller i hemmet. Det är ett stort fokus på övervakning av miljön med hjälp av drö- nare och sensorer, både för att förutsäga bränder och översvämningar men också för brottsbekämpande syften. Den omfattande använd- ningen av sensorer spelar en viktig roll för beredskap och hantering av kriser och hot, även i det militära försvaret. Spektrumanvändningen åren 2027–2047 De problem med integritetskränkningar och störningar som data- systemen drabbades av har lett till att stat och kom- mun blivit effektivare på att hantera komplexa it-system med hög säkerhet och ställa relevanta och tillräckligt höga säkerhetskrav på leverantörerna. Med kraftfulla och säkra system är samhället bättre att hantera de ökade hot och risker som blivit följden av miljö- förstöring och globaliserad kriminalitet. De stora industrier som använder datakommunikation för auto- matiserade tillämpningar med de allra högsta kraven på upplänks-tid och säkerhet har satsat på företagsinterna lokala 6G-nät. Nya mindre operatörer har vuxit fram som kan erbjuda den säkerhet och den millisekund-noggranna övervakning som krävs för att säkerställa en kontinuerlig tjänst. Det är inte heller ovanligt att företag eller mindre samhällen skapar lokala nät som ansluter till de publika, för att få den täckning och de tjänster som behövs. Näten i kan således sägas utgöra ett mångfacetterat lapptäcke där många aktörer sam- verkar, och tjänsteleverans inte nödvändigtvis är kopplat till att äga eller radioutrustning. Satsningen på försvaret har ökat, inte bara i , vilket ökat graden av innovation inom militär utrustning och påskyndar om- ställningen till ett högteknologiskt försvar. Gamla militära system har kunnat bytas ut mot nya vilket skapat nya förmågor. Under bör- jan av togs en totalförsvarsplanering fram som ledde till en rad åtgärder för att göra landet mindre sårbart. Det är nu tydligt vilka tjänster och infrastrukturer som kommer att upprätthållas vid incidenter och vilka som kan komma att störas ut. Det gör att mili- tären kan svara sekundsnabbt på eventuella attacker. Aktörer som har samhällskritiska funktioner ansvarar för att förlägga dessa via säkra infrastrukturer och med tillräcklig redundans. De utbyggda fiber- näten ger en stabil och robust grundstomme. För att avlasta radio- näten och frigöra radiospektrum är regeln att där trådbunden infra- struktur kan användas, så ska den användas. Den nya generationens radiosystem är mer flexibla vad avser de frekvensband som används. Det möjliggör att frekvensresurser kan delas dynamiskt i de frekvensband som har en mer sporadisk eller lågintensiv radioanvändning. It-system som hanterar information om radioanvändningen och som tilldelar spektrumresurser dynamiskt har utvecklats. Regler som möjliggör dynamisk delning för bland annat försvarsändamål har införts i radiotillståndsgivningen. Spektrumanvändningen åren 2027–2047 teknikstandarder för relevanta radiosystem kompletterats med krav som gör dem mindre störningskänsliga för Försvarsmaktens frekvens- hoppande radioutrustning, likväl som för störning eller telekrigföring från antagonister. Separata infrastrukturer som är baserade på exklusiv spektrum- användning och vars behov av datakommunikation likaväl kan upp- fyllas i de publika näten avvecklas. De landstäckande allmänt tillgängliga näten för datakommunika- tion har kompletterats med 5G och sjätte genera- tionens mobila kommunikationssystem (6G) är redan utbyggt i stor- stadsregionerna. Med 7G och integrationen av satellitkommunikation i de allmänt tillgängliga mobilnäten är frågan om nationell täckning inte längre ett problem. Eftersom de nya generationernas nationella trådlösa datakommunikationsnät har ny funktionalitet som täcker fler behov har andra separata radioinfrastrukturer som inte haft lika snabb teknikutveckling, som det marksända radio och tv-nätet, av- vecklats. Förnyelsetid med stabil omgivning Hög grad av innovation Nya affärsmodeller Innovativt regelverk Stor mångfald av leverantörer Säkerhet hanteras av privata aktörer Systematiskt och innovativt säkerhetsarbete Spektrumanvändningen åren 2027–2047 Den landsomfattande utbyggnaden av 6G och 7G har lett till att en lång rad nya digitaliserade lösningar har kunnat lanseras. sam- verkar olika tekniker och infrastrukturer sömlöst i gemensamma nät för att optimera uppkopplingen för tjänster och applikationer med olika behov. Fiber, markbundna radiosändare och satelliter ingår i näten som i stort sett täcker hela samhällets behov av datakommu- nikation och det finns få separata infrastrukturer. Det har blivit både billigare och effektivare att lösa sina kommunikationsbehov genom de gemensamma näten, i stället för att fortsätta driva egna system där den tekniska utvecklingen inte gått lika snabbt. Internets expansion har fortsatt och kopplar samman världen, driven av utvecklingen av underliggande tekniker som kvantdatorer. Att 6G nådde kontinuerlig och sömlös täckning blev det verkliga start- skottet för det automatiserade samhället. Robotar och andra auto- noma stödsystem utför viktiga uppgifter i samhället och optimerar förflyttning av varor, material och människor. När de autonoma systemen kommunicerar med varandra genereras enorma datamäng- der i näten. Autonoma it-system som är utrustade med sensorer och ställdon och är medvetna om sin miljö, kommunicerar fritt med varandra och organiserar sig själva för att utföra de tjänster och akti- viteter som behövs. Sofistikerade applikationer sammanför fysiska och virtuella världar och utbyter hundratals yottabyte med varandra. Kostnaden för datafångst via nano-sensorer och smarta nätverk har fallit snabbt och nya typer av batterier möjliggör omfattande sen- sorövervakning av miljön. Genom nytänkande inom stat och kommun i samarbete med näringslivet utvecklas och driftsätts kraftfulla och kostnadseffektiva lösningar för transporter, miljöövervakning, brottsbekämpning, energi- och vattenförsörjning samt drift och underhåll i de smarta städerna. Nya användbara samhällstjänster möjliggörs. Den omfattande an- vändningen av sensorer spelar en viktig roll för beredskap och han- tering av kriser och hot, även i det militära försvaret. I stort så har tillvaron blivit mer förutsägbar och med kraftfulla och säkra system så kan samhället hantera de ökade hot och risker som blivit följden av miljöförstöring och globaliserad kriminalitet. tog ett ordentligt grepp om digitaliser- ingen på många fronter, med erkännande av den samhällsomdanande kraft som digitaliseringen är. Dåvarande regering fokuserade på att Spektrumanvändningen åren 2027–2047 skulle bli världens främsta hållbara kunskapsnation och bäst i världen på att ta digitaliseringen till hjälp för detta ändamål. Pressen var hög att politiken skulle leverera lösningar på de samhällsutma- ningar man stod inför, med vikande skatteintäkter, ökad kriminalitet och problem till följd av en ökad klimat- och miljöförstöring. Ansvaret samlades under en minister som tog ett helhetsgrepp om allt från infrastrukturfrågor och kompetensförsörjning till praktisk tillämpning inom olika samhällssektorer. Det ledde till en acceptans för nytänkande inom de offentliga institutionerna och en del oorto- doxa grepp. Samverkan mellan många olika offentliga och privata aktörer möjliggjorde utveckling och användning av kraftfulla och kostnadseffektiva lösningar för transporter, miljöövervakning, brotts- bekämpning, energi- och vattenförsörjning samt drift och underhåll i de smarta städerna. Nya användbara samhällstjänster har växt fram genom de internationella testbäddar som givits stöd och uppdrag att lösa samhällsutmaningar. Utbildning såväl som vård och omsorg drar nytta av nya automatiserade it-lösningar vilket minskar kostna- derna och möjliggör att folk kan bo kvar även i områden där fysisk service skalats ned till följd av kostnadsbesparingar. I skolan har VR och spelbaserad pedagogik ökat elevernas motivation att lära sig och höjt skolresultaten. Dessutom har det frigjort tid för lärare och men- torer att i stället för administration och rutinuppgifter kunnat foku- sera på individanpassade coachande relationer med eleverna. Detta säkerställer en god kompetensförsörjning inom digitala tjänster och teknik, vilket tillsammans med kreativiteten blivit . goda rykte lockar också hit människor med akademiska- eller andra specialistkunskaper och genom regelförändringar och olika initiativ har även de goda möjligheter att arbeta, studera, leva och ta del av samhället. Tv har utvecklats till att bli en individualiserad helhetsupplevelse anpassad till varje persons preferenser och humör och tv-strömmen följer med till det medium som tv-konsumenten väljer för stunden. Tv-tittaren kan vara medskapare tillsammans med andra i en virtuell verklighet. Utvecklingen av tv-upplevelsen har lett till att linjära tv- plattformar är intressanta för tv-konsumenterna. Public service liksom andra innehållsproducenter har anpassat sin produk- tion och distribution till de nya förutsättningarna och därför sänds inte längre tv över marknätet. Frekvenserna används i stället för de Spektrumanvändningen åren 2027–2047 allmänt tillgängliga mobilnäten bland annat för att distribuera public service-innehåll. De problem med integritetskränkningar och störningar som data- systemen drabbades av har lett till att stat, kommun och företag blivit effektivare på att hantera komplexa it-system med hög säkerhet, och ställa relevanta och tillräckligt höga säkerhetskrav på leverantörerna. Medborgarnas förtroende för tjänsterna är därför högt. De flesta samhällsmedborgarna väljer att ta del av det digitala informationssamhället och är beroende av det stöd i det dagliga liver som de uppkopplade tjänsterna bidrar med. Trygghet framför nya lösningar Instabil omvärld, större konflikter Folkvandringar Klimatproblem Ökat fokus på säkerhet och försvar Misstro mot tekniska lösningar och politiska institutioner Låg grad av innovation Nytänkande saknas i detta scenario. De oroligheter i omvärlden som startade har eskalerat. Dessutom har klimatkrisen med extrem värme, torka, naturkatastrofer och efter- följande brist på mat och vatten i många regioner lett till konflikter och stora folkförflyttningar vilket medför ett hårt tryck på väst- länderna och inrikes oroligheter. Många länder i har svarat med att välja mer auktoritära politiker till maktpositioner. tillväxt går långsamt. Handelskriget mot och har trappats Spektrumanvändningen åren 2027–2047 upp med höjda tullar, vilket har lett till att radioutrustningstillver- kare främst vänder sig till de stora konsumentmarknaderna i i stället för att anpassa sig till europeiska mål och europeiska frekvens- planer. Det tidigare svenska företaget har indiska majoritets- ägare och har flyttat sin utvecklingsverksamhet från främst på grund av bristande kompetensförsörjningsbas i . På tele- komområdet så har EU:s mål om konkurrens fått stryka på foten för att rädda de största operatörerna från ekonomiska svårigheter. Den militära hotsituationen i närområde har trappats upp. har, liksom andra västländer, stora utmaningar både vad gäller militär säkerhet och kampen mot organiserad brottslighet. Militära hot och organiserad brottslighet är ibland svåra att skilja från varandra då fientliga stater försöker hacka samhällskritiska it- system (som betalsystemet) och använder sig av andra cyberbrott och terrorattacker för att destabilisera de nationer de ser som sina fiender. Fokus för är därför säkerhet framför allt. Vad gäller militär frekvensanvändning är det fokus på interoperabilitet och färdig- utvecklade system som är gemensamma med samarbets- partners. Anpassningen innebär att frekvensband som under 2010- talet var civila har övergått till militär användning. Utvecklingen av it-baserade samhällstjänster går relativt långsamt. Dels för att man inte lyckats hitta sätt att skapa tillräcklig säkerhet och dels för att allmänheten inte har tillräckligt förtroende för digitala lösningar. Det innebär också att tidigare radioinfrastrukturer i mångt och mycket lever kvar med ett fortsatt stuprörstänk, då de tekniska förut- sättningarna ännu inte utvecklats och man inte har förtroende för att tjänstekvalitet och säkerhet upprätthålls i allmänt tillgängliga mobilnät. I detta scenario behöver public service-tv fortsatt sändas ut via marknätet eftersom det fortfarande finns en hel del tittare som inte har tillgång till uppkoppling av tillräcklig kapacitet för de nya tv- tjänsterna. Flera kommersiella kanaler har dock lämnat plattformen för andra distributionsformer vilket medfört att politikerna beslu- tade om att frigöra 600 MHz-bandet för annan användning . Men marknätet ses som fortsatt viktigt för att kunna sända ut oförvanskad information till befolkningen i händelse av kris eller krig, inte minst FM-radion. Digitalradionät har inte byggts ut och de frekvenser som var avsatta för digital radio har övergått till militär användning. Spektrumanvändningen åren 2027–2047 har tappat sitt digitala försprång Gamla affärsmodeller Gamla separata infrastrukturer/dedikerade nät Urbanisering Klimatproblem Låg grad av innovation I detta scenario saknas nytänkande. Omvärlden och när- område har stabiliserats auktoritära ledare efterträtts av mer samarbetsinriktade regeringar. Inga stora förändringar har skett vad gäller regel- verk och affärsmodeller. Detta har lett till att innovations- förmåga har saktat ned, då innovativa företag väljer att verka i länder med bättre förutsättningar. har blivit mindre intressant att investera i och har tappat sitt digitala försprång jämfört med , , , och . Samhällsservice har monterats ner i de mer glest befolkade delarna av landet som företag har allt svårare att verka där. Den digitala klyftan mellan stad och landsbygd har ökat. I storstäderna har trådlösa höghastighetsnätverk byggts ut, framför allt med hjälp av mycket höga frekvenser och ett mycket stort antal radiosändare. Denna utbyggnad har dock inte nått utanför storstadsregionerna, beroende på frekvensbrist och låga incitament att investera. Inte heller fiberutbyggnaden når ut överallt. Staten har inte heller råd att göra de enorma investeringar som skulle krävas för att täcka hela landet med 6G-nät. Detta har lett till att det främst är i städer och tätorter som befolkningen har tillgång till de mest avancerade nya Spektrumanvändningen åren 2027–2047 mobila digitala tjänsterna som utvecklats i och . Denna utveckling har medfört ökad urbanisering och många har bosatt sig istorstadsregionerna och –. Utveck- lingen har vidare lett till en ökad polarisering och kulturskillnad mel- lan de människor som har respektive inte har tillgång till den digitala världen. Vad gäller radioanvändningen i stort så kännetecknas den fort- farande av ett stort antal olika separata radionät för specifika sektorer och tillämpningar och utvecklingen bygger främst på uppgraderingar av befintliga infrastrukturer och tekniker. Även Försvarsmakten för- litar sig till stor del på sina nuvarande radiosystem. Konkurrensen mellan olika sektorer och nät om att kunna använda specifika radiofrekvenser är stor. Konflikterna som uppstår om hur specifika frekvenser ska användas är svårlösta. Därför ser spektrum- fördelningen i stort sett ut som den gjort . Andelen frekvenser som delas mellan flera användningar och användare är låg, eftersom det inte finns incitament att dela med sig av det spektrum som man en gång tilldelats. Spektrumbrist för de publika näten gör att det är svårt och dyrt att åstadkomma tillräcklig täckning i glesbygden. Staten behöver be- driva en mycket aktiv glesbygds- och utjämningspolitik för att hålla liv i landsbygden. De allmänt tillgängliga mobilnätens kapacitetsbegränsningar han- teras genom att affärsmodeller och prissättning är foku- serade på datamängder i syfte att begränsa trafikökningarna. Kapaci- tetsbegränsningarna och bristen på utbyggnad medför att de allmänt tillgängliga mobilnäten inte kan säkerställa hela samhällets behov av olika typer av tjänster, framför allt inte de som kräver kontinuerlig täckning av hög kapacitet. Det finns ett stort antal nya tjänster, produkter och smarta lös- ningar som främst tagits fram i . Men i många fall är det svårt att integrera dem med varandra och få helheten att fungera. För kon- sumenter leder det till en teknikfrustration och det är bara de mest avancerade användarna som kan skörda frukterna av den nya tekniken. Vad gäller transportsektorn så har förarstöd i fordon utvecklats främst baserat på kortavståndskommunikation och sensorer men det är fortfarande en bit kvar innan transporter kan bli helt automatise- rade. De publika transportsystemen fungerar dock bra i storstads- regionerna där stadens trafikförvaltning har kontroll över hela kedjan Spektrumanvändningen åren 2027–2047 och har förbättrat tillgången till momentan information och besluts- stöd för att optimera trafiken. Marksänd tv används i delar av för att public service ska kunna nå de tittare som fortfarande inte kan få tv av tillräcklig kapa- citet via andra nät. Övergången till marksänd digital ljudradio (DAB) har också inneburit att det analoga FM-nätet kunnat avvecklas . Eftersom digital-radiolyssnandet inte har nått samma nivåer som FM-radion under sin storhetstid så införs krav att alla hushåll ska ha en digital-radio i beredskapssyfte. 6.5Digital futures – vision för den digitala framtiden har genom Digital tagit fram en vision för den digitala framtiden fram till år 2050.30 Visionen be- skriver hur den digitala transformationen kan komma att bidra till ekonomisk tillväxt och ett hållbart, välfungerande och blomstrande samhälle, om rätt policybeslut fattas. Visionen beskriver alltså inte den framtid som kommer att hända oavsett vad vi gör, utan en fram- tid där tekniska, sociala och samhälleliga landvinningar har lett till ett annorlunda och bättre samhälle. En vision som kan bli möjlig om vifattar rätt beslut och ger rätt förutsättningar för tekniska, sociala och samhälleliga transformationer. Följande sammanfattar de centrala temana i Digital futures-pro- jektets vision för den digitala framtiden . Förutsättningarna för att vara människa förändras. Landvinningar inom medicinteknik, genetik och it kan förbättra människans intellektuella, fysiska och psykologiska kapacitet, både genom externa hjälpmedel och ge- nom interna hjälpmedel som implantat. Livslängd och hälsa förbätt- ras drastiskt när organ kan odlas in-vitro och transplantationer är en hundraprocentigt säker operation. och biodatorer an- vänds för diagnostisering och operationer. Biodatorer består av bio- logiskt framställda molekyler, som DNA och proteiner, som kan sättas samman till större funktionella strukturer. Sådana biomoleky- lära system kan interagera på ett sätt som motsvarar en dator. Systemen som stöttar samhället och människan har transforme- rats. Några av de tekniska landvinningar som gjort detta möjligt är 30Digital Futures – A journey into 2050 visions and policy challenges. Spektrumanvändningen åren 2027–2047 heloptiska nätverk, kvantdatorer och organiskt inspirerade datorer, som beter sig och interagerar med människan på ett organiskt sätt. Människan kommer att omges av en stor mängd autonoma system utrustade med sensorer och ställdon, som är medvetna om sin miljö, kommunicerar fritt med varandra och organiserar sig själva för att utföra de tjänster och aktiviteter som behövs. Systemen organiserar, konfigurerar, optimerar, skyddar och läker sig själva och är medvetna om den kontext de verkar i. Samhället kännetecknas av hyperkonnektivitet. Internets expan- sion har fortsatt och kopplar samman världen. Sofistikerade applika- tioner sammanför millisekundsnabbt fysiska och virtuella världar och utbyter hundratals yottabyte med varandra. Våra liv har förändrats från vaggan till graven. Arbetsmarknaden har blivit dynamisk med kontinuerligt lärande genom virtuella utbild- ningar som medger att det går att byta jobb och yrke under livet. Gränsen mellan olika utbildningssteg suddas ut och blir mer en fråga om egna intressen och drivkrafter snarare än att alla följer ett och samma formella utbildningsprogram. Skola och utbild- ning stöttas av digitalt förstärkta klassrum, virtuella utbildningsrum och individanpassade interaktiva, intelligenta och bärbara utbildnings- system. kommer internet att koppla samman alla ting i ljusets has- tighet. Internets algoritmer kommer orkestrera en oräknelig mängd smarta objekt, som delar zettabytes data . Beslut och förut- sägelser blir snabbare och enklare än någonsin och kan fattas på veten- skapligt utformade och testade grunder. Exempelvis kan virtuella simuleringar ligga till grund för beslut om stads- och trafikplanering.