sou · H7B349 · 2019-11-26 00:00:00 — Något behov av att låta sådana grundläggande förutsättningar för terroristbrottets tillämpning komma till direkt uttryck i lagtext bedömdes inte finnas. har straffansvaret för terrorismrelaterad brottslighet utvid- gats, t.ex. genom införandet av rekryteringslagen och ett särskilt straff- ansvar för finansiering av en sammanslutning av personer som begår terroristbrott. Det kan därför finnas skäl att på nytt analysera be- hovet av liksom förutsättningarna, t.ex. enligt internatio- nella åtaganden, för att klargöra vissa grundläggande förutsättningar för straffbestämmelsernas tillämpning, innefattande hänsynen till intresset av en fri åsiktsbildning och respekten för yttrandefriheten. Vidare har förekomsten av utländska terroriststridande och det förhållandet att terroristorganisationer strider utomlands aktuali- serat frågan om hur regelverken på terrorismens område förhåller sig till den internationella humanitära rätten som tillämpas på bl.a. väp- nade styrkors verksamhet under väpnade konflikter. som det står klart att terroristhandlingar kan begås under sådana kon- flikter finns det i flera av de internationella instrumenten på terrorism- bekämpningens område exempel på undantag för den humanitära rätten. Till exempel anges i ingressen till terrorismrambeslutet att det inte reglerar de väpnade styrkornas verksamhet under en väpnad kon- flikt som regleras av den internationella humanitära rätten. (För en närmare redogörelse hänvisas till avsnitt 3.6 i delbetänkandet Straff- rättsliga åtgärder mot deltagande i en väpnad konflikt till stöd för en terroristorganisation, SOU 2016:40.) När terroristbrottslagen, re- kryteringslagen och finansieringslagen infördes gjordes inte några ut- tryckliga överväganden i dessa avseenden (se dock prop. 2015/16:78 s. 19). Vid en översyn finns det anledning att närmare analysera denna fråga, som även varit aktuell i rättspraxis. Utredaren ska mot denna bakgrund •analysera och ta ställning till om vissa grundläggande förutsätt- ningar för tillämpningen av de brott som omfattas av den straffrättsliga lagstiftningen mot terrorism bör komma till tydligare uttryck i lagstiftningen, t.ex. i förhållande till den internationella humanitära rätten. När terroristbrottslagen infördes tillskapades i 2 kap. en oinskränkt domsrätt för terroristbrott, försök till sådant brott och brott som begås med uppsåt att främja terroristbrott enligt 5 § terroristbrottslagen. I rekryteringslagen (9 §) och finansieringslagen (6 §) infördes särskilda domsrättsregler som utformades enbart med syftet att uppfylla konventionernas och rambeslutets krav (prop. 2001/02:149 s. 48 f. och prop. 2009/10:78 s. 50 f.). Detta har fått till konsekvens att det finns skillnader mellan lagarna som inte verkar vara sakligt motiverade. Exempelvis grundar sig domsrätten beträffande utlänningar för brott mot rekryteringslagen på hemvist i medan motsvarande domsrätt för brott mot finansierings- lagen grundar sig på om utlänningen befinner sig i . Vidare torde bestämmelserna i 9 § andra stycket rekryteringslagen och 6 § första stycket finansieringslagen få till följd att något krav på dubbel straffbarhet inte kan uppställas beträffande sådana fall av förbere- delse och stämpling till terroristbrott som också innefattar brott mot nämnda lagar medan ett sådant krav finns beträffande andra fall av förberedelse och stämpling till terroristbrott. Även i övrigt finns ett behov av att se över bestämmelserna om domsrätt med ambitio- nen att åstadkomma en enhetlig och ändamålsenlig reglering. •analysera och ta ställning till behovet av förändringar när det gäller reglerna om domsrätt för brott som omfattas av den straff- rättsliga lagstiftningen mot terrorism. Utredarens övergripande uppdrag är att göra en översyn av den straff- rättsliga lagstiftningen på terrorismområdet och föreslå en ny regler- ing. Utgångspunkten är att den föreslagna regleringen bör samlas i ett regelverk. När det gäller utformningen av lagstiftningen är flera lös- ningar tänkbara. Vid införandet av terroristbrottslagen uttalades att övervägande skäl talade för att de nödvändiga lagstiftningsåtgärderna skulle genomföras i form av en ny lag (prop. 2002/03:38 s. 74). I de övriga nordiska länderna finns den straffrättsliga regleringen om terrorism emellertid i dessa länders motsvarigheter till . Merparten av de gärningar, inklusive de allvarligaste, som kan utgöra terroristbrott är också brott som återfinns i . Utredaren ska mot denna bakgrund •ta ställning till hur den nya lagstiftningen lämpligen bör utformas och då särskilt överväga om det bör införas en speciell lag eller en ny reglering i . Följdändringar i andra författningar I reglering om beslag och hemliga tvångsmedel finns bestämmelser som är kopplade till den straffrättsliga terrorism- lagstiftningen. Även i andra författningar finns det hänvisningar till denna lagstiftning som kommer att behöva ändras, t.ex. på säker- hetsskydds- och finansmarknadsområdena. •bedöma behovet av följdändringar i andra lagar och förordningar och föreslå de författningsändringar som behövs. Arbetsformer och redovisning av uppdraget Utredaren ska i den utsträckning det behövs samråda med och in- hämta upplysningar från berörda myndigheter och organisationer, särskilt , , och . För att skapa underlag för översynen ska en internationell jäm- förelse göras. Utredaren ska redovisa gällande rätt och eventuellt pågående lagstiftningsarbete i länder som utredaren bedömer vara av intresse. Regleringen och arbetet i andra nordiska länder bör särskilt belysas och beaktas. Utredaren ska hålla sig informerad om och beakta de förslag som Utredningen om genomförande av vissa straffrättsliga åtaganden för att förhindra och bekämpa terrorism har lämnat i delbetänkandet SOU 2016:40, liksom de förslag som samma utredning ska lämna med anledning av tilläggsdirektiv (dir. 2016:46 och dir. 2017:2). Utredaren ska även hålla sig informerad om och beakta annat relevant arbete som pågår inom och utred- ningsväsendet samt inom EU och andra internationella forum. Uppdraget ska redovisas . Tilläggsdirektiv till (Ju 2017:03) ska utöver vad som framgår av redan beslutade kommittédirektiv (dir. 2017:14) särskilt •analysera och ta ställning till om de subjektiva rekvisiten i terrorist- brottet är ändamålsenligt utformade – särskilt med avseende på gärningar som riktas mot en avgränsad personkrets, t.ex. mot asyl- sökande eller personer som har beviljats asyl, hbt-personer eller personer med en viss religiös tillhörighet – och vid behov föreslå förändringar i dem, och •överväga och föreslå förändringar i straffskalorna för brott som omfattas av den straffrättsliga lagstiftningen mot terrorism, i syfte att åstadkomma en höjd straffnivå. Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att genomföra en systematisk översyn av den straffrättsliga lagstiftningen på terrorismområdet och föreslå en ny reglering som bör samlas i ett regelverk. Syftet är att åstadkomma en ändamåls- enlig, effektiv och överskådlig reglering som är förenlig med ett väl fungerande skydd för grundläggande fri- och rättigheter. I översynen ingår bl.a. att analysera och ta ställning till behovet av förändringar i straffskalorna för brott som omfattas av den straff- rättsliga lagstiftningen mot terrorism. Terroristhotet mot och svenska intressen bedöms för när- varande komma främst från våldsbejakande islamistiska aktörer. Indi- vider som reser till konfliktområden för att delta i terrorismrelaterad träning eller strid och sedan återvänder till sina hemländer har pekats ut som ett potentiellt allvarligt hot i flera länder. På europeisk nivå har attentat också utförts av höger- och vänsterextre- mistiska våldsbejakande grupper. Även i finns det inom dessa grupper anhängare som använder våldsamma metoder som politiskt medel. Lagstiftningen kring terrorism är ytterst avsedd att motverka all- varliga angrepp mot grundläggande principer om en fungerande rätts- stat och demokrati. För att en gärning ska betraktas som terrorist- brott krävs enligt 2 § lagen (2003:148) om straff för terroristbrott att den allvarligt kan skada en stat eller en mellanstatlig organisation (det objektiva rekvisitet). Dessutom krävs att avsikten med gärningen är att injaga allvarlig fruktan hos en befolkning eller en befolknings- grupp, otillbörligen tvinga offentliga organ eller en mellanstatlig orga- nisation att vidta eller att avstå från att vidta en åtgärd, eller allvarligt destabilisera eller förstöra grundläggande politiska, konstitutionella, ekonomiska eller sociala strukturer i en stat eller i en mellanstatlig organisation (de subjektiva rekvisiten). I de fall allvarlig politiskt eller annan ideologiskt motiverad brottslighet inte anses utgöra terrorist- brott kan gärningarna i stället leda till straff för andra brott, t.ex. mord, sabotage eller allmänfarlig ödeläggelse. Även i en framtida lagstiftning bör endast de för samhället far- ligaste gärningarna omfattas av terroristbrottets tillämpningsområde (jfr prop. 2002/03:38 s. 58 och 59). Brottet har utformats i nära överensstämmelse med den överenskommelse inom EU som regler- ingen bygger på och är väl täckande. Hotbilden från terrorismen är emellertid mångfasetterad och kan förändras . Extremist- grupper och enskilda personer inom sådana grupper utmanar och hotar demokratin, rättsstaten och grundläggande fri- och rättigheter på olika sätt. Målen för angrepp och de ideologiska bevekelsegrun- derna bakom dem kan variera. För att långsiktigt kunna möta det hot som finns från terrorismen är det angeläget att de kvalificerande subjektiva rekvisiten i terroristbrottet är ändamålsenligt utformade, t.ex. när det gäller mordbränder eller andra gärningar som riktas mot asylsökande eller personer som har beviljats asyl, hbt-personer, per- soner med en viss religiös tillhörighet eller någon annan avgränsad personkrets i samhället. I motiven till den nuvarande lagstiftningen anges en etnisk minoritet eller ett visst folkslag som exempel på vad som avses med uttrycket ”en befolkningsgrupp” (samma prop. s. 88). Det finns skäl att överväga om uttrycket är ändamålsenligt eller om det, på ett sätt som inte är motiverat, kan innebära att gärningar som riktas mot en avgränsad personkrets i vissa fall inte kan bedömas som terroristbrott. Utredningen ska mot denna bakgrund särskilt •analysera och ta ställning till om de subjektiva rekvisiten i terro- ristbrottet är ändamålsenligt utformade – särskilt med avseende på gärningar som riktas mot en avgränsad personkrets – och vid behov föreslå förändringar i dem. Straffskalan för terroristbrott är fängelse i lägst och högst , eller på livstid. Är brottet mindre grovt är straffet fängelse i lägst och högst . För samtliga brott av normalgraden enligt lagen (2010:299) om straff för offentlig uppmaning, rekrytering och utbildning avseende terroristbrott och annan särskilt allvarlig brotts- lighet (rekryteringslagen) och lagen (2002:444) om straff för finan- siering av särskilt allvarlig brottslighet i vissa fall (finansieringslagen) är straffskalan fängelse i högst . Med undantag för resa (5 b § rekryteringslagen) och finansiering av sådan resa (3 a § finansierings- lagen) finns det för brott enligt dessa lagar också en särskild straff- skala för grovt brott, fängelse i lägst och högst . Ett brotts straffskala ger uttryck för gärningens allvar och för- hållandet till andra brottstyper. Grundläggande för straffskalornas utformning är principerna om proportionalitet och ekvivalens. ciperna innebär att svårare brott ska bestraffas strängare än lindrigare brott och att lika svåra brott ska bestraffas lika strängt. Straffansvaret för brott enligt rekryteringslagen och finansierings- lagen omfattar handlingar som kan medföra en ökad risk för terrorist- brott och annan särskilt allvarlig brottslighet. Lagarna syftar således ytterst till att förhindra att sådan brottslighet begås. Straffskalorna för finansiering, offentlig uppmaning, rekrytering och utbildning har varit oförändrade sedan införandet av finansieringslagen och rekryterings- lagen. har det skett en utveckling där bl.a. rekrytering till terroristorganisationer samt finansiering av och uppmaningar till ter- rorism har tagit sig andra uttryck. Exempelvis har de internationella nätverken expanderat och användningen av internet ökat. I vissa fall kan t.ex. rekrytering eller finansiering vara av särskild betydelse för möjligheten att bedriva brottslig verksamhet, såsom vid mer organi- serad och välplanerad terroristbrottslighet inom ramen för terrorist- organisationer som deltar i väpnade konflikter utomlands. Samhället måste tydligt kunna markera allvaret i denna typ av kriminalitet. Sam- mantaget kan det ifrågasättas om straffskalorna för brott som omfattas av den straffrättsliga lagstiftningen mot terrorism i alla delar speglar brottens allvar. I den överenskommelse om åtgärder mot terrorism som träffades mellan regeringen och , , och uttalas också att det för vissa straffbestämmelser finns behov av skärpta straff. Utredningen ska mot denna bakgrund särskilt •överväga och föreslå förändringar i straffskalorna för brott som omfattas av den straffrättsliga lagstiftningen mot terrorism i syfte att åstadkomma en höjd straffnivå, varvid intresset av att upprätt- hålla proportionalitet och ekvivalens mellan olika brottstyper ska beaktas. Utredningens förslag avseende höjd straffnivå behöver inte omfatta samtliga brott i den ovan nämnda lagstiftningen. Tilläggsdirektiv till (Ju 2017:03) Förlängd tid för uppdraget Regeringen beslutade (dir. 2017:14) att ge en sär- skild utredare i uppdrag att genomföra en systematisk översyn av den straffrättsliga lagstiftningen på terrorismområdet och föreslå en ny reglering som bör samlas i ett regelverk. Uppdraget skulle enligt direktiven redovisas . beslutade regeringen tilläggsdirektiv (dir. 2018:21) till utredningen. Uppdraget ska i stället redovisas . Tilläggsdirektiv till (Ju 2017:03) Förlängd tid för uppdraget Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att genomföra en systematisk översyn av den straffrättsliga lagstiftningen på terrorismområdet och föreslå en ny reglering som bör samlas i ett regelverk (dir. 2017:14). Uppdraget skulle enligt de ursprungliga direktiven redovisas . beslutade regeringen tilläggsdirektiv till utred- ningen (dir. 2018:21). beslutade regeringen ytter- ligare tilläggsdirektiv till utredningen som innebar att utredningstiden förlängdes till (dir. 2019:1). Uppdraget ska i stället redovisas . Tilläggsdirektiv till (Ju 2017:03) Förlängd tid för uppdraget Regeringen beslutade kommittédirektiv om att ge en särskild utredare i uppdrag att genomföra en systematisk över- syn av den straffrättsliga lagstiftningen på terrorismområdet och före- slå en ny reglering som bör samlas i ett regelverk (dir. 2017:14). Upp- draget skulle enligt de ursprungliga direktiven redovisas . beslutade regeringen tilläggsdirektiv till utred- ningen (dir. 2018:21). beslutade regeringen tilläggs- direktiv till utredningen som innebar att utredningstiden förlängdes till (dir. 2019:1). beslutade reger- ingen ytterligare tilläggsdirektiv till utredningen som innebar att ut- redningstiden förlängdes till (dir. 2019:8). Uppdraget ska i stället redovisas . Sverigesöveiensk)mmelser med främmandemakter SÖ 1975: 30 Konvention om förebyggande och bestraffning av brott mot diplomater och andra internationellt skyddade personer. Ratifikationsinstrumentet deponerades i . Konventionen har ännu ej trätt i kraft. Convention on the Prevention and Punish- ment of Crimes against Internationally Pro- tected Persons, including Diplomatic Agents Considering that the codification and pro gressive development of international law contributes to the implementation of the purposes and principles set forth in Articles 1 and 2 of the Charter of the United Na Recalling that in response to the request made in General resolution (XXVI) of , the Internatio nal , at its twenty-fourth session, studied the question of the protec- tion and inviolability of diplomatic agents and other persons entitled to special protec- tion under international law and prepared draft articles on the prevention and punish- ment of crimes against such persons, Hoving considered the draft articles and also the comments and observations thereon submitted by States and by specialized agen- cies and intergovemmental organizations in response to the invitation made in General resolution (XXVII) of , Convinced of the importance of secur- ing international agreement on appropriate and effective measures for the prevention and punishment of crimes against diploma tic agents and other internationally protected persons in view of the serious threat to the maintenance and promotion of friendly re lations and co-operation among States created by the commission of such crimes, Hoving elaborated for that purpose the provisions contained in the Convention an nexed hereto, 1.Adopts the Convention on the Preven tion and Punishment of Crimes against In- Convention sur la prevention et Ia repression des infractions contre les personnes jouissant d’une protection Internationale, y compris les agents diplomatiques L ’Assemblée générale, Considérant que la codification et le dé- veloppement progressif du droit internatio nal contribue å la realisation des buts et å 1’application des principes énoncés aux Ar ticles 1 et 2 de la Charte des Nations Unies, Rappelant qu’en réponse å la demande formulée dans la résolution (XXVI) de 1’Assemblée générale en date du 3 dé- cembre 1971, la Commission du droit inter national, å sa vingt-quatriéme session, a étudié la question de la protection et de 1’inviolabilité des agents diplomatiques et autres personnes ayant droit å une protec tion spéciale en vertu du droit international et a préparé un projet d’articles sur la pre vention et la répression des infractions com- mises contre ees personnes, Ayant examiné le projet d’articles ainsi que les commentaires et les observations s’y rapportant présentés par les Etats et par les institutions spécialisées et les organisations intergouvernementales en réponse å In v ita tion formulée dans la résolution (XXVII) de 1’Assemblée générale, en date du 28 novembre 1972, Convaincue qu’il est important de parve- nir å un accord international sur des mesu- res appropriées et efficaces å assurer la prévention et la répression des infractions commises contre les agents diplomatiques et autres personnes ayant droit å une protec tion internationale en raison de la grave me- nace que la perpétration de ees infractions fait peser sur le maintien et la promotion de relations amicales et de la coopération entre les Etats, Ayant élaboré å cette fin les dispositions figurant dans la Convention jointe en an- nexe, 1.Adopte la Convention sur la préve tion et la répression des infractions contre Konvention om förebyggande och bestraff ning av brott mot diplomater och andra in ternationellt skyddade personer som anser att den internationella rättens kodifiering och fortlöpande utveckling bi drager till att förverkliga syftena och prin ciperna i artiklarna 1 och 2 i stadga, som erinrar om att kommissionen för in ternationell rätt vid sitt tjugofjärde samman träde, med anledning av den begäran som framställdes i generalförsamlingens resolu tion 2780 (XXVI) av , studerade frågan om skydd och okränkbar- het för diplomater och andra personer som är berättigade till särskilt skydd enligt in ternationell rätt och utarbetade förslag till artiklar om förebyggande och bestraffning av brott mot sådana personer, som har granskat förslaget till artiklar samt de kommentarer och yttranden där över vilka avgivits av stater, fackorgan och mellanstatliga organisationer som svar på generalförsamlingens inbjudan i dess reso lution (XXVII) av , som är övertygad om betydelsen av att uppnå en internationell överenskommelse om lämpliga och effektiva åtgärder till före byggande och bestraffning av brott mot diplomater och andra internationellt skyd dade personer med hänsyn till det allvarliga hot som dessa brott utgör mot bevarandet och främjandet av vänskapliga förbindelser och samarbete mellan staterna, som i detta syfte har utarbetat bestäm melserna i bifogade konvention, 1.antager den till denna resolution foga de konventionen om förebyggande och be- 1Översättning enl. den i propositi men 1975:71 intagna texten. temationally Protected Persons, including Diplomatic Agents, annexed to the present resolution; 2.Re-emphasizes the great importance of the rules of international law concerning the inviolability of and special protection to be afforded to internationally protected persons and the obligations of States in re lation thereto; 3.Considers that the annexed Conven- tion will enable States to carry out their obligations more effectively; 4.Recognizes also that the provisions of the annexed Convention could not in any way prejudice the exercise of the legitima te right to self-determination and indepen- dence in accordance with the purposes and principles of the Charter of the United Nations and the of International concerning Friendly Relations and Co-operation among States in accordance with the Charter of the United Nations by peoples struggling against colo- nialism, alien domination, foreign occupa- tion, racial discrimination and apartheid; 5.Invites States to become parties to the annexed Convention; 6.Decides that the present resolution, whose provisions are related to the annexed Convention, shall always be published to- gether with it. Convention on the Prevention and Punish- ment of Crimes against Internationally Pro tected Persons, including Diplomatic Agents The States Parties to this Convention, Having in mind the purposes and prin ciples of the Charter of the United Nations concerning the maintenance of international peace and the promotion of friendly rela tions and co-operation among States, Considering that crimes against diploma tic agents and other internationally protec ted persons jeopardizing the safety of these persons create a serious threat to the main- les personnes jouissant d’une protection in- ternationale, y compris les agents diploma- tiques, jointe en annexe å la présente reso lution; 2.Souligne ä nouveau la grande impor tance que revétent les régles du droit inter national relatives å 1’inviolabilité et å la protection spéciale å accorder aux person nes ayant droit å une protection internatio- nale et aux obligations des Etats å cet égard; 3.Considére que la Convention jointe en annexe permettra aux Etats de s’acquitter plus efficacement de leurs obligations; 4.Reconnait également que les disposi tions de la Convention jointe en annexe ne pourront en aucun cas porter préjudice å 1’exercice du droit légitime å 1’autodétermi- nation et å l’indépendance, conformément aux buts et principes de la Charte des Na tions Unies et de la Declaration relative aux principes du droit international touchant les relations amicales et å la coopération entre les Etats conformément å la Charte des Nations Unies, par les peuples luttant contre le colonialisme, la domination étrangére, 1’occupation étrangére, la discrimination ra- ciale et Vapartheid; 5.Invite les Etats å devenir parties å la Convention jointe en annexe; 6.Décide que la présente résolution, dont les dispositions sont en relation avec la Convention jointe en annexe, sera tou- jours publiée avec elle. Convention sur Ia prevention et la répression des infractions contre les personnes jouissant d’une protection intemationale, y compris les agents diplomatiques Les Etats parties å la présente Convention, Ayant présents ä Vesprit les buts et prin cipes de la Charte des Nations Unies con- cernant le maintien de la paix intemationale et la promotion des relations amicales et de la coopération entre les Etats, Considerant que les infractions commises contre les agents diplomatiques et autres personnes jouissant d’une protection inter- nationale, en compromettant la sécurité de