sou · H7B322 · 2019-04-29 00:00:00 — Redovisa om miljöövervakningen utretts eller förändrats , och om möjligt beskriva resultatet av detta samt eventuella nyttiga erfarenheter. Den huvudsakliga kommunikationen har skett via e-post med rele- vant personal på Miljødirektoratet i , Miljöstyrelsen i Dan- mark och på Miljöcentral. Vidare har intervjuer genomförts med kontaktpersonerna på respektive instans. Ytterligare korrespon- dens har även hållits med personal på några av de olika forsknings- instituten i respektive nation. I övrigt har information insamlats från relevanta hemsidor och rapporter. Miljø- og ansvarar för bl.a. bevarande och skydd av naturmiljön, samt t.ex. hållbar matproduktion och export och hanterande av tillsynsärenden m.m. Ministeriet har det övergripande ansvaret för att samla in data om naturmiljön. Under sig har Mini- steriets fyra sektorsansvariga styrelser varav Miljøstyrelsen ansvarar för bl.a. miljöövervakning medan t.ex. Naturstyrelsen bl.a. ansvarar för förvaltning av de statligt ägda naturområdena. I och med införandet av dansk miljölagstiftning 1974 formali- serades övervakningen av vattenmiljö, och infördes genom Vandmiljøplan 1 ett nationellt övervakningsprogram för att följa näringsläckage från jordbruken till vattenmiljön. Ökade krav i och ned EU-lagstiftningen ledde till ett skifte inom den nationella över- vakningen, från ett fokus på dricksvattenkvalitet till bl.a. förvalt- ningsmässiga behov i och med planering och utpekande av Natura 2000-områden och hantering av utsläpp av pesticider och andra miljöfarliga ämnen. I slutet av 1980- respektive 1990-talen utvidga- des det nationella programmet till att även omfatta övervakning av grundvatten- och luftkvalitet, områden, sjöar och punkt- utsläpp. Programmet, i sin nuvarande form, har sitt ursprung då övervakning av arter och naturtyper inkluderas i den nationella övervakningen. Miljöövervakningen syftar till att följa påverkan, tillstånd och utveck- ling i natur och miljö, och genom Nationale Overvågningsprogram for Vandmiljø og Natur (NOVANA) uppfylls detta till stor del. Programmet omfattar dock inte allt som kan innefattas i begreppet miljöövervakning såsom t.ex. hälsorelaterad övervakning. Program- met ska bidra till att uppfylla de krav som EU-direktiv, nationell lagstiftning och internationella konventioner ställer på övervakning av naturmiljön, samt att fylla behov av kunskapsunderlag bl.a. i sam- band med framtagande av konkreta mål och åtgärdsbehov enligt natio- nella handlingsplaner, t.ex. kopplat till vattenförekomster, Natura 2000-områden och havsmiljödirektivet. Datainsamling för efterlev- naden av EU-lagstiftning är av högsta prioritet, även om det är endast en mindre del av övervakningen som är direkt styrd av natio- nell lagstiftning. Statligt finansierad systematisk övervakning på nationell nivå av bl.a. vatten, naturmiljö, näringsläckage från jordbruk, punktkällor och luft utförs i inom ramarna för NOVANA. Nuvarande program löper 2017–2021 och är framtagen av Miljøstyrelsen i samarbete med og Energi (DCE) vid och De Nationale Geologiske Undersøgelser for og Grønland (GEUS). Övervakningsprogrammet är utformat utifrån en indelning i ett sex övergripande områden: Grundläggande övervakning av tillstånd och förändring i vatten- och naturmiljön. Riksomfattande återkom- mande övervakning på fasta provtagningspunkter/stationer i syfte att följa förändring . Omfattar vatten-, naturmiljö- och luft-övervakning. Riktad övervakning i områden som löper risk för att inte uppfylla fastslagna mål. T.ex. uppföljning av för- valtningsåtgärder i Natura 2000-områden eller vissa vattenföre- komster. Omfattar även områden som inte täcks tillfredställande av kontrollövervakning. Övervakning av grundvattennivåer. Framtagande av data för bedömning av tillstånd och utbredning av skyddade naturtyper och skyddade arters habitat inom Natura 2000-områden. Viss övervakning sker även utanför de skyddade områdena. Övervakning av tillståndet i områden för att kunna bedöma effekter av åtgärder genomförda inom ramarna för Havsstrategi. 6.Övrig övervakning bl.a. effektövervakning av riktade insatser i vattenförekomster eller Natura 2000-områden och screening av potentiella miljögifter. NOVANA är indelat i åtta delprogram: –Hav och fjord. –Näringsläckage från jordbruk till vatten. –Terrestra naturtyper och arter. Budgeten för det nationella programmet uppgår till ca (2017). Därtill delar Miljø- og ut till de nationella datacentren vid och , vilket går till arbetsuppgifter som bl.a. är kopplade till miljöövervakningen. Den danska statsförvaltningen genomför en generell nedskärning av de offentliga utgifterna vilket innebär att budgeten för NOVANA i sådant fall kommer att minska till till 2021. Därtill minskar budgeten specifikt för vissa övervakningsprogram som finansieras via politiska avtal. Miljø- styrelsen hanterar nedskärningen främst genom att effektivisera programmet, t.ex. genom att se över vilka tekniska hjälpmedel som kan förenkla verksamheten utan förlust av kvalitet. Budgeten för de kommande fem åren är i princip fastslagen, även om ändringar kan komma att ske, t.ex. med anledning av skiftningar i politiken eller andra oförutsedda händelser: Miljöövervakningens struktur (beställare – utförare) Miljøstyrelsen ansvarar för utformning och genomförande av NOVANA. En styrgrupp bestående av chefer med ansvar inom de olika sakområdena ansvarar för planläggning och drift. Vid dimen- sionering och planering av programmet har Miljøstyrelsen de natio- nella datacentren till sin hjälp. Miljø- og fattar beslut om programmet, efter att Miljøstyrelsen tillsammans med datacentren har tagit fram och levererat ett förslag på utformning till regeringen. Miljøstyrelsen är självt utförare för samtliga delprogram, förutom luftövervakningsprogrammet som hanteras av de nationella data- centren. Utförandet av programmen sker i varierande omfattning beroende på program (20–av det praktiska arbetet utförs av styrelsens personal). Resterande delar utförs av konsulter på upp- drag av styrelsen, vilket bekostas av miljöövervakningens budget. Till detta kommer även analys och behandling av data som läggs ut efter upphandling. I mindre utsträckning anlitas även datacentren för själva övervakningsuppdragen. Datacentren agerar på Miljøstyrelsens uppdrag som rådgivande organ för utformningen och genomförandet av NOVANA. Data- centren bistår Miljøstyrelsen främst i strategiska frågor rörande t.ex. utveckling av metoder för övervakning och tillståndsbeskrivning, samt att knyta samman miljöövervakning och forskning. Centren får vidare uppdrag för övervakning av t.ex. flyttfåglar, däggdjur och luftövervakning. NOVANA har inget specifikt program för övervakning av miljögifter. I stället är övervakning av miljöfarliga ämnen i både biota och i abiotiska miljöer integrerade i ett flertal av programmen, fram- för allt de akvatiska övervakningsprogrammen. På samma sätt är övervakning av invasiva främmande arter införlivat i samtliga pro- gramområden såtillvida att de arter som påträffas vid inventeringar och undersökningar noteras. Exempel på övervakning utanför budgeten för NOVANA: –Övervakning av vilt ingår inte i NOVANA men ligger under Miljøstyrelsens ansvar. bedriver på uppdrag av styrelsen övervakning av både fåglar och vilt, vilket ligger till grund för bl.a. förvaltningsplaner och forskningsbaserad rådgiv- ning till myndigheter. T.ex. övervakar gäss och däggdjur med både traditionella och nyare metoder (kameror, GPS, bildanalys vid fågelinventeringar till havs). –I liten utsträckning anlitas ideella föreningar för övervaknings- uppdrag. Ett exempel är där Miljø- og ingår ett generellt samarbetsavtal med t.ex. Dansk Ornitologisk Forening () för utförandet av delar av fågelövervakningen. Finansie- ringen belastar inte Miljøstyrelsens budget för miljöövervakning omfattar även andra områden utöver fågel- övervakning. Den data som samlas in av t.ex. används inom NOVANA för analyser och sammanställningar. –(under ) ansvarar för över- vakning av tillstånd och utveckling hos fiskbestånden samt av vatten för kommersiellt fiske av skaldjur. Utförare är Institut for Akvatiske Ressourcer som tillhör . –Miljøstyrelsen kartlägger bl.a. kemiska ämnen i konsument- produkter och övervakar kemikalier i miljön generellt. Nationellt program för hälsorelaterad övervakning saknas, men ett antal lång- tidsstudier har genomförts, bl.a. av exponering av hormon- störande ämnen på gravida kvinnor och hur ftalater och pesticider påverkar . Samarbetspartner för ett flertal av studierna har varit (CeHoS) –Försvarsmakten bevakar oljeutsläpp i miljöer som en del av beredskapen för miljökatastrofer. –Universiteten bedriver på uppdrag av staten en del forskning som levererar data som används inom miljöövervakningen, även om det primära syftet inte är att samla in miljöövervakningsdata. –Företag som bedriver potentiellt miljöpåverkande verksamhet ska bedriva egenkontroll. Data från punktkällor (utsläpp från t.ex. industrier) samt dricksvattenkvalitet ingår i de årliga rapporter- ingarna av miljötillståndet och utvecklingen av densamma. Prioritering av verksamheten – beslut Miljø- og har det övergripande ansvaret för NOVANA, men Miljøstyrelsen tar beslut om utformning och inne- håll i programmet, med rådgivning från datacentren. Ändringar i programmet beslutas av ministeriet då det rör större anpassningar t.ex. till ändrade/nya krav från EU som påverkar behovet av medels- tilldelning. Vid mindre ändringar inom befintliga budgetramar fattas beslutet inom Miljøstyrelsen. Styrelsen har en särskild styrgrupp för utveckling och drift av programmet, bestående av chefer med ansvar inom respektive övervakningsprogram/ämnesområde. Programmet är utformat utifrån behov data för att kunna svara upp mot krav enligt nedanstående prioriteringsordning: 2.Nationell lagstiftning samt förvaltningsmässiga behov (t.ex. upp- följning av effekter av åtgärder). I nationell lagstiftning räknas sådant in som inte omfattas av imple- mentering av EU-lagstiftning. EU-lagstiftning kopplat till över- vakning är till viss del reglerad direkt i nationell lagstiftning, t.ex. inom vattenförvaltningen. I den nationella lagstiftningen finns t.ex. krav på att data från miljöövervakningen ska offentliggöras. Exempel på samverkan mellan olika aktörer För den övervakning som inte Miljøstyrelsen själva utför ingår sty- relsen avtal med konsulter, samt fyraårsavtal med universiteten för de verksamheter som är förlagda till datacentren vid universiteten. Samverkan med datacentren är central för planering och utveckling av övervakningsprogrammen. I viss utsträckning samverkar statliga organ med ideella organisationer, främst genom Miljøstyrelsens beställning av datainsamling eller inköp av data, samt genom Miljø- og samarbetsavtal med ideella organisationer. På nivå samlas en del data in som staten använder i sammanställningar och analyser, t.ex. inom vattenförvaltningen. Detta finansieras inte av miljöövervakningen, däremot samråder Miljøstyrelsen i vissa fall med kommunerna om placering av mät- stationer för provtagning i vattendrag. Omvänt används data från NOVANA ibland till kommunernas miljöförvaltningsarbete. Kom- munernas arbete omfattar bl.a. tillsyn och kontroll av t.ex. miljö- farlig verksamhet, vilket inte finansieras via Miljøstyrelsens budget för miljöövervakning. samlar in väderdata som Miljøstyrelsen använder t.ex. vid analyser av spridning av närings- ämnen eller dylikt i vattendrag. Ingen regelrätt samverkan sker, och datainsamlingen som institutet gör räknas inte som miljöövervakning. Nationell, regional och lokal miljöövervakning Efter kommunreformen då antalet kommuner och län kraftigt minskades i antal är i princip all miljöövervakning styrt av nationella prioriteringar. De fem danska regionerna motsvarar ungefär de svenska landstingen och bedriver ingen regelrätt miljöövervakning. Se också ovan om samverkan mellan stat och kommun. Sammanställning, analys och spridning av resultat Miljøstyrelsen är ägare till all data som samlas in inom ramarna för NOVANA och har det övergripande ansvaret för att denna sprids. GEUS ansvarar för data om grundvatten och spridning av densamma. De nationella datacentren tillsammans med Miljøstyrelsen ansvarar för analys, sammanställning och har det överordnade ansvaret för kvalitetssäkring av data samt årlig spridning av resultaten från över- vakningen. Data från majoriteten av delprogrammen lagras ämnesvis i databaser hos respektive datacenter och på Miljøportal och görs i viss mån tillgängliga via densamma. Därtill sammanställs resultaten i årliga rapporter (Vandmiljö og natur). är det Miljøstyrelsens mål att all data som samlas in inom ramarna för den miljöövervakning som styrelsen ansvarar för ska samlas i offentliga databaser och förmedlas via Miljøportal. Miljøportal har tagits fram i samarbete mellan staten, regionerna och kommunerna och är en plattform för tillgänglig- görande av data om natur och miljö. Data kommer bl.a. från de över- vakningsprogram som ingår i Miljøstyrelsens uppdrag att driva, men även information av annan karaktär, såsom badvattenkvalitet. Portalen syftar till att tillgängliggöra information om natur- och miljö- tillståndet och att underlätta för användande av densamma. Mål- grupperna är allmänheten, myndigheter samt näringsidkare. Miljø- styrelsen och kommunerna står för av finansieringen vardera, resterande del kommer från regionerna. Översyn/revidering av miljöövervakning NOVANA revideras regelbundet utifrån utveckling inom EU:s lag- stiftning samt enligt förvaltningsmässiga nationella behov inom miljö- och naturområdet. övergick den regionala övervakningen, där ansvaret dittills legat på respektive län, till att ingå i den nationella övervak- ningen, bl.a. i syfte att stärka samordning inom övervakning och planläggning av vattenmiljö och natur. Det nationella övervaknings- programmet justerades med avseende på aktuella förvalt- ningsmässiga behov såsom implementeringen av vattendirektivet och art- och habitatdirektivet ställer på dansk lagstiftning. I och med att pågående och kommande nedskärningar i budget har varit kända har utformningen av NOVANA dimensionerats med avseende på minskad medelstilldelning. Genom effektivisering och anpassning till nya tekniska lösningar är bedömningen att kvaliteten på den data som samlas in fortsatt kommer vara av tillräckligt god kvalitet för att nationella och internationella krav kommer att kunna efterlevas. Anpassning av NOVANA för att tillgodose nya och ökade krav från EU-direktiv och i enlighet med nationella behov sker löpande. I och med ökande fokus på klimatförändringar förutspås en anpassning av programmet för att täcka dessa behov. Inget program eller dylikt finns dock formulerat . Stor tyngdpunkt läggs på möjligheten att använda ny teknologi (t.ex. fjärranalys, drönare, sensorer och e-DNA) för att effektivisera övervakningen utifrån nya behov och krav (bättre dataunderlag, ned- skärningar). Minskande budgetramar påverkar naturligtvis upplägg och utformning av programmen. Slutsatser/goda exempel I denna kartläggning har främst den övervakning som ingår i NOVANA berörts. Programmet är i princip dimensionerat för att tillfredsställa behoven för efterlevnad av EU-krav, nationell lagstift- ning och internationella konventioner – i den ordningen. Kommande anpassningar till minskade anslag anses inte minska kvaliteten på den data som samlas in, då bedömningen är att effektivare metoder och nya tekniska lösningar ska kunna tillgodose de krav och behov som råder. har liksom ett samlat nationellt övervaknings- program, vilket innehåller en stor del av vad som sorterar under begreppet miljöövervakning. och har samma krav på åtaganden enligt t.ex. EU-direktiv, även om implementeringen kan se olika ut mellan länderna. Förhållandena skiljer sig dock tämligen markant mellan länderna med avseende på yta och befolk- ningsmängd, markanvändning, sammansättning av arter- och natur- typer samt vattenförekomster m.m. har liksom övriga länder att förhålla sig till ökande krav på övervakning och rapportering enligt bl.a. EU-direktiv, och måste därtill förhålla sig till en minskande budget . Det sistnämnda gör att planerar sin övervakning i femårscykler, där respektive års budget är känd redan i början av cykeln, åtminstone i grova drag. Miljöövervakningen i har varit under omstöpning sedan åtminstone , och den står inför tämligen stora föränd- ringar . Förändringarna har föranletts av ökade krav från bl.a. EU-direktiv i kombination med minskade anslag. Att beskriva nuvarande övervakningssystem ger därför en bild som i ett flertal avseenden sannolikt kommer vara inaktuell inom ett fåtal år. Nedan ges därför en översiktlig bild av nuvarande system samt nedslag i vad landet planerar för sin framtida övervakning. En tydligt definierad bild av miljöövervakningen i är svår att ge, men i generella termer syftar den till att följa förändringar i naturmiljön och att beskriva trender i densamma. Insamlade data behövs för att leva upp till internationella och nationella krav såsom rapportering enligt EU-direktiv och att utgöra underlag för beslut om åtgärder. I allmänna termer kan sägas att i begreppet miljööver- vakning omfattas framförallt de program som syftar till att samla in data för att leva upp till lagkrav, medan t.ex. övervakning som fram- förallt har en koppling till kommersiella aktiviteter inte omfattas av begreppet. Omfattning, finansiering och prioritering Miljöövervakningen är utspridd på ett stort antal utförare inom både den offentliga och den privata sektorn, där involverade aktörer i många fall och på olika sätt ingår i eller bidrar till ett flertal olika statligt finansierade program. Detta kan innebära aktivt utförande av t.ex. inventeringar eller andra aktiviteter, eller genom att data från den egna verksamheten/av andra instanser finansierade insatser används i sammanställningar/analyser. Generellt står respektive ansvarigt departement för finansieringen av insatserna men oavsett finansie- ringskälla har myndigheter eller deras kontrakterade koordinatorer i allmänhet huvudansvaret för samordning och upplägg av över- vakningen. Traditionellt ingår i begreppet miljöövervakning endast de områden som inte har en stark koppling till kommersiella in- tressen. Detta innebär att t.ex. övervakning av skog och (jaktbart) vilt samt (kommersiella) fiskpopulationer inte omfattas av begreppet, och där åtminstone det förstnämnda tilldelas omfattande resurser. har ett övergripande ansvar för det som inne- fattas i begreppet miljöövervakning och har rollen av vägledande och beslutande organ i en administrativ enhet med ansvar för miljöarbete i ett vidare perspektiv. Direkt under sig har ministeriet Finansie- rings- och Utvecklingscentralen för Boendet () och Miljöcentral (SYKE), där den sistnämnda är en självstyrande del av . Ministeriet är därtill koordinator för delar av verk- samheter som faller under andra departements institut, men som kopplar till bl.a. miljöövervakning. En samlad bild av övervakningsprogrammen och kostnaderna är svår att ge då finansieringen kan komma från ett flertal departement och vidare fördelas över ett stort antal institut och andra aktörer. Som exempel kan nämnas att hela budgeten för allt som ingår i den miljö- administrativa enhetens arbete (dvs. inte enbart miljöövervakning) som faller under ansvar att beställa och finansiera är . I detta ingår främst den vatten- relaterade övervakningen som Miljöcentral ansvarar för, vilket utgör av institutets övervakningsinsatser. Miljöövervakningens struktur (beställare – utförare) På ett övergripande plan är det svårt att ge en enkel och samman- fattande bild av de olika programmen som syftar till att samla in information om natur och miljö i . Nedanstående beskriv- ning ger endast en översiktlig bild, med inblickar i vissa program. Vidare är övervakningen i under pågående förändring, varför beskrivningarna är, eller kan komma att bli, mer eller mindre inaktuella . Informationen nedan är i stort tagen från Environmental monitoring in 2009–2012. Övervakning av akvatiska miljöer Miljöcentral bedriver bl.a. övervakning i Sötvatten med medel från både Jord- och skogsbruksministeriet och . Övervakningen innefattar bl.a. bedömning av ekologisk status i sjöar enligt ramdirektivet för vatten, mätningar av biologisk och fysisk status av vattenförekomster, övervakning av näringsläckage från jord- och skogsbruk till närliggande vatten etc. Miljöcentralen koordinerar även övervakning i områden, i syfte att ombesörja behovet av data för efterlevnad av både havs- miljödirektivet och art- och habitatdirektivet (samordnade insatser). Aktiviteterna innefattar bl.a. övervakning av näringsämnen, botten- fauna och fytoplankton. Det nationella programmet för inventering av skog utförs av () på uppdrag av Jord- och skogsbruksmini- steriet. Övervakningen inbegriper nationella inventeringar med av- seende på bl.a. kommersiella värden, markanvändning, biodiversitet och övervakning kopplat till klimatförändringar. Programmet ingår inte i den miljöadministrativa enhetens ansvarsområde. Övervakning av biodiversitet är en komplex materia, bestående av mer än 50 övervakningsprogram (per 2010) som i olika grad förser staten med data om tillståndet i naturen. T.ex. omfattar enbart fågel- övervakning cirka 16 program, beroende på vad en väljer att inklu- dera i begreppet. har det övergripande ansvaret för organisering av övervakningen av de olika programmen som syftar till att följa förändring och att beskriva trender, bl.a. som ett led i efterlevnaden av olika internationella direktiv och konventioner. Övervakningen av biodiversitet är reglerad i nationell lagstiftning. Koordinering av programmen är fördelade på en handfull forsk- ningsinstitut (, Forststyrelsen, Miljö- central m.fl.) och utförarna är ytterligare fler, utspritt på forsknings- institut, ideella organisationer etc. Programmen följer halterna av skadliga ämnen i både biota och i abiotiska system, i akvatiska och terrestra miljöer. Bl.a. övervakas fisk och sediment med avseende på PCB, metaller, DDT, dioxiner etc., halter av metall i mossor, m.m. Vissa av proverna som tas lagras i nationella provbanker. Miljöcentral är en av aktörerna i övervakning av miljögifter. Övriga övervakningsinsatser innefattar bl.a.: –Integrated monitoring (IM). Drivs av Miljöcentral och är ett av äldsta program. Samarbete mellan ett stort antal institut och aktörer. –Strålsäkerhetscentralen ansvarar för att samla in data om t.ex. luftburna radioaktiva substanser. Samarbetsformer finns med (). Bl.a. följs luftkvalitet i områden, deposi- tion av skadliga ämnen etc. Drivs av FMI och Miljö- central i samarbete. –Övervakning av vilt går utanför miljöövervakningen, men popu- lationsuppskattningar baserat på bl.a. inventeringar av bl.a. rov- djur, säl och jaktbart vilt görs på regelbunden basis. Ett flertal aktörer är involverade, däribland Jord- och skogsbruksministeriet som har det övergripande ansvaret för viltförvaltningen. Invente- ringsinsatser samt analys och sammanställning av data involverar t.ex. men även frivilliga insatser av jägare. –Hälsorelaterad övervakning sker inte systematiskt inom regel- rätta övervakningsprogram, även om ett flertal olika forsknings- studier har genomförts, b.la. på exponering för hälsofarliga, persistenta och bioackumulerande ämnen som dioxiner, PCB:er m.fl. ämnen. Studierna har gjorts i samarbete mellan bl.a. Miljö- ministeriet, Social- och hälsovårdsministeriet, och välfärd, samt Miljöcentral. Prioritering av verksamheten – beslut Prioritering och beslut av verksamheterna görs i regel på en över- gripande nivå av respektive ministerium, medan de olika instituten är ansvariga för planering och för att föreslå upplägg och utförande av programmen. Samverkan mellan olika aktörer