sou · H7B366 · 2019-12-18 00:00:00 — Defra menar att rent generellt har implementeringen av ramdirektivet för vatten varit positiv, även om det också har varit en utmaning: Our overall assessment of the implementation of the WFD is positive. Although it is a very challenging directive to implement, we believe that it is worthwhile and provides a good basis for managing the many 353Europeiska kommissionen (2019): Rapport från kommissionen till och rådet om genomförandet av vattendirektivet (2000/60/EG) och översvämningsdirektivet (2007/60/EG). den 26.2.2019, COM(2019) 95 final. pressures on the quality of the water environment while safeguarding the economic use of water.354 Det har inte genomförts någon formell utvärdering av vattenför- valtningens organisation, och det planeras inte heller någon. Defra betonar dock att vattenförvaltningen ständigt utvecklas och att ram- direktivet kommer att användas även efter det att har lämnat EU: However, water management is by its nature very complex and we are learning and adapting our management processes all the time. The UK government supports river basin management and we will continue to use the WFD as our basis for water management after we have left the EU.355 Från departementet framförs att den engelska vattenförvaltningen är effektiv, konsistent och transparent. Ramdirektivets krav har byggts in regelverket när det gäller uttag av vatten och utsläpp. Departemen- tet menar att huvuddelen av regelverket bidrar till att kan nå målet om god status eller berättigar att mindre stränga mål sätts. Inga särskilda myndigheter har skapats för vattenförvaltningen. Det finns inga vattenmyndigheter på vattendistrikts- eller avrinnings- områdesnivå. Från departementet betonas de nio vattenföretagen har en avgörande roll i förvaltningen av vattenresurser eftersom de har hand om huvuddelen av dricksvattenförsörjningen och avlopps- hanteringen i . Det finns ett stort antal internationella avrinningsdistrikt i . I detta avsnitt redovisas exempel på hur arbetet är upplagt i fyra av dessa distrikt: Norsk-finska, Vidå-Kruså, Ems och . 354Department for & Rural Affairs, Defra, e-brev . 355Department for & Rural Affairs, Defra, e-brev . , och Pasviks avrinningsområden i och utgör tillsammans det norsk-finska avrinningsdistriktet som är ett internationellt avrinningsdistrikt. och har samarbetat om förvaltningen av , och undertecknade de norska och finländska regeringarna ett avtal om en norsk-finsk gränsvattendragskommission. Den har i uppgift att ombesörja lokalt, regionalt och nationellt samarbete när det gäller gränsöverskridande vattendrag. Både och har uttalat att kommissionen fortsatt är en viktig arena för diskussion och inspel i vattenförvaltningen. trädde ett bilateralt avtal om ett norsk-finskt avrinningsdistrikt i kraft, med siktet inställt på att uppfylla kraven i ramdirektivet för vatten. Avtalet definierar de fyra avrinningsom- rådena , , Munkelva och Pasvik som ett internationellt avrinningsdistrikt (IRBD). Syftet med avtalet är att etablera ett gemen- samt ramverk för att säkra ett starkare bilateralt samarbete och för- bättrad samordning mellan de regionala vattenmyndigheterna – Finn- marks fylkeskommun i och NTM-centralen i finska . Avtalet omfattar planering och genomförande av förvaltningsplaner och åtgärdsprogram. Detaljerade procedurer för samordningen har formulerats i ett intentionsavtal (Memorandum of Understanding) som är en del av det bilaterala avtalet. För att uppfylla kraven i ram- direktivet för vatten ska det utarbetas ett gemensamt överordnat kapitel (Roof Report) för det internationella avrinningsdistriktet. Det norsk-finska avrinningsdistriktet består av gränsvattnen , och som för norsk del tidigare utgjorde en del av Finnmarks avrinningsdistrikt, men som års avtal mellan och har skilts ut till ett nytt norsk-finskt av- rinningsdistrikt. De delar av avrinningsområdena som ligger i Fin- 356www.vannportalen.no/vannregioner/norsk-finsk/organisering/om-norsk-finsk- vannregion/ (avläst ). land utgörs av , och avrinningsdistrikt. Dess- utom kan nämnas att delar av Pasviks avrinningsområde, inklusive gränsälven Jakobselv, ligger i . mellan och reglerar koordineringen av arbetet.357 Finnmarks fylkeskommun är ansvarig vattenmyndighet för den norska delen av det norsk-finska avrinningsdistriktet. Det regionala vattenutskottet (vannregionutvalget) består av representanter från Finnmarks fylkeskommun, Fylkesmannen i Finnmark, Mattilsynet Regionskontor Troms og Finnmark, Troms og Finnmark, Statens vegvesen Region , Fiskeridirektoratet Region , vassdrags- og energidirektorat Region , Øst-Finnmark regionråd, regionråd och kommun. Dessutom finns en regional referensgrupp till det norsk-finska avrinnings- distriktet som består av representanter från berörda rättighetshavare samt privata och allmänna brukarintressen. NTM-centralen i är utpekad som vattenmyndighet i den finländska delen av det norsk-finska avrinningsdistriktet. Både norsk och finsk sida har tagit fram egna plandokument för det norsk-finska avrinningsdistriktet. Förvaltningsplanen för den norska delen av det norsk-finska avrinningsdistriktet gäller enbart för den norska delen av distriktet, och den finns på norska, samiska och finska: Det understrekes at planen kun gjelder norsk territorium. Kun planer som gjelder for den norske delen av den Norsk-finske vannregionen vedtas i , planer som gjelder den finske delen av vannregionen tas kun til orientering, og omvendt.358 Den norska förvaltningsplanen består av fyra delar: 1.Regional vattenförvaltningsplan med planbeskrivning 3.Regionalt åtgärdsprogram (tiltaksprogram) 4.Gemensam rapport (Roof Report). 357Avtale mellom og om en norsk-finsk vannregion. Kongeriket regjering og Republikken regjering. 358Norsk-finsk vannregion (2015): Regional plan for Norsk-finsk vannregion 2016–2021. Finn- mark fylkeskommune. Den gemensamma rapporten är ett överordnat kapitel till de natio- nella förvaltningsplanerna som har tagits fram i samarbete mellan norska och finska myndigheter. I detta kapitel sammanfattas de två nationella planerna och organisering och de metoder som används på norsk respektive finländsk sida jämförs.359 Förvaltningsplanerna skickades på remiss till respektive till 2015. Den norska förvaltningsplanen godkändes av det regionala vatten- utskottet och antogs av fylkestinget . Fylkestinget framförde bland annat att det bör arbetas för att ta fram ett samar- betsavtal med Ryssland.360 godkände Klima- og miljø- departementet förvaltningsplanen med vissa ändringar.361 Iåtgärdsprogrammet för den norska delen av det norsk-finska avrinningsdistriktet ingår både miljöförbättrande åtgärder (miljøfor- bedrende tiltak) och förebyggande åtgärder (forebyggende tiltak) för de vattenförekomster som riskerar att inte nå sina miljömål . Åtgärdsprogrammet har tagits fram i samarbete med sektorsmyn- digheter i avrinningsdistriktet, baserat på lokala åtgärdsanalyser i av- rinningsområdena. Åtgärderna ska vara operativa senast efter att programmet har antagits, och miljömålen ska uppnås senast efter beslutet. Inom det norsk-finska samarbetet har man enats om att koordinera vissa åtgärder: Innenfor samarbeidet har man blitt enig om å koordinere felles tiltak for avløp og Gyrodactylus salaris. arbeidet er ikke ferdigstilt, grunnet ulike tidsfrister i de to landene.362 I åtgärdsprogrammet konstateras att det inte har tagits några initiativ till ett liknande samarbete mellan och . 359Finnmark fylkeskommune og ELY-senteret i (2015): Felles vannforvaltning av finsk-norsk vannregion (2016–2021). Finske og norske nedbørfelt i , og Pasvik. 360www.vannportalen.no/vannregioner/norsk-finsk/aktuelt/regionale-forvaltningplaner-for- 2016-2021-vedtatt-i-fylkestinget/ (avläst ). 361Det kongelige klima- og miljødepartement (2016): Klima- og miljødepartementets godkjen- ning av regional plan for vannforvaltning i norsk-finsk vannregion for planperioden –2021. 362Norsk-finsk vannregion/ Finnmark fylkeskommune (2016): Regionalt tiltaksprogram for Norsk-finsk vannregion 2016–2021. Många av de påverkanstyper som har pekats ut som väsentliga i det norsk-finska avrinningsdistriktet handlar om föroreningar. Sam- tidigt konstateras att kunskapsnivån om förhållandet mellan påverkans- faktorer och effekter är alltför låg. Till följd av bristande kunskap om miljötillståndet handlar flera åtgärder om problemkartläggning. I åtgärdsprogrammet lyfts det även fram att en huvudutmaning är kommunala och enskilda avlopp: En av hovedutfordringene i vannregionene er avrenning fra kommunale og spredte avløp, selv om påvirkningsgraden ikke er stor i forhold til andre påvirkninger. Fordi mange av utslippene går til gode resipienter i sjø, vil det sjelden være vannforskriftens krav til god miljøtilstand som utløser rensetiltak. Noen av kommunene i Finnmark har satt i gang betydelige tiltak for å bedre avløpssituasjonen, men mange av kommu- nene har utdaterte hovedplaner for avløp.363 För de flesta av de 27 vattenförekomster som har pekats ut som kraftigt modifierade anges problemkartläggning som åtgärd och för några vattenförekomster anges åtgärderna minsta vattenföring och biotopåtgärder. De 20 vattenförekomster öster om som räknas som väsentligt påverkade av luftburna föroreningar från främst rysk metallindustri ska övervakas i det regionala övervakningspro- grammet. Det uppmärksammas även att det finns behov av statliga bilaterala kontakter för att arbeta vidare med denna påverkan. Flera förebyggande åtgärder beskrivs generellt. Detta gäller åtgär- der som inte är knutna till enskilda vattenförekomster. De förebyg- gande åtgärder som nämns i åtgärdsprogrammet är följande: [T]iltak mot spredning av lakseparasitten Gyrodactylus salaris, forebyg- gende og beredskapsmessige tiltak mot akutt forurensning og fore- byggende tiltak mot spredning av fremmede arter i ballastvann. På grund av oenighet och brist på förtydliganden har det inte utar- betats några åtgärder för enskilda påverkanskällor i kustvattnen. Det har till exempel inte utretts några åtgärder vad gäller den främmande arten kungskrabba som används kommersiellt inom fiskeindustrin. Utifrån den motsättning som finns har frågan om hur man ska han- tera kungskrabban översänts till departementsgruppen för ett klar- görande. 363Norsk-finsk vannregion/ Finnmark fylkeskommune (2016): Regionalt tiltaksprogram for Norsk-finsk vannregion 2016-2021. Sammanlagt ingår 179 åtgärder i programmet för den norska delen av det norsk-finska avrinningsdistriktet. Omkring 83 av de före- slagna åtgärderna handlar om problemkartläggning eftersom det finns ett stort behov av bättre underlag. De viktigaste åtgärdstyperna handlar om problemkartläggning vad gäller föroreningar (28 åtgär- der) och vattenkraft (25 åtgärder). Sektorsmyndigheterna som är ansvariga myndigheter för de flesta åtgärder i den norska delen avrinningsdistriktet är Fylkesmannen i Finnmark och vassdrags- og energidirektorat (NVE). För de flesta åtgärderna har kostnader eller effekter inte kunnat tas fram, dels eftersom åtgärderna inte var projekterade i detalj när åtgärdsprogrammet togs fram, dels eftersom det är en stor utmaning att skilja ut kostnaderna för åtgärder på vattenförekomstnivå. För 44 av de 179 åtgärderna har kostnader kunnat anges. Ett av fyra avrinningsdistrikt är internationellt: Vidå-Kruså vandområdedistrikt (Vidau, Krusau, Arlau på tyska). och har ingått ett avtal om vattenplanläggningen i distriktet. De båda länderna utarbetar separata förvaltningsplaner för deras respektive andel av det internationella avrinningsdistriktet. och harmoniserar och utbyter val av metoder för vatten- förvaltningen i de gränsöverskridande vattenförekomsterna: –avgränsning av vattenförekomster –fastställande av miljömål –analys av vattenförekomsternas status –kontinuitet i vattendragen –användning av undantag. Enligt det danska miljö- och livsmedelsministeriet har och möten ungefär en gång som bland annat handlar om en generell orientering om status. Vidare utbyter man erfarenheter om implementeringen och hur intressenter medverkar i vattenför- valtningen. Man har dessutom utbyte av samrådsmaterial. Ministeriet menar att det är ett viktigt nätverk som bland annat ger information om hur ramdirektivet har implementerats i de båda länderna. Som exempel på konkret samarbete mellan de båda länderna kan nämnas att det har varit olika karakterisering av vatten- dragen som löper längs den dansk-tyska gränsen där ett och samma vattendrag kunde klassificeras som kraftigt modifierat vatten på ena sidan gränsen och som naturligt vatten på andra sidan gränsen. uppges de flesta av dessa skillnader vara harmoniserade. Utbyte av data har visat sig vara svårt eftersom krav på analys- metoder varierar mellan de båda länderna. Det har skett en dialog mellan vattenmyndigheterna om en harmonisering av vilka vatten- drag som ska tas med i respektive planer. På så sätt är ambitionen att skapa ett sammanhängande vattendragssystem över gränsen.364 Ems är ett internationellt avrinningsdistrikt i norra och Nederländerna.365 Det internationella avrinningsdistriktet består av den floden och dess biflöden, mynnings- området och de angränsande kustvattnen med delar av kustområdet (Wattenmeer) och de ostfrisiska öarna. Huvuddelen av avrinningsområdet ligger i : i , i och i . Resterande ligger i det internationella koordineringsområdet . Området har cirka 3,4 miljoner invånare. Samarbetet mellan och omfattar både ram- direktivet för vatten och översvämningsdirektivet. Samarbetet genom- förs på tre nivåer: 364Miljø- og , intervjuer och . 365Flussgebietseinheit Ems – FGE Ems på tyska och stroomgebiedsdistrict Eems – SGD Eems på nederländska. •Internationell styrgrupp: Internationale Steuerungsgruppe Ems () ansvarar för övergripande styrning och att arbetet fortskrider på en övergripande nivå. Här fattas beslut om samarbetet mellan de deltagande medlemsländerna/delstaterna. Den tyska delegatio- nen består av representanter för miljöministe- rium, delstaten , Niedersachens myndighet för vattenförvaltning och naturskydd (Niedersäch- sischer Landesbetrieb für Wasserwirtschaft, Küsten und Natur- ), delstaten och distriktsregeringen i Münster. Den nederländska delegationen består av företrädare för infrastrukturministeriet, centrala vatten- myndighetens (Rijkswaterstaat) regionkontor i norra länderna och den regionala vattenstyrelsen (Waterschap) i Hunze en Aa’s. •Internationell samordningsgrupp: I Internationale Koordinierungs- gruppe Ems () ingår experter från samt de tyska delstaterna . Grup- pen ska genomföra ISE:s grundläggande beslut och ta fram överens- kommelser om det gemensamma genomförandet av det nöd- vändiga operativa arbetet. träffas regelbundet och får stöd av arbetsgrupper som i olika konstellationer arbetar med olika vatten- förvaltningsteman utifrån ramdirektivet och översvämnings- direktivet. •Åtgärdsområden: Ems har delats in i sju åtgärdsområden (Obere Ems, , Ems/Nordradde, Leda-Jümme, Nedereems, Untere Ems och Ems-Dollart-Ästuar Ebene), och det är på denna nivå (Bearbeitungsgebiete) som det konkreta arbetet genomförs. För den tyska delen av området finns ett kontor – Geschäftsstelle Ems – vid delstaten vattenförvaltnings-, kust- och naturskyddsmyndighet (Niedersächsisches Landesbetrieb für Wasser- wirtschaft, Küsten- und Naturschutz, NLWKN) i Meppen. Kon- toret ska vara en länk mellan det arbete som sker på olika nivåer inom vattenförvaltningen. Kontoret ska koordinera allt arbete med att genomföra ramdirektivet för vatten och översvämningsdirektivet inom Ems avrinningsdistrikt, ta fram tids- och arbetsplaner, planera och genomföra möten och arbeta med informationsfrågor. För avrinningsdistriktet finns det dels en internationell förvalt- ningsplan,366 dels nationella förvaltningsplaner och åtgärdsprogram. I den internationella planen lyfter man fram olika överregionala teman och sammanfattar innehållet i de mer detaljerade förvaltningsplanerna och åtgärdsprogrammen från , , Nieder- och . Samarbetet mellan länderna är inriktat på i första hand följande tre uppgifter: 1.att ta fram rapporter till 2.att ta fram koordinerade förvaltningsplaner 3.att ta fram koordinerade åtgärdsprogram. I den internationella förvaltningsplanen –2021 (SGD Eems Beheerplan 2015–2021/FGE Ems Bewirtschaftungsplan 2015–2021), som har upprättats både på tyska och nederländska, konstateras att staterna på ministernivå har beslutat att utarbeta en internationell förvaltningsplan som sammanfattar ländernas mer detaljerade planer och lyfter fram olika teman inom den gränsöverskridande vatten- förvaltningen: Gemeinsam haben die Staaten beschlossen, einen internationalen Bewirt- schaftungsplan (A-Ebene) sowie koordinierte nationale Maßnahmen- programme zu erarbeiten. Der internationale Plan fasst die Inhalte der detaillierten zusammen und stellt die über- regionalen wasserwirtschaftlichen Themen in abgestimmter kohärenter Form dar. Er dient damit als Informationsinstrument gegenüber der Öffentlichkeit und der Europäischen Kommission und dokumentiert die internationale Koordination und in der FGE Ems, die von der WRRL auch in Artikel 3 Absatz 4 und Artikel 13 Absatz 2 eingefordert wird.367 366FGE Ems, Niedersächsisches Ministerium für Umwelt, Energie und Klimaschutz, Mini- sterium für Klimaschutz, Umwelt, Landwirtschaft, Natur- und Verbraucherschutz des Landes och en Milieu (2015): Internationaler Bewirtschaftungsplan nach Artikel 13 Wasserrahmenrichtlinie für die Flussgebietseinheit Ems, Bewirtschaftungszeitraum 2015–2021. 367FGE Ems, Niedersächsisches Ministerium für Umwelt, Energie und Klimaschutz, Mini- sterium für Klimaschutz, Umwelt, Landwirtschaft, Natur- und Verbraucherschutz des Landes och en Milieu (2015): Internationaler Bewirtschaftungsplan nach Artikel 13 Wasserrahmenrichtlinie für die Flussgebietseinheit Ems, Bewirtschaftungszeitraum 2015–2021. I den internationella förvaltningsplanen finns bland annat en be- skrivning av tillståndet i vattnen, målen för ytvattnet och grund- vattnet och en sammanfattning av åtgärdsprogrammen i staterna/del- staterna för perioden –2021. I förvaltningsplanens andra del har ändringarna jämfört med föregående period ställts samman. För att ta fram planen implementerades en arbetsstruktur som kontoret i gav stöd till. Efter kritik från mot förra periodens förvaltningsplan uppges att det pågick ett intensivt arbete med att förbättra planen för innevarande period. För tysk del utarbetade det gemensamma organet för vattenfrågor (Bund/Länderarbeitsgemeinschaft Wasser, LAWA) rekommenda- tioner för förvaltningsplanerna. Vid sidan av den internationella förvaltningsplanen har de berörda länderna och delstaterna tagit fram kompletterande förvaltnings- planer på nationell nivå (Nationale Bewirtschaftungspläne) för de delar av avrinningsområdet som ligger inom deras respektive område (nivå B). I dessa planer finns en högre detaljeringsgrad, och planerna är också bindande för myndigheterna enligt nationell lagstiftning: Diese Berichte besitzen im Vergleich zum internationalen Bewirt- schaftungsplan einen höheren Detaillierungsgrad und greifen in stärk- erem Umfang länder- oder regionalspezifische Themen auf. Die natio- nalen Beiträge sind nach Maßgabe der nationalen Gesetze zumindest behördenverbindlich, d. h. sie sind bei allen Planungen, die die betreffen, zu berücksichtigen.368 Området omfattar både tyska och nederländska delar och det är omstritt var gränsen går. När det gäller arbetet i det om- rådet har och därför enats om att åtgärder som görs enligt ramdirektivet för vatten först ska stämmas av i gränsvattenkommissionen (Ständige Deutsch-Niederländische Grenz- gewässerkommission). Det konkreta arbetet i Ems-Dollart-området görs genom en arbetsgrupp för vattenkvalitet. Flera medlemmar av gränsvattenkommissionen ingår även i den internationella samord- ningsgruppen IKE.369 368FGE Ems, Niedersächsisches Ministerium für Umwelt, Energie und Klimaschutz, Mini- sterium für Klimaschutz, Umwelt, Landwirtschaft, Natur- und Verbraucherschutz des Landes och en Milieu (2015): Internationaler Bewirtschaftungsplan nach Artikel 13 Wasserrahmenrichtlinie für die Flussgebietseinheit Ems, Bewirtschaftungszeitraum 2015–2021. 369www.ems-eems.de/fileadmin/templates/permalinks/WRRL/2015_BWP_Ems/2015_ int_BWP_Ems_DE.pdf (avläst ). och har tagit fram var sitt nationellt åt- gärdsprogram (Nationale Maßnahmenprogramme) för sin respek- tive del av Ems avrinningsdistrikt. För den tyska delen av distriktet har ett gemensamt åtgärdsprogram för de två berörda delstaterna tagits fram, där delstaternas åtgärdsplanering sammanfattas. De tyska åtgärdsprogrammen innehåller i enlighet med ram- direktivet för vatten dels grundläggande åtgärder (Grundlegende Maßnahmen) som följer av lagar och förordningar, dels komplet- terande åtgärder (ergänzende Maßnahmen) eftersom förvaltnings- planen för Ems visar att sådana behövs. Det betonas att i flera fall är det inte möjligt att skilja på grundläggande och kompletterande åt- gärder. De grundläggande åtgärderna är obligatoriska (verbindlicher Bestandteil) I togs åtgärdsprogrammen fram av ministerierna och vattenmyndigheterna i respektive delstat i samarbete med andra myn- digheter och intresseorganisationer. I togs åtgärds- planeringen fram på olika nivåer (nationell nivå, provinser och vattenstyrelser). Denna åtgärdsplanering sammanfattades tillsammans med initiativ från andra grupper i ett åtgärdsprogram för den neder- ländska delen av Ems avrinningsdistrikt. Här följer några exempel på grundläggande åtgärder som tas upp i både och : –Prispolitik: Lagar och förordningar i både och Neder- länderna utgår från att kostnader för vattentjänster ska täckas vad gäller avgifter för både vatten och avlopp. –Åtgärder inom ramen för den allmänna politiken för en långsik- tigt hållbar och effektiv användning av vatten, bland annat avgif- ter (Wasserentnahmeentgelte och Grundwasserabgaben) för att främja minskad användning av vatten. Avgiftsintäkterna används för att skydda vattenresursen. Fortsatt utveckling av reningsverk. Information till allmänheten om användningen av vatten. –Insatser för att trygga dricksvattenförsörjningen och arbete med vattenskyddsområden. Åtgärder för att bland annat begränsa ut- tag av vatten och fördämningar av yt- och grundvatten. Åtgärder för att förhindra förorening av grundvatten. –Åtgärder för att begränsa utsläpp av skadliga ämnen från punkt- källor och åtgärder för att förhindra eller begränsa utsläpp av skad- liga ämnen från diffusa källor. Åtgärderna utgår till största delen från och innehåller regleringar inom områden som vatten- förvaltning, jordbruk, naturskydd, kemikalier och arbetarskydd. –Åtgärder mot andra verksamheter med negativa effekter på vatt- nets tillstånd. I åtgärdsprogrammen tas ett flertal kompletterande åtgärder upp. Grunden för dessa kompletterande åtgärder är dels olika rättsliga instrument, dels finansiella incitament för dem som ska genomföra åtgärderna: Die Grundlage bilden einerseits verschiedene Rechtsinstrumente, ander- erseits sollen potenzielle Maßnahmenträger durch finanzielle Anreize zur angeregt werden.370 När det gäller kompletterande åtgärder handlar det om bland annat rättsliga, administrativa och ekonomiska instrument, bygg- och saner- ingsinsatser och avtal som sluts gemensamt med användarna av vatten. Inriktningen på de kompletterande åtgärderna utgår från de gränsöverskridande förvaltningsmålen för att en förbättrad vatten- struktur och minskade utsläpp som har tagits fram inom Ems avrin- ningsdistrikt genom samordnade processer. Åtgärderna för den tyska delen av avrinningsdistriktet utgår från den åtgärdskatalog som LAWA har tagit fram för hela Tyskland.371 Donaus internationella avrinningsdistrikt berör 19 länder och utgör av den europeiska kontinentens yta.