sou · H7B366 · 2019-12-18 00:00:00 — Människor ska ha tillgång till en god natur- och kultur- miljö med rik biologisk mångfald, som grund för hälsa, livskvalitet För målet gäller följande preciseringar: Gynnsam be- varandestatus och genetisk variation, Påverkan av klimatföränd- ringar, Ekosystemtjänster och resiliens, Grön infrastruktur, Gene- tiskt modifierade organismer, Främmande arter och genotyper, Biologiskt kulturarv samt Tätortsnära natur. arbetar nationellt, regionalt och lokalt, men också inom EU och internationellt, för att nå miljömålen. En rad olika aktörer på olika nivåer ska därför samarbeta på olika sätt. Det handlar om inter- nationellt samarbete och samverkan mellan länder, bl.a. inom ramen för EU. I är det som har fastställt miljömålen, och där är det miljö- och jordbruksutskottet som förbereder beslut. Regeringen har det övergripande ansvaret för miljömålen. Inom reger- ingen och är det miljöministern och Miljödeparte- mentet som ansvarar för miljömålsfrågorna. Miljömålsberedningen inrättades av regeringen för att nå bred politisk samsyn kring ett antal olika miljöfrågor. Bered- ningens uppgift är att föreslå hur miljökvalitetsmålen ska nås genom politiskt förankrade förslag till strategier med etappmål, styrmedel och åtgärder. 26 nationella myndigheter och länsstyrelserna Inom miljömålssystemet har 26 nationella myndigheter och läns- styrelserna på statlig regional nivå uppdrag från regeringen i sina instruktioner att bidra till att miljömålen nås och om det behövs före- slå åtgärder för miljöarbetets utveckling. Följande myndigheter har ansvar i miljömålssystemet: , , , , Försvarsmakten, Havs- och vattenmyndigheten, , Kemikalieinspektionen, Konsu- mentverket, , , Läkemedelsver- ket, Länsstyrelserna, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB), , , , , , , , , Till- växtanalys, , , Transportstyrelsen och Upp- handlingsmyndigheten. De flesta av dessa myndigheter ska rapportera om sitt arbete för miljömålen till regeringen i årsredovisningarna. De ska också bistå med underlag för uppföljning och utvärdering av miljöarbetet.5 Åtta nationella myndigheter är tilldelade ett eller flera av de sexton miljökvalitetsmålen. Dessa myndigheter ansvarar för uppföljning och utvärdering av sina mål. Ansvaret är reglerat och preciserat i respektive myndighets instruktion. har ansvar för samordning av uppföljningen av sju av miljökvalitetsmålen, Havs- och vattenmyndigheten för tre och , , Kemi- kalieinspektionen, , och har ansvar för samordning av uppföljningen av ett var av de övriga sex målen. har dessutom ett ansvar att sam- ordna hela miljömålsuppföljningen. består av 18 myndigheter I syfte att stärka berörda myndigheters roll i genomförandet av miljöpolitiken inrättade regeringen ett särskilt miljömålsråd. består av chefer för 18 myndigheter som är strate- giskt viktiga för att nå miljömål och har ett ytterligare upp- drag att samverka i arbetet för miljömålen. ska ta fram en gemensam åtgärdslista som visar vilka åtgärder som myndigheterna avser att vidta i samverkan 5www.sverigesmiljomal.se (avläst ). 6www.sverigesmiljomal.se (avläst ). 7www.sverigesmiljomal.se (avläst ). för att öka takten i arbetet med att nå miljökvalitetsmålen och gene- rationsmålet. Listan ska omfatta åtgärdsinriktade överenskommelser och samarbeten mellan två eller flera av de berörda myndigheterna.8 De första åtgärdslistorna fastställdes . Vattenmyndigheterna menar att flera av åtgärderna är avgörande för att stärka och driva vattenförvaltningsarbetet framåt. Man betonar att en viktig kompo- nent för att lyckas just är att åtgärderna ska genomföras i samverkan mellan flera myndigheter.9 I ska myndigheterna mötas för att diskutera och besluta om åtaganden. De 18 medverkande myndigheterna är , Energimyn- digheten, , Havs- och vattenmyndigheten, , , , Livs- medelsverket, länsstyrelserna (genom i län), , , , Strålsäker- hetsmyndigheten, SGU, , , Transport- styrelsen och . Nuvarande ordförande är landshövdingen i län. Miljö- målsrådets kansli finns hos . De medverkande myndigheterna har även ett nätverk med experter från respektive myndighet. Nätverket ska med sin sakkunskap stödja rådet med underlag och konsekvensbedömningar. ersatte Miljömålsforum som bildades och var ett forum för miljöministern och myndighetschefer. Miljömåls- rådet presenterar åtgärder som myndigheterna åtar sig att genomföra för att öka takten i arbetet med att nå miljö- målen. har de nationella myndigheterna tillsammans med länsstyrelserna gjort åtaganden för att nå miljömål. Miljö- målsrådet identifierade13 konkreta frågor där rådet ska stärka sam- arbete och samverkan för att öka takten och effektiviteten i miljö- arbetet. uppdrag pågår till den 6 maj 2022.10 8Regeringsbeslut I:16, , M2015/213Mm. 9Förvaltningsplan 2016-2021, , Del 5, s 23. 10www.sverigesmiljomal.se/miljomalsradet (avläst ). Regionalt och lokalt arbete för att nå och följa upp målen görs av , respektive länsstyrelse och kommunerna. Länsstyrelserna har som regionala miljömyndigheter en över- gripande och samordnande roll i arbetet med miljömålen. De ska arbeta tillsammans med andra myndigheter och organ på regional nivå och i dialog med kommuner, näringsliv och frivilliga organisa- tioner. ansvarar för arbete med och uppföljning av mål som rör miljökvalitetsmålet Levande skogar på regional nivå. Kommunerna har flera uppgifter i arbetet med att uppnå miljö- kvalitetsmålen. De kan bidra till måluppfyllelse både genom sitt myndighetsarbete och åtgärder i den egna verksamheten och genom att ge ramar och underlag för miljöarbetet på lokal nivå. Det senare åstadkoms bland annat genom lokala mål och åtgärdsstrategier och genom den kommunala samhällsplaneringen. Genom att översätta nationella och regionala miljömål till lokala mål och åtgärder blir miljömålen redskap för den lokala politiken. Landstingen och regio- nerna har ingen formell roll i miljömålssystemet, men är aktörer i arbetet för att nå miljömål. Även bland annat näringslivet och miljöorganisationerna har upp- gifter och roller att fylla i arbetet med att nå miljömålen. Många före- tag bedriver ett strukturerat miljöarbete med betydelse för miljön. Miljöorganisationerna arbetar för att miljömål ska nås och arbetar fortlöpande med en rad frågor som har direkt koppling till de olika miljömålen.13 11www.sverigesmiljomal.se (avläst ). 12www.sverigesmiljomal.se (avläst ). 13www.sverigesmiljomal.se (avläst ). Miljökvalitets- och etappmålen följs upp . I uppföljningen bedöms om dagens styrmedel och de åtgärder som görs är tillräckliga för att nå miljökvalitetsmålen. En gång görs även en fördjupad utvärdering av möjligheterna att nå generations- målet, miljökvalitets- och etappmålen. Den senaste fördjupade ut- värderingen gjordes . De svenska miljömålen följs upp på flera sätt. görs en årlig uppföljning på både nationell och regional nivå. Regeringen gör år- ligen en resultatredovisning till . sammanställs länsvis hur arbetet med miljömålen fortskrider. Länsstyrelsernas och regionala uppföljning av miljö- målen utgör underlag för den nationella uppföljningen och ger också kunskap till kommuner, näringsliv, organisationer och medborgare om miljötillståndet i länen och åtgärder som genomförs. I den årliga nationella uppföljningen beskrivs de viktigaste aktuella åtgärderna för att nå miljökvalitetsmålen och etappmålen. Nära 30 olika myndigheter ska arbeta inom sina respektive verksamhets- områden för att miljömålen ska nås, enligt sina instruktioner eller regleringsbrev. De flesta ska rapportera om sitt arbete till regeringen i sina årsredovisningar. Den nationella årliga uppföljningen är ett samarbete mellan olika myndigheter. En rapport lämnas till regeringen och publiceras . I den senaste rapporten () tog myndig- heterna upp statliga insatser under bland annat 2018 som har bidragit till att nå miljömålen. Arbetet med rapporten är upplagt på följande sätt: Rapporten är ett resultat av samarbete mellan , Bover- ket, Havs- och vattenmyndigheten, , Kemikalieinspek- tionen, , , geologiska undersökning, Trafikanalys och länsstyrelserna. De andra myndighet- erna har bidragit med underlag och bedömningar inom sina ansvars- områden. ansvarar för sina ansvarsområden och för den samlade rapporten.14 För att visa hur miljöarbetet går används bland annat indikatorer som speglar utvecklingen för de olika målen. Indikatorerna ska visa om utvecklingen går i rätt riktning och rätt takt, visa hur miljön mår och ge underlag för åtgärder och beslut. De har valts ut av de uppfölj- ningsansvariga myndigheterna. Dataunderlaget till många av indika- torerna bygger på regelbundna provtagningar, utsläppsstatistik, enkäter och andra studier om tillståndet i miljön, bland annat från den regionala och nationella miljöövervakningen.15 Regeringen upp- ger att de flesta indikatorerna kan följas upp . Några indika- torer speglar dock långsamma skeenden eller är resurskrävande att mäta och kan av dessa anledningar inte följas upp varje år.16 Det finns flera kopplingar mellan miljömålssystemets indikatorer och vattenförvaltningen, exempelvis följande: •Ingen övergödning: Status för näringsämnen enligt vattenförvalt- ningsförordningen •Levande sjöar och vattendrag: God ekologisk, kemisk och kvanti- tativ status för sjöar, vattendrag och grundvatten enligt vattenför- valtningsförordningen, Antal vattendrag med föryngring av flod- pärlmussla, Skydd av limniska områden, Antal installerade fauna- passager och borttagna vandringshinder •Grundvatten av god kvalitet: Bevarandestatus grundvattenbero- ende naturtyper, Grundvattenkvalitet för dricksvatten – enskild vattenförsörjning, Levererad mängd naturgrus, krossberg och morän från tillståndsgivna täkter, Vattenskyddsområden för grund- vattentäkter och ytvattentäkter. •Hav i balans samt levande kust och skärgård: Ekologisk och kemisk status för kustvatten enligt vattenförvaltningsförordningen. 14Naturvårdsverket (2019): Miljömålen. Årlig uppföljning av nationella miljömål 2019 – Med fokus på statliga insatser. 15www.sverigesmiljomal.se/sa-fungerar-arbetet-med-sveriges-miljomal/indikatorerna/ (avläst ). 2018/19:1 utg.omr. •Myllrande våtmarker: Anlagda eller hydrologiskt restaurerade våt- marker. •Levande skogar: Miljöhänsynstagande vid föryngringsavverkning och efterföljande föryngringsarbete.17 Regeringens årliga resultatredovisning till Regeringen sammanställer vad som gjorts för att nå miljö- kvalitetsmålen. Det presenteras i budgetpropositionen under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Proposi- tionen lämnas till . I bereds regeringens resultatredovisning av miljö- och jordbruksutskottet. Enligt budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I riksdagsutskottens beredning av ärenden ingår uppgiften att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regerings- formen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har be- slutat om riktlinjer för den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning.18 Av riktlinjerna framgår att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Miljö- och jordbruksutskottet analyserar mot den bakgrunden årli- gen regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 20 i budget- propositionen. Analysen syftar till att vara ett underlag för utskottets fortsatta arbete och för mål- och resultatdialogen med regeringen. Dessa uppföljningar och utskottets beredning av uppföljningarna redovisas och behandlas i budgetbetänkandena. Miljö- och jordbruksutskottet har under en följd av år i sina budgetbetänkanden påpekat att regeringen behöver utveckla sin resultatredovisning i budgetpropositionen. Utskottet har framfört att det ska vara möjligt att följa kopplingen mellan gjorda insatser, uppnådda resultat och regeringens anslagsförslag, att resultatredovisningen bör få en tyd- ligare inriktning mot att redovisa och analysera uppnådda resultat i stället för att redovisa nya insatser och att det finns behov av ökad 17www.sverigesmiljomal.se/indikatorer/ (avläst ). 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21. långsiktighet i valet av vilka indikatorer som redovisas samt redovis- ning av jämförbara tidsserier så att kan följa utvecklingen.19 ska redovisa en fördjupad utvärde- ring av miljömålen till regeringen. Detta framgår av Naturvårds- verkets instruktion. Den fördjupade utvärderingen ska innehålla en analys av förutsättningarna att nå vart och ett av miljökvalitetsmålen och en målövergripande analys av utvecklingen mot generationsmålet och miljökvalitetsmålen. I arbetet med att ta fram utvärderingen ska höra och samordna berörda myndigheter. Av instruktion framgår också att verket ska verka för att miljömålen nås och vid behov föreslå åtgärder för miljöarbetets utveckling.20 redovisades den femte fördjupade utvärderingen. Den ska vara en del i en systematisk och regelbunden uppföljning av miljöpolitiken och miljökvalitetsmålen. Den ska vidare fungera som underlag för regeringens politik och prioriteringar. rap- port lämnas 18 åtgärds- och styrmedelsförslag som är framtagna i samverkan med ett stort antal andra myndigheter. Redovisningen innehåller också sammanfattade analyser för vart och ett av de 16 miljö- kvalitetsmålen och generationsmålet samt en målövergripande analys. När det gäller ansvarsfördelningen mellan myndigheterna anger följande: Rapporten beskriver hur förutsättningarna att nå miljömålen ser ut och vad som behöver göras för att vi ska närma oss målen. visärskilt fokuserat på de statliga myndigheternas arbete. har, utöver , 25 nationella myndigheter samt länsstyrel- serna i sina respektive instruktioner att verka för att miljömålen nås och vid behov föreslå åtgärder för miljöpolitikens utveckling. De har alla bjudits in att delta i en samverkan för att ta fram gemensamma förslag till åtgärder och styrmedel. De flesta av myndigheterna har deltagit i samverkan och […] bidragit till de 18 myndighetsgemensamma förslag 2010/11:MJU1, rskr. 2010/11:119. 20www.naturvardsverket.se/Miljoarbete-i-samhallet/Sveriges- miljomal/Miljomalssystemet/Fordjupad-utvardering-2019/ (avläst ). vipresenterar i denna rapport. Där inget annat anges är slutsatser och förslag vi presenterar egna.21 Den förra fördjupade utvärderingen kom och inne- höll 33 förslag riktade till regeringen. I budgetpropositionen uppgav regeringen att rapporten hade varit ett värdefullt under- lag för regeringens arbete och bidragit till flera olika insatser som vid- tagits av regeringen.22 I sin uppföljning av regeringens resultatredovisning för utgifts- området uppmärksammade miljö- och jord- bruksutskott att utvärderingen hade gjorts, men redovisade inga synpunkter på innehållet i den.23 har beslutat om en klimatlag och mål. Regeringen ska enligt lagen ta fram en årlig klimatredovisning i budgetpropositionen och en handlingsplan. Det ska sedan utvärdera. beslutade om ett klimatpolitiskt ramverk för Sverige.24 omfattar en klimatlag, ett långsiktigt klimatmål och etappmål för att minska inhemska växthusgasutsläpp samt ett klimatpolitiskt råd. Preciseringen av miljökvalitetsmålet ändrades även av i samband med beslutet för att vara i linje med mål. Klimatlagen25 innehåller bestämmelser om regeringens klimat- politiska arbete, vad det ska syfta till och hur det ska bedrivas. Den lagfäster att regeringens klimatpolitiska arbete ska utgå från det långsiktiga, tidsatta utsläppsmål som har fastställt. Arbetet ska också bedrivas på ett sätt som ger förutsättningar för klimat- politiska och budgetpolitiska mål att samverka med varandra. 21Naturvårdsverket (2019): Fördjupad utvärdering av miljömålen 2019 – Med förslag till reger- ingen från myndigheter i samverkan. 2016/17:1 utg.omr. 2016/17:MJU1 Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. 2016/17:146, bet. 2016/17:MJU24. 25Klimatlag (2017:720). ska regeringen presentera en årlig klimatredovisning i budgetpropo- sitionen och ta fram en klimatpolitisk handlingsplan för hur målen ska nås. Det ska utvärdera hur regeringens samlade politik är förenlig med klimatmålen. Regeringen ska lämna en klimatpolitisk handlingsplan till som visar hur regeringens politik sammantaget bidrar till att nå klimatramverkets mål. Om regeringen bedömer att målen inte kan nås med nuvarande styrmedel, ska handlingsplanen redo- göra för vilka ytterligare åtgärder som regeringen avser att vidta. Den första klimatpolitiska handlingsplanen ska lämnas till . har haft regeringens uppdrag att ta fram ett underlag till den första klimatpolitiska handlingsplanen.26 Under- laget överlämnades till regeringen den 15 mars 2019.27 Framtagandet av underlaget samordnades med den fördjupade utvärderingen av miljömålen som överlämnade till regeringen . Inom ramen för det fördjupade utvärderingsarbetet samverkade 13 myndigheter inom temaområdet Bekämpa klimat- förändringen, där ett antal förslag togs fram med utgångspunkt i att de är effektiva, genomförbara och har ett brett stöd bland berörda myndigheter. Myndigheterna som samverkade inom temaområdet var , , , Försvars- makten, , , , Natur- vårdsverket, , Transportstyrelsen, Sida, , geologiska undersökning. Vid sidan av dessa myndigheter inhämtade i uppdraget också synpunkter och under- lag från och . 26Naturvårdsverket fick regleringsbrev i uppdrag av regeringen att redovisa ett under- lag till den klimatpolitiska handlingsplanen. 27Naturvårdsverket (2019): Underlag till regeringens klimatpolitiska handlingsplan – Redovis- ning av regeringsuppdrag. Enligt klimatlagen ska regeringen lämna en klimatredovisning till riksdagen.28 Redovisningen ska lämnas i budgetpropositionen och innehålla en redovisning av utsläppsutvecklingen, en redovisning av de viktigaste besluten inom klimatpolitiken som gått och vad de besluten kan betyda för utvecklingen av växthusgasutsläppen samt en bedömning av om det finns behov av ytterligare åtgärder och när och hur beslut om sådana åtgärder i så fall kan fattas. Som en bilaga till budgetpropositionens utgiftsområde 20 läm- nade regeringen sin första klimatredovisning. För varje etappmål redovisas utsläppsutvecklingen per sektor som omfattas av etappmålet samt beslut som fattas som påverkar utsläp- pen. Utsläppsutvecklingen är baserad på information från Natur- vårdsverket. Regeringen gör en övergripande bedömning om det finns behov av ytterligare åtgärder.29 Miljö- och jordbruksutskottets behandling av klimatredovisningen miljö- och jordbruksutskott såg i sitt budgetbetänkande positivt på att regeringen ska presentera en klimatredovisning i enlighet med klimatlagen. Utskottet konstate- rade dock att regeringen inte fullt ut uppfyllde kravet i klimat- lagen om att klimatredovisningen ska omfatta en bedömning av om det finns behov av ytterligare åtgärder samt när och hur beslut om sådana åtgärder i så fall kan fattas. Anledningen är att budgetpropo- sitionen lämnades av en övergångsregering. Utskottet ansåg att det är viktigt att den kommande regeringen i framtida budget- propositioner kompletterar klimatredovisningen med vilka even- tuellt ytterligare åtgärder den avser att vidta samt när och hur beslut om dessa åtgärder kan fattas. Utskottet ansåg även att den kom- mande regeringen bör utveckla klimatredovisningen avseende andra utgiftsområdens klimatpåverkan och bidrag till att minska utsläp- pen. Ett sätt att göra detta är enligt utskottet att regeringen tar fram fler konsekvensanalyser så att klimatredovisningen ska kunna ge en 284 § klimatlagen (2017:720). 29Den dåvarande övergångsregeringen presenterade inte vilka sådana åtgärder som kunde vara aktuella till följd av att propositionen inte skulle innehålla några förslag som var politiskt kontroversiella eller ha en tydlig partipolitisk inriktning. mer samlad bild av klimateffekterna på alla politikområden. I klimat- redovisningen tar regeringen i likhet med resultatredovisningen för området upp vilka insatser och åtgärder som vidtagits utan att redovisa vilka resultat dessa lett till samt i vilken mån dessa bidrar till att uppfylla klimatmålen. Det finns dock goda exempel där redovisningen kopplar till målen. Utskottet framhöll att det är önsk- värt att fler resultat av insatser och åtgärder redovisas på detta sätt.30 startade sin verksamhet . Rådets uppgift är att utvärdera om regeringens samlade politik är förenlig med klimatmålen och på så sätt bidrar till att ambitionerna i det klimat- politiska ramverket förverkligas – det vill säga att omställningen går i rätt riktning och i rätt tempo. Tillsammans med de nya klimatmålen och klimatlagen är rådet en del i det nya svenska klimatpolitiska ramverket, och ska fungera som ett oberoende expertorgan. Rådet ska analysera utvecklingen, utvärdera de underlag och modeller som regeringen bygger sin politik på och bidra till en ökad diskussion i samhället om klimatpolitiken. Formas är värdmyndighet åt det som är en nämndmyndighet. Den första rapporten från har presenterats där de beskriver sitt uppdrag och vilka rådets leda- möter är. överlämnade sin rapport till regeringen. Rapporten har särskilt fokus på tran- sportsektorn. FN har beslutat om mål och regeringen har tagit fram handlingsplan för arbetet med Agenda 2030. Agendan är en fortsättning på de åtta milleniemålen som nationerna arbetat 2000, men Agenda 2030 är betydligt mer långtgående och har större fokus på miljö och hållbarhet.31 Det nationella samordningsansvaret har lagts på miljöministern. Det finns utredningsförslag om att bland annat länka in arbetet i 2018/19:MJU1. 31Handlingsplan Agenda 2030, 2018–2020, Fi 2018:3. ordinarie processer, att ska besluta om mål, att regeringen ska redovisa nuläge och arbete, att myndigheters ansvar ska tydlig- göras och regional och lokal nivå betonas. Vid FN: s toppmöte antog världens stats- och regeringschefer 2030 med dess 17 globala mål för hållbar utveckling. De globala målen är integrerade och odelbara och balan- serar de tre dimensionerna av hållbar utveckling: den ekonomiska, den sociala och den miljömässiga. Vattenmyndigheterna har identifierat att vattenförvaltnings- arbetet kan bidra direkt till att följande fem mål i Agenda ska kunna nås. Indirekt bedöms en väl fungerande vattenförvaltning även kunna ge förutsättningar för att nå ytterligare fem mål som bland annat rör hållbart jordbruk och hälsofrågor. Mål 6 handlar tyd- ligast om vattenförvaltning: •Mål 6: Säkerställa tillgången till och en hållbar förvaltning av vat- ten och sanitet för alla. •Mål 12: Säkerställa hållbara konsumtions- och produktions- mönster. •Mål 13: Vidta omedelbara åtgärder för att bekämpa klimatföränd- ringarna och dess konsekvenser. •Mål 14: Bevara och nyttja haven och de resurserna på ett hållbart sätt för en hållbar utveckling. •Mål 15: Skydda, återställa och främja ett hållbart nyttjande av land- baserade ekosystem, hållbart bruka skogar, bekämpa ökensprid- ning, hejda och vrida tillbaka markförstöringen samt hejda för- lusten av biologisk mångfald.32 32Förvaltningsplan 2016-2021, , Del 5, s 22 fick 86 statliga myndigheter i uppdrag att bidra med under- lag för genomförande av Agenda 2030. De 86 myndighets- rapporterna redovisades separat till regeringen . I redovis- ningarna gjorde myndigheterna bedömningar på vilka mål och delmål deras verksamhet har störst inverkan, nationellt och internationellt. De innehöll också en bedömning av om myndighetens verksamhet på området är tillräcklig.33 fick SCB i uppdrag att analysera hur lever upp till målen i Agenda baserat på tillgängliga data och resultat. Slutrapporten innehöll förslag kring bland annat indikatorer, rap- porteringsmekanismer och styrning. Inför FN:s politiska högnivå- forum 2017 om hållbar utveckling presenterade regeringen den första rapporten om genomförandet av Agenda 2030. Rapporten togs fram i en bred konsultationsprocess med underlag och bidrag från ett stort antal samhällsaktörer i olika referensgrupper. beslutade regeringen om en handlingsplan för åren 2018–2020. Denna handlingsplan behandlades inte av .