sou · H7B349 · 2019-11-26 00:00:00 — 1.innehavaren kommer att motverka att verksamheten med utgivning av elektroniska pengar drivs på ett sätt som är förenligt med kraven i denna lag och andra författningar som reglerar företagets verksamhet, 2.Innehavet har samband med eller kan öka risken för a)penningtvätt enligt 1 kap. 6 § lagen (2017:630) om åtgärder mot pen- ningtvätt och finansiering av terrorism, eller b)finansiering av terrorism enligt 6 § terroristbrottslagen (2021:000) eller försök till sådant brott, avseende terroristbrott enligt 4 § samma lag. Om företaget har eller kan förväntas komma att få nära förbindelser med någon annan, får tillstånd enligt 1 § ges bara om förbindelserna inte hindrar en effektiv tillsyn av företaget. Paragrafen innehåller bestämmelser om lämplighetsprövning. Ändringen, som behandlas i avsnitt 10.5, föranleds av att finan- sieringslagen och lagen om straff för terroristbrott har upphävts och ersatts av en ny terroristbrottslag. 13.21Förslaget till lag om ändring i lagen (2012:278) om inhämtning av uppgifter om elektronisk kommunikation i de brottsbekämpande myndigheternas underrättelseverksamhet 2 § Uppgifter får hämtas in om omständigheterna är sådana att åtgärden är av särskild vikt för att förebygga, förhindra eller upptäcka brottslig verk- samhet som innefattar 1. brott för vilket det inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse i två 2.sabotage enligt 13 kap. 4 § , 3.kapning, sjö- eller luftfartssabotage eller flygplatssabotage enligt 13 kap. 5 a § första eller andra stycket eller 5 b § första stycket , om brottet innefattar sabotage enligt 4 § samma kapitel, 4.brott mot medborgerlig frihet enligt 18 kap. 5 § , 5.spioneri, grov obehörig befattning med hemlig uppgift eller grov olovlig underrättelseverksamhet mot , mot främmande makt eller mot person enligt 19 kap. 5 eller 8 §, 10 § andra stycket, 10 a § andra stycket eller 10 b § andra stycket , 6.företagsspioneri enligt 26 § lagen (2018:558) om företagshemligheter, om det finns anledning att anta att den brottsliga verksamheten utövas på upp- drag av eller understöds av en främmande makt eller av någon som agerar för en främmande makts räkning, 7.samröre med en terroristorganisation, finansiering av terrorism, offentlig uppmaning till terrorism, rekrytering till terrorism eller utbildning för terro- rism enligt 5 § andra stycket, 6 § andra stycket, 7 § andra stycket, 8 § andra stycket eller 9 § andra stycket terroristbrottslagen (2021:000), 8.grov misshandel eller olaga frihetsberövande enligt 3 kap. 6 § eller 4 kap. 2 § första stycket i avsikt att påverka offentliga organ eller den som yrkesmässigt bedriver nyhetsförmedling eller annan journa- listik att vidta eller avstå från att vidta en åtgärd eller att hämnas en åtgärd. Uppgifter får bara hämtas in om skälen för åtgärden uppväger det in- trång eller men i övrigt som åtgärden innebär för den som åtgärden riktar sig mot eller för något annat motstående intresse. I paragrafen anges vilka brott som ska innefattas av en brottslig verk- samhet för att den ska aktualisera en tillämpning av lagen. Övervägan- dena finns i avsnitt 9. Ändringen har föranletts av att finansieringslagen och rekryterings- lagen har upphävts och ersatts av en ny terroristbrottslag. 13.22Förslaget till lag om ändring i lagen (2014:275) om viss verksamhet med konsumentkrediter 7 § Vid bedömningen enligt 6 § 3 av om en innehavare är lämplig ska inne- havarens anseende beaktas. Det ska också beaktas om det finns skäl att anta att 1.innehavaren kommer att motverka att företagets verksamhet drivs på ett sätt som är förenligt med kraven i denna lag och andra författningar som reglerar företagets verksamhet, eller 2.innehavet har samband med eller kan öka risken för a)penningtvätt som avses i 1 kap. 6 § lagen (2017:630) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism, eller b)finansiering av terrorism enligt 6 § terroristbrottslagen (2021:000) eller försök till sådant brott, avseende terroristbrott enligt 4 § samma lag. Om företaget har eller kan förväntas komma att få nära förbindelser med någon annan, får tillstånd ges bara om förbindelserna inte hindrar en effektiv tillsyn av företaget. Paragrafen innehåller bestämmelser om lämplighetsprövning. Ändringen, som behandlas i avsnitt 10.5, föranleds av att finan- sieringslagen och lagen om straff för terroristbrott har upphävts och ersatts av en ny terroristbrottslag. 13.23Förslaget till lag om ändring i lagen (2014:799) om sprängämnesprekursorer 14 § I ringa fall ska det inte dömas till ansvar enligt denna lag. Till ansvar enligt 12 § första stycket eller enligt 13 § döms det inte om ansvar för gärningen kan dömas ut enligt , lagen (2000:1225) om straff för smuggling eller terroristbrottslagen (2021:000). Av paragrafens andra stycke framgår att 12 § första stycket och 13 § är subsidiära i förhållande till viss annan lagstiftning. Ändringen, som behandlas i avsnitt 10.6, föranleds av att lagen om straff för terroristbrott har upphävts och ersatts av en ny terrorist- brottslag. 13.24Förslaget till lag om ändring i tullagen (2016:253) 3 § Ansvar för tullförseelse ska inte dömas ut, om gärningen är belagd med straff i , lagen (2000:1225) om straff för smuggling eller terroristbrottslagen (2021:000). Av paragrafen framgår att straffbestämmelserna i 2 § är subsidiära i förhållande till viss annan lagstiftning. Ändringen, som behandlas i avsnitt 10.6, föranleds av att finan- sieringslagen och lagen om straff för terroristbrott har upphävts och ersatts av en ny terroristbrottslag. 13.25Förslaget till lag om ändring i lagen (2016:1024) om verksamhet med bostadskrediter Förutsättningar för kreditgivare att driva verksamhet med bostadskrediter 3 § Vid bedömningen enligt 2 § första stycket 3 av om en innehavare är lämplig ska innehavarens anseende beaktas. Det ska också beaktas om det finns skäl att anta att 1.innehavaren kommer att motverka att företagets verksamhet drivs på ett sätt som är förenligt med kraven i denna lag och andra författningar som reglerar företagets verksamhet, eller 2.innehavet har samband med eller kan öka risken för a)penningtvätt enligt 1 kap. 6 § lagen (2017:630) om åtgärder mot pen- ningtvätt och finansiering av terrorism, eller b)finansiering av terrorism enligt 6 § terroristbrottslagen (2021:000) eller försök till sådant brott, avseende terroristbrott enligt 4 § samma lag. I paragrafen finns bestämmelser om lämplighetsprövning. Ändringarna, som behandlas i avsnitt 10.5, föranleds dels av att det införts en ny lag om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism (prop. 2016/17:173), dels av att finansieringslagen och lagen om straff för terroristbrott har upphävts och ersatts av en ny terroristbrottslag. 13.26Förslaget till lag om ändring lagen (2017:630) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism 1 kap. Tillämpningsområde och definitioner 7 § Med finansiering av terrorism avses i denna lag insamling, mottagande eller tillhandahållande av pengar eller annan egendom med avsikt att egen- domen ska användas eller med vetskap om att den är avsedd att användas 1.för att begå eller på annat sätt medverka till sådan brottslighet som avses inågon av 2, 4, 5 eller 7–10 §§ terroristbrottslagen (2021:000), 2.av en sådan terroristorganisation som avses i 3 § terroristbrottslagen, 3.av en person som begår sådan brottslighet som avses i 2 eller 4 § terrorist- brottslagen eller gör sig skyldig till försök, förberedelse, stämpling eller medverkan till sådan brottslighet. Paragrafen definierar vad som avses med finansiering av terrorism vid tillämpning av lagen. Övervägandena finns i avsnitt 10.4. Definitionen är ändrad i syfte att överensstämma med det straff- bara området för finansiering av terrorism i den nya terroristbrotts- lagen. 13.27Förslaget till lag om ändring i lagen (2017:496) om internationellt polisiärt samarbete Operativt samarbete enligt Prümrådsbeslutet och Atlasrådsbeslutet 6 § Bistånd enligt artikel 3 i Atlasrådsbeslutet får begäras om det är lämp- ligt och för att förhindra eller på annat sätt ingripa mot en handling som kan utgöra terroristbrott enligt 4 § terroristbrottslagen (2021:000) eller försök, förberedelse eller stämpling till eller underlåtenhet att avslöja eller förhindra sådant brott. Paragrafen behandlar krav för att bistånd enligt Atlasrådsbeslutet ska få begäras. Ändringen, som behandlas i avsnitt 10.6, har föranletts av att lagen om straff för terroristbrott har upphävts och ersatts av en ny terroristbrottslag. En översyn av den straffrättsliga terrorismlagstiftningen En särskild utredare ska genomföra en översyn av den straffrättsliga lagstiftningen för att bekämpa terrorism. Syftet är att åstadkomma en ändamålsenlig, effektiv och överskådlig reglering som är förenlig med ett väl fungerande skydd för grundläggande fri- och rättigheter. Den föreslagna regleringen bör samlas i ett regelverk. Uppdraget ska redovisas . Bestämmelser om terroristbrott och brott med anknytning till terrorism finns främst i lagen (2003:148) om straff för terroristbrott (terroristbrottslagen), lagen (2010:299) om straff för offentlig upp- maning, rekrytering och utbildning avseende terroristbrott och annan särskilt allvarlig brottslighet (rekryteringslagen) och lagen (2002:444) om straff för finansiering av särskilt allvarlig brottslighet i vissa fall (finansieringslagen). Terroristbrottslagen infördes för att genomföra Europeiska unionens (EU) rambeslut om bekämpande av terrorism (terrorism- rambeslutet). Lagen innehåller bestämmelser om straffansvar för terro- ristbrott. För terroristbrott döms den som begår någon av de gärningar som räknas upp i lagen, bl.a. mord, dråp, människorov, sabotage och kapning, om gärningen allvarligt kan skada en stat eller en mellan- Dessutom krävs för straffansvar att gärnings- mannen haft viss avsikt med sin gärning, t.ex. att injaga allvarlig fruktan hos en befolkning eller en befolkningsgrupp. Lagen inne- håller även bestämmelser om brott som begås med uppsåt att främja terroristbrott och förverkande. Regler om domsrätt finns i 2 kap. . Terrorismrambeslutet ändrades 2008. För att genomföra änd- ringen och konvention om förebyggande av terrorism infördes rekryteringslagen. Lagen innehåller också bestämmelser för genomförande av punkt 6 i () säkerhetsråds resolution (2014). I lagen regleras straffansvar för den som offentligt uppmanar till terroristbrott eller annan särskilt allvarlig brottslighet, rekryterar till sådan brottslighet, ger eller tar emot utbildning avseende sådan brotts- lighet eller reser utomlands i avsikt att begå eller förbereda eller att ge eller ta emot utbildning avseende sådan brottslighet. Med särskilt allvarlig brottslighet avses förutom terroristbrott även bl.a. brotts- lighet enligt vissa angivna internationella överenskommelser. Lagen innehåller också bestämmelser om domsrätt. För att genomföra FN:s internationella konvention om bekäm- pande av finansiering av terrorism (finansieringskonven- tionen) infördes finansieringslagen. Liksom rekryteringslagen inne- håller lagen även bestämmelser för genomförande av punkt 6 i FN:s säkerhetsråds resolution (2014). I lagen regleras straffansvar för finansiering av terroristbrott eller annan särskilt allvarlig brottslighet, av en person eller en sammanslutning av personer som t.ex. begår sådan brottslighet och av en sådan resa som avses i rekryteringslagen. Lagen innehåller också bestämmelser om domsrätt, förverkande och penningbeslag. Inom EU har det förhandlats ett direktiv om bekämpande av terrorism som ska ersätta terrorismrambeslutet. Direktivet har ännu inte formellt beslutats. En utredare har fått i uppdrag att analysera behovet av och lämna förslag till de författningsändringar som behövs för att genomföra det kommande direktivet (dir. 2016:46 och dir. 2017:2). Behovet av en översyn Terrorism hotar internationell fred och säkerhet, nationell säkerhet och grundläggande fri- och rättigheter. utförs åtskilliga terroristattentat i världen. Det internationella samarbetet mot terro- rism har pågått och resulterat i ett stort antal instrument. En viktig del i kampen mot terrorism är att det finns en ändamålsenlig strafflagstiftning som också uppfyller internationella åtaganden. Ett framgångsrikt arbete mot terrorism bygger även på effektiva före- byggande åtgärder mot våldsbejakande extremism. En grundläggande förutsättning för all terrorismbekämpning är att mänskliga rättig- heter och rättsstatens principer respekteras. straffrättsliga lagstiftning på terrorismområdet har till- kommit vid skilda tillfällen och huvudsakligen för att genomföra olika internationella förpliktelser inom ramen för bl.a. FN, Europa- rådet och EU. Lagstiftningen uppfyller dessa åtaganden men syste- matiken med flera lagar, som innehåller ingående definitioner av den brottslighet som straffansvaret omfattar och olika hänvisningar till varandra, gör att det kriminaliserade området blir svårt att över- blicka. Det har också tillkommit flera internationella instrument på terrorismområdet lagarna varit i kraft. Bland annat som en konsekvens av detta har straffansvaret utvidgats allteftersom, t.ex. genom införandet av nya straffbestämmelser om mottagande av terrorismutbildning, resor i terrorismsyfte och finansiering av en person eller en sammanslutning av personer som t.ex. begår terrorist- brott. Detta har ytterligare ökat komplexiteten i lagstiftningen som brister i överskådlighet. En mer överblickbar och tydlig lag- stiftning ger bättre förutsättningar för polis och åklagare att be- kämpa terroristbrottslighet som rättssäkerheten ökar. Det är därför angeläget att se över regelverket i syfte att åstadkomma en ändamålsenlig, effektiv och överskådlig reglering. Att det finns ett behov av en översyn har också påtalats av remissinstanser i tidigare lagstiftningsärenden. Redan vid införandet av rekryteringslagen uttalades i propositionen att det vore önskvärt att samla straffrättslig lagstiftning som anknyter till terrorism i ett mer överskådligt regelverk (prop. 2009/10:78 s. 52 f.). Frågan har även behandlats av regeringen i propositionen Ett särskilt straff- ansvar för resor i terrorismsyfte där det uttalades att det finns behov av att ta ett samlat grepp om lagstiftningen och att regeringen därför avser att se över den straffrättsliga regleringen för att bekämpa terro- rism (prop. 2015/16:78 s. 20). Sammantaget står det klart att det finns ett behov av en översyn av den straffrättsliga lagstiftningen på terrorismområdet. Utredaren ska göra en systematisk översyn av den straffrättsliga lagstiftningen på terrorismområdet och föreslå en ny reglering som bör samlas i ett regelverk. Utgångspunkten för översynen är behovet av att skapa en överskådlig lagstiftning med en tydlig struktur och som blir lätt att tillämpa. Det straffbara området ska vara förutsäg- bart och tydligt. Utredaren ska i detta sammanhang vara uppmärk- sam på om det finns möjligheter till förenklingar. Inget hindrar att lagtekniska lösningar som behandlats i tidigare lagstiftningsärenden övervägs på nytt. Den föreslagna regleringen ska utgöra en helhet på så sätt att lagstiftningen följer en systematik som är ordnad och logisk. Ambitionen ska vara att åstadkomma en långsiktigt hållbar lagstiftning som medger framtida förändringar utan att överskåd- ligheten minskar. unions- och folkrättsliga förpliktelser på området ska respekteras. Avsikten med utredningen är att få till stånd en författnings- teknisk översyn av befintlig straffrättslig lagstiftning på terrorism- området. Det ska emellertid stå utredaren fritt att lämna förslag som materiellt skiljer sig från innehållet i nuvarande regelverk om ett sådant behov bedöms finnas för att skapa en ändamålsenlig och sam- manhängande strafflagstiftning. Det kan t.ex. gälla omfattningen av det straffbara området. Skyddet för grundläggande fri- och rättigheter, t.ex. yttrandefri- heten och den personliga integriteten, ska noga beaktas och de för- slag som lämnas ska vara förenliga med svensk grundlag samt EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna, Europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och folkrättsliga förpliktelser i övrigt. Nedan lämnas en närmare redogörelse för vissa frågor som ut- redaren särskilt ska uppmärksamma. I konvention om förebyggande av terrorism och finan- sieringskonventionen definieras terroristbrottslighet, dvs. den brotts- lighet som straffansvaret för offentlig uppmaning, rekrytering och ut- bildning respektive finansiering ska vara tillämpligt i förhållande till, i huvudsak genom hänvisningar till de brott som omfattas av vissa an- givna internationella instrument på terrorismbekämpningens område. Denna metod för att definiera terroristbrottslighet, som alltså skiljer sig från den i terrorismrambeslutet, återspeglas i rekryterings- lagen och finansieringslagen. Dessa lagar innehåller visserligen full- ständiga redogörelser för den brottslighet som straffansvaret enligt de olika internationella instrumenten ska omfatta. Frågan om hur tillämpningsområdet ska komma till uttryck har också ingående be- handlats i förarbetena (prop. 2001/02:149 s. 38 f. och prop. 2009/10:78 s. 38 f.). Lagarna uppfyller även var för sig de krav som kan ställas på utformningen av en strafflag. Sett ur ett helhetsperspektiv är emeller- tid den nuvarande ordningen med två olika definitioner av särskilt allvarlig brottslighet i två skilda lagar, vid sidan om bestämmelsen om terroristbrott i terroristbrottslagen, en bidragande orsak till att den samlade straffrättsliga lagstiftningen mot terrorism brister i över- skådlighet. Till detta kommer att definitionerna av särskilt allvarlig brottslighet har fått en komplicerad utformning med hänvisningar till såväl utpekade brott enligt svensk rätt, med eller utan tillkom- mande rekvisit, som brottslighet enligt flera olika internationella in- strument, liksom kombinationer däremellan. •analysera möjligheterna att på ett enklare sätt genomföra de be- stämmelser i relevanta internationella instrument som anger vad som avses med terroristbrottslighet och som i den straffrättsliga lagstiftningen mot terrorism kommit till uttryck genom regler- ingen om särskilt allvarlig brottslighet. Ett brotts straffskala ger uttryck för gärningens allvar och förhållandet till andra brottstyper. Grundläggande för straffskalornas utformning är principerna om proportionalitet och ekvivalens. Principerna inne- bär att svårare brott ska bestraffas strängare än lindrigare brott och att lika svåra brott ska bestraffas lika strängt. Samtliga brott av normalgraden enligt rekryteringslagen och finan- sieringslagen har straffskalan fängelse i högst . För ett flertal brott enligt dessa lagar finns också en särskild straffskala för grovt brott, fängelse i lägst och högst . Vid straffska- lornas utformning har hänsyn tagits till att lagstiftningen tar sikte på gärningar av förberedande karaktär och straffet för förberedelse till brott i 23 kap. 2 § har därför ansetts vara en naturlig utgångspunkt. När nya straffbestämmelser införts har i flera fall jäm- förelser gjorts till redan befintliga bestämmelser i rekryteringslagen och finansieringslagen (prop. 2001/02:149 s. 46, prop. 2009/10:78 s. 49 och prop. 2015/16:78 s. 31 f.). Som de nuvarande straffbestämmelserna i rekryteringslagen och finansieringslagen är utformade finns det visserligen utrymme att inom respektive straffskala ta hänsyn till de variationer i straffvärde som kan finnas mellan olika gärningar. torde ansvaret en- ligt vissa bestämmelser omfatta gärningar med ett straffvärde som skiljer sig betydligt från straffvärdet hos gärningar enligt andra bestäm- melser, trots att straffskalan är densamma. Det gäller t.ex. de olika brottsformerna i finansieringslagen. Sammantaget kan det ifrågasättas om principerna om proportionalitet och ekvivalens har fått ett till- räckligt genomslag vid utformningen av straffskalorna. Vid en översyn av lagstiftningen i dess helhet finns det också en större möjlighet än tidigare att göra en bred jämförelse mellan samt- liga brottstyper i terrorismlagstiftningen. •analysera och ta ställning till behovet av förändringar i straff- skalorna för brott som omfattas av den straffrättsliga lagstift- ningen mot terrorism. Kvalifikationsgrunder vid grova brott Vid bedömningen av om ett brott är grovt ska samtliga relevanta omständigheter beaktas. Ett sätt att säkerställa att försvårande om- ständigheter får ett tydligt genomslag är att i lagtexten ange exempel på sådana omständigheter som särskilt ska beaktas vid bedömningen, s.k. kvalifikationsgrunder. Med undantag för resor i terrorismsyfte och finansiering av sådana resor finns det för brott enligt rekryteringslagen och finan- sieringslagen en särskild straffskala för grova fall, se 6 § respektive 3 § andra stycket. Enligt båda bestämmelserna ska det vid bedöm- ningen av om brottet är grovt särskilt beaktas om brottet varit ett led i en verksamhet som bedrivits i större omfattning eller om det annars varit av särskilt farlig art. I rekryteringslagens bestämmelse anges vidare att det särskilt ska beaktas om brottet avsett särskilt allvarlig brottslighet som innefattar fara för flera människoliv eller för egendom av särskild betydelse. Någon motsvarighet återfinns inte i finansieringslagen trots att samma hänsynstagande bör kunna göra sig gällande även vid finansiering av terroristbrottslighet. Även i övrigt framstår det vid en översyn som angeläget att se över om kvalifikationsgrunderna är ändamålsenligt utformade. •analysera och i förekommande fall ta ställning till vilka omstän- digheter som särskilt ska beaktas vid bedömningen av om brott som omfattas av den straffrättsliga lagstiftningen mot terrorism ska betraktas som grova. Bestämmelserna i rekryteringslagen och finansieringslagen innebär att straffansvaret kan inträda på ett tidigt stadium i förhållande till ett fullbordat terroristbrott och utan att någon skada behöver ha uppkommit. För att säkerställa att straffansvaret inte blir alltför långtgående finns i 7 § rekryteringslagen samt 3 § tredje stycket och 3 a § andra stycket finansieringslagen bestämmelser om att ansvar inte ska dömas ut i ringa fall. Dessa är utformade på olika sätt och tänkta att omfatta delvis skilda situationer (prop. 2001/02:149 s. 44 f., prop. 2009/10:78 s. 47 f. och prop. 2015/16:78 s. 32 f.). Även i en framtida lagstiftning bör det finnas en reglering som gör det möjligt att undanta fall där ett straffansvar inte kan anses motiverat och som alltså säkerställer att lagstiftningen inte får orim- liga konsekvenser. Vid en översyn finns det anledning att samlat se över hur ett sådant undantag bör vara utformat och vilka omständig- heter som särskilt ska beaktas vid bedömningen. Frågan om lagstift- ningen bör innehålla någon uttrycklig reglering om straffnedsätt- ning eller befrielse från straffansvar vid s.k. frivilligt tillbakaträdande bör också analyseras. Sådana bestämmelser finns beträffande annan brottslighet där det för straffansvar är tillräckligt att fara för viss skada har uppkommit, t.ex. de allmänfarliga brotten i . •analysera och ta ställning till hur en reglering om undantag från straffansvar bör vara utformad och vilka omständigheter som bör kunna föranleda frihet från ansvar, och •analysera och ta ställning till om det bör införas en reglering om straffnedsättning eller befrielse från ansvar vid frivilligt tillbaka- trädande. Bör vissa grundläggande förutsättningar för brottens tillämpning komma till tydligare uttryck i lagstiftningen? Lagstiftningen kring terrorism är ytterst avsedd att motverka allvarliga angrepp mot grundläggande principer om en fungerande rättsstat och demokrati. När terroristbrottslagen infördes uttalades att olika hand- lingar som begås t.ex. av motståndsrörelser som i totalitära stater arbetar för införande av ett demokratiskt samhällsskick inte ska be- traktas som terroristbrott (prop. 2002/03:38 s. 61).