sou · H7B323 · 2019-05-08 00:00:00 — åldras i trygghet och med bibehållet oberoende, bemötas med re- spekt, samt ha tillgång till god vård och omsorg. För individ- och familjeomsorg är målet att stärka förmågan och möjligheten till social delaktighet för människor i ekonomiskt och socialt utsatta situationer och att stärka skyddet för utsatta barn. Vidare finns det särskilda mål som gäller den ekonomiska trygg- heten. När det gäller ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktions- nedsättning är målet att frånvaron från arbete på grund av sjukdom ska ligga på en långsiktigt stabil och låg nivå56. Målet när det gäller ekonomisk trygghet för familjer och barn stad- gar att den ekonomiska familjepolitiken ska bidra till en god ekono- misk levnadsstandard för alla barnfamiljer samt minska skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan hushåll med och utan barn. Den ekonomiska familjepolitiken ska även bidra till ett jämställt föräld- raskap.57 Rättighetslagstiftningen när det gäller stöd och service till vissa per- soner med funktionsnedsättning innebär utkrävbara rättigheter för den som ingår i personkretsen och motsvarande skyldigheter för det offentliga. Rättigheterna syftar till att tillförsäkra vissa personer med omfattande och långvariga funktionsnedsättningar goda levnadsvill- kor. Inom området social välfärd och trygghet ingår också socialför- säkringar, förmåner, bidrag och tjänster som syftar till att utjämna skillnader i levnadsvillkor och möjliggöra självständighet och del- aktighet. 2008/09:1 utg.omr. 10 avsnitt 2.3, SfU1, rskr. 2015/16:1 utg.omr. 12, SfU3, rskr. Styrning och uppföljning i praktiken 7.2.7Bostad, byggd miljö och samhällsplanering Utredningen föreslår att: Bostad, byggd miljö och samhällsplane- ring ska vara ett särskilt prioriterat samhällsområde för genomfö- randet av funktionshinderspolitiken. •Det övergripande målet för samhällsområdet Bostad, byggd miljö och samhällsplanering ska vara att personer med funk- tionsnedsättning har möjlighet att välja var och med vem de vill bo och tillgång till byggd miljö på jämlika villkor som andra. Tillgänglighet i bostäder och i samhället i stort har en avgörande be- tydelse för jämlika levnadsvillkor och delaktighet i samhällslivet för personer med funktionsnedsättning. Lokaler och miljöer behöver vara tillgängliga för personer med funktionsnedsättning. Ett socialt hållbart samhälle utmärks av att det i största möjliga utsträckning är universellt utformat och därmed tillgängligt och användbart för alla. Ska samhället planeras utifrån att det ska vara socialt hållbart, måste planeringen ske mot bakgrund av att människor är olika i ålder, funktionsförmåga, kön och så vidare. Alla tjänar dessutom på att alla inkluderas eftersom lösningar som är nödvändiga för vissa oftast är till nytta också för andra. I är av de generella artiklarna givetvis artikel 2 om universell utformning om att produkter, miljöer, program och tjänster ska utformas så att de ska kunna användas av alla i största möjliga utsträckning utan behov av anpassning eller specialutform- ning särskilt relevant för området. Vidare är artikel 19 om rätten att leva självständigt och att delta i samhället, relevant. Detta gäller också stadgandet i artikel 23 om respekt för hem och familj om att barn med funktionsnedsättning har lika rättigheter i familjelivet och artikel 28 om tillfredsställande levnadsstandard och social trygghet. Styrning och uppföljning i praktiken har rekommenderat att säkerställa att kommuner och lokala myndigheter har nödvändiga medel och väg- ledning för att följa upp, utvärdera och säkra full tillgänglighet till byggnader samt att skälig anpassning ska ingå i den kommunala pla- neringen. I det ingår också att skapa förutsättningar för att kommu- nerna ska kunna genomföra sitt tillsynsansvar.58 Agenda 2030:s utvecklingsmål 11 handlar om att göra städer och bosättningar inkluderande, säkra, motståndskraftiga och hållbara där delmål 1 går ut på att säkerställa tillgång för alla till full- goda, säkra och ekonomiskt överkomliga bostäder och grundläg- gande tjänster samt rusta upp slumområden. har på regeringens uppdrag tagit fram en vägledning om tillgänglighet som handlar om hur kommuner kan arbeta med mål och ställningstaganden i översiktsplaneringen. Vägledningen beskri- ver också arbetssätt för att implementera funktionshinderperspekti- vet i organisationer och planeringsprocesser.59 har också haft regeringens uppdrag att analysera reglerna i om enkelt avhjälpta hinder och att bedöma behovet av att införa krav på tillsynsplan för byggnadsnämnderna.60 har identifierat ett antal faktorer som orsakar att det fortfarande finns hinder mot tillgänglighet som inte är avhjälpta. MFD föreslog att byggd miljö och samhällsplanering skulle ut- göra ett prioriterat samhällsområde. SKL har antagit ställningstaganden om att fysiska och tekniska miljöer för verksamheter som drivs av kommuner, landsting och regioner bör utformas utifrån principen om universell utformning och tillgänglighet. Förbundet menar också att lagstadgade funk- tionskrav på tillgänglighet behöver vara tydliga för att möjliggöra en så entydig tolkning som möjligt. 58CRPD (2014), (CRPD/C/SWE/CO/1). 59N2018/04053/SUBT, N2018/03821/KLS (delvis), N2017/02017/BB m.fl. Vägledningen finns på webbplats /sv/PBL- kunskapsbanken/planering/oversiktsplan/allmanna-intressen/tillganglighet/begrepp/, hämtad . 60Uppdraget redovisades till regeringen genom rapporten av reglerna om enkelt avhjälpta hinder (rapport 2018:31, dnr 7391/2017). Rapporten bereds i . Styrning och uppföljning i praktiken Nationella mål för politikområdet Det övergripande målet för samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet är att ge alla människor i alla delar av landet en från social synpunkt god livsmiljö där en långsik- tigt god hushållning med naturresurser och energi främjas samt där bostadsbyggande och ekonomisk utveckling underlättas.61 Utöver detta finns det delmål som specifikt rör de områden som vårt före- slagna samhällsområde täcker. Krav på tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga och krav på att åtgärda enkelt av- hjälpta hinder finns i (2010:900) och plan- och byggförordningen (2011:338). I byggregler finns tillämp- ningsföreskrifter till lagen och förordningen. Lagen om bostadsan- passningsbidrag (2018:222) syftar till att personer med funktions- nedsättning ska kunna leva ett självständigt liv i en egen bostad genom att bostaden anpassas efter den enskildes behov. I social- tjänstlagen (2001:453) och lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade regleras rätten till särskild bostad och bo- stad med särskild service. Enligt socialtjänstlagen ska socialnämnden bidra till att offentliga lokaler och allmänna kommunikationer utfor- mas så att det blir lätt tillgängliga för alla. 7.3Frågor av särskild vikt Utöver de frågor som naturligt täcks in av de sju samhällsområdena finns det ett antal frågor av särskild vikt som av olika skäl inte är lämpliga att hantera genom vår modell med prioriterade samhälls- områden. Utredningen bedömer att frågorna är angelägna för att det nationella målet för funktionshinderspolitiken ska nås. Vi föreslår dock att regeringen bör hantera de enskilda frågorna i särskild ord- ning utifrån vad man anser vara lämpligt. 2011/12:1, CU1, rskr.89. Styrning och uppföljning i praktiken Dessa frågor är sinsemellan av olika karaktär. Flera av frågorna är tvärsektoriella, t.ex. folkhälsa och upphandling. Andra är mer avgrän- sade och områdesspecifika som fritid och idrott. För flera av frågorna finns det inte en naturlig kandidat till samordnade myndighet. Vi har därför valt att uppmärksamma dessa frågor genom överväganden som närmast liknar styrningen genom de tidigare strategierna som pekade ut särskilt angelägna frågor för politikens genomförande. I denna del lämnar utredningen alltså inte några skarpa förslag till hur de enskilda frågorna ska hanteras. För flera av frågorna finns det myndigheter som utifrån sitt uppdrag naturligen har att hantera frå- gan och som i flera fall för utredningen också uppgivit att de är villiga att ta en sådan roll. I dessa fall framgår det av utredningens bedöm- ning vilken myndighet som är lämplig. Sammantaget har utredningen bedömt att följande frågor är av särskild vikt och därför behöver prioriteras och hanteras i särskild ordning: Nedan följer en beskrivning av dessa frågor vad gäller relevanta ut- gångspunkter, främst utifrån andra nationella mål för respektive po- litikområde, relevanta artiklar i samt uppdrag för berörda myndigheter. Det finns som framgår av avsnitt 7.1 ett antal artiklar i som kan sägas gälla generellt för samt- liga samhällsområden liksom de prioriterade frågorna. I beskriv- ningen nedan tar utredningen endast upp de artiklar som är specifika för respektive fråga. Styrning och uppföljning i praktiken Digitaliseringen av samhället har skapat många nya möjligheter vilket även gäller för många personer med funktionsnedsättning. Detta påpekar också MFD i sitt förslag till ny strategi. har nya hinder uppstått när personliga möten ersatts av maskinell han- tering och onlinetjänster. Digitala lösningar finns inom alla områ- den, och för att inte nya hinder för tillgängligheten ska uppstå måste ett ökat fokus på universell utformning, tillgänglighet och använd- barhet riktas mot de digitala lösningarna. I artikel 9 om tillgänglighet slås bland annat fast att staterna ska främja tillgång för personer med funktionsnedsättning till ny informations- och kommunikationsteknik samt främja utform- ning, utveckling, tillverkning och distribution av tillgänglig informa- tions- och kommunikationsteknologi och -system så att de blir till- gängliga till lägsta möjliga kostnad. Övergripande förpliktelser inom detta område finns i artikel 4 (). I den generella kommentaren till artikel 9 tydliggör att utvecklingen av ny teknik i sig inte är en garant för att det blir bättre för personer med funktionsnedsättning, utan att så är fallet endast om den är utformad och tillverkad på ett sätt som säkerställer tillgänglighet. I Agenda 2030 handlar delmål 5.b om att öka använd- ningen av gynnsam teknik, i synnerhet informations- och kommu- nikationsteknik, för att främja kvinnors egenmakt. Regeringen har pekat på betydelsen av innovation för universell utformning.62 MFD föreslog att it, innovation och teknikutveckling skulle utgöra ett prioriterat samhällsområde. SKL har lyft att kommuner, landsting och regioner bör säker- ställa att deras digitala tjänster utformas så att de uppfyller gällande krav på tillgänglighet och användbarhet för personer med funktions- nedsättning. Förbundet menar också att det behövs resurser och en samordnande myndighet för arbetet med den digitala delaktigheten. 2016/17:188. Styrning och uppföljning i praktiken Exempel på statlig styrning av frågan Inom informations- och kommunikationsteknik gäller EU-reglering i . I tidigare och beslutade direktiv på telekomom- rådet återfinns regleringen av elektroniska kommunikationstjänster, som också innehåller preciseringar av krav som berör personer med funktionsnedsättning. Webbtillgänglighetsdirektivet trädde i kraft i den 23 sep- tember 2018 och handlar om tillgänglighet till digital offentlig ser- vice och innebär att offentliga sektorns webbplatser ska vara till- gängliga och följa den internationella standarden för tillgänglighet (WCAG 2.1 AA).63 började lagen om tillgänglig- het till digital offentlig service (2018:1937) att gälla i Sverige.64 Det beslutade Tillgänglighetsdirektivet kommer sanno- likt också att få stor betydelse för digitaliseringsfrågorna. (För en kort beskrivning av detta direktiv se avsnitt 7.3.7 om konsument- frågor.) Enligt lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation ska per- soner med funktionsnedsättning tillhandahållas tillgång till bland annat telefonitjänster i samma utsträckning och på likvärdiga villkor som för andra slutanvändare. () är förvaltningsmyndighet för elektro- nisk kommunikation och har ett samlat ansvar för funktions- hinderspolitiken inom sitt ansvarsområde. Vidare framgår av PTS instruktion att myndigheten genom upp- handling får tillgodose behov som personer med funktionsnedsätt- ning har av särskilda posttjänster, grundläggande betaltjänster och elektroniska kommunikationstjänster.65 PTS erbjuder även rådgiv- ning, vägledning och stöd i egenskap av expertmyndighet. Också den nya Myndigheten för digital förvaltning (DIGG) har en viktig roll på området genom sitt ansvar att samordna och stödja den för- valtningsgemensamma digitaliseringen i syfte att göra den offentliga 63Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/2102. 64Lag om tillgänglighet till digital offentlig service (2018:1937). 65Förordning (2007:951) med instruktion för . Styrning och uppföljning i praktiken förvaltningen mer effektiv och ändamålsenlig. DIGG är också till- synsmyndighet för lagen om tillgänglighet till digital offentlig service. Det finns också andra myndigheter som har ansvar för olika digitaliseringsfrågor som exempelvis Statens servicecenter och E- hälsomyndigheten. PTS har som förvaltningsmyndighet för elektronisk kommunika- tion ett ansvar för vissa digitaliseringsfrågor. Vidare ska PTS i likhet med andra sektorsmyndigheter särskilt verka för att målen för funk- tionshinderspolitiken uppnås inom dess ansvarsområde och ska vara samlande, stödjande och pådrivande i förhållande till övriga berörda parter. Begreppet sektorsansvar nämns dock inte.66 Enligt utredningens bedömning ger PTS instruktion en god möj- lighet för myndigheten att ta ett ansvar för att bidra till att funk- tionshinderspolitikens mål uppfylls när det gäller frågor om digitali- sering. Det krävs dock att flera aktörer samarbetar och samverkar eftersom digitaliseringsfrågan är mycket bred och påverkar i stort sett alla samhällsområden. MFD är mot bakgrund av sin särskilda kompetens inom funktionshinderspolitiken en lämplig stödjande part i detta arbete. En väl fungerande samverkan mellan PTS och be- rörda myndigheter är därför viktig för att uppnå goda resultat. Målet för demokratipolitiken är en levande demokrati som är uthål- lig, kännetecknas av delaktighet och där möjligheterna till inflytande är jämlika.67 Deltagande i demokratins processer är en förutsättning för att kunna utöva inflytande över politiska beslut. 66Bestämmelsen är dessutom försedd med ett extra stycke som säger att myndigheten får ge- nom upphandling eller stöd av mindre betydelse enligt kommissionens förordning (EU) nr 360/2012 av om tillämpningen av artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på stöd av mindre betydelse som beviljas företag som till- handahåller tjänster av allmänt ekonomiskt intresse finansiera utvecklingsprojekt, andra insat- ser för ökad tillgänglighet, användbarhet och mångfald inom it och elektronisk kommunika- tion samt elektroniska tjänster för personer med funktionsnedsättning. 11 § förordning (2007:951) med instruktion för . 2017/18:1, prop. 2018/19:1, Uo 1, s. 46. Styrning och uppföljning i praktiken och som därigenom kan utöva inflytande kan också känna en del- aktighet i samhället. Ett jämlikt inflytande förutsätter också att alla har samma möj- ligheter att delta och påverka den politiska maktutövningen oavsett kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, hudfärg, språklig, etnisk eller religiös tillhörighet, funktionsnedsättning, sexuell lägg- ning, ålder eller socioekonomisk status. konstaterade dock att personer med funktionsnedsättningar är mindre delaktiga i demokratin än den övriga befolkningen. Detta av- speglar sig i valdeltagandet och i representationen i de politiska för- samlingarna.68 En viktig aspekt av demokratisk delaktighet är också tillgången till information. Det handlar såväl om att man har man har tillgång till och kan värdera information som hur man kan själva kan bidra och skapa information. artikel 29 om rätten till deltagande i det poli- tiska och offentliga livet, artikel 21 om rätten till yttrandefrihet och åsiktsfrihet samt tillgång till information, artikel 4 (3) om samråd och att aktivt involvera personer med funktionsnedsättning i be- slutsfattande processer, artikel 8 om medvetandegörande och arti- kel 9 om tillgänglighet, är vidare direkt relevanta för denna fråga. har rekommenderat att säkerställa att val- information erbjuds i tillgängliga format samt att valkampanjer görs fullt tillgängliga.69 Bland FN:s globala utvecklingsmål är utvecklingsmål 16 om att minska ojämlikheten inom området demokrati relevant. Regeringen understryker i Strategi för en stark demokrati – främja, förankra, försvara (Ku 18:02) att demokratiska processer måste ut- formas med beaktande av mångfalden i befolkningen och utifrån människors olika behov och förutsättningar. Personer med funk- tionsnedsättning är en viktig målgrupp i arbetet för en jämnare för- delning av makt och inflytande i samhället. Regeringen har också i andra sammanhang lyft fram problemet med lägre politisk delaktig- het i gruppen personer med funktionsnedsättning jämfört med övriga befolkningen (prop. 2016/17:188). MFD lyfte i sitt förslag till strategi att demokrati skulle utgöra ett prioriterat samhällsområde.70 68SOU 2016:5, s. 30, 73, 78. Se även MFD (2016d). 69CRPD (2014), (CRPD/C/SWE/CO/1). 70MFD (2016a). Styrning och uppföljning i praktiken SKL har gjort ställningstaganden om att den lokala demokratin måste stå öppen för personer med funktionsnedsättning, såväl i egen- skap av förtroendevalda som genom möjlighet att delta och påverka politiska processer eller att ta del av beslut. Exempel på statlig styrning av frågan I kommunallagen (2017:725) regleras flera krav för att möjliggöra delaktighet för personer med funktionsnedsättning i beslutsprocesser och som förtroendevalda. I yttrandefrihetsgrundlagen (1991:1469) finns en bestämmelse som medger att det i lag meddelas föreskrifter om textning, tolkning, uppläst text eller liknande teknik för tillgängliga sändningar för personer med funktionsnedsättning. Sådana föreskrifter finns numera även i radio- och tv lagen (2010:696). Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) tar fram och förmedlar kunskap om det civila samhällets villkor. MUCF fördelar organisations- och utvecklingsbidrag. beslu- tar om statsbidrag till funktionshindersorganisationer. Myndigheten för tillgängliga medier (MTM) har enligt sin instruktion i uppdrag att verka för att alla ska ha tillgång till litteratur och samhällsinfor- mation utifrån vars och ens förutsättningar oavsett läsförmåga eller funktionsnedsättning. Ett exempel är webbplatsen Alla väljare som ska öka möjligheten för personer med lässvårigheter att tillgodogöra sig information och ta del av den politiska debatten. Även Val- myndigheten och Myndigheten för radio, press och tv berörs av frå- gan om demokratisk delaktighet för alla. Frågor om demokratisk delaktighet är enligt utredningens bedöm- ning centrala i genomförandet av funktionshinderspolitiken. Inom området finns inte någon självskriven myndighet som kan ges i upp- drag att ta ett samlande ansvar för att bidra till att funktionshin- derspolitikens mål uppfylls när det gäller demokratisk delaktighet. Styrning och uppföljning i praktiken , , , MTM och Myndigheten för radio, press och tv har på olika sätt uppgifter som anknyter till demokratipolitikens mål. MFD har en roll utifrån sitt breda uppdrag att främja genomförandet av funktionshinderspolitiken. Utred- ningen föreslår dessutom nedan en nationell samordnare som ges i uppdrag att bidra till en utvecklad dialog mellan förtroendevalda på olika nivåer i syfte att lyfta fram funktionshinderspolitikens mål. När det gäller att främja demokratisk delaktighet för alla är det dock, enligt utredningens uppfattning, svårt att se att det primära ansvaret ska ligga på tjänstemän i statliga myndigheter. Ansvaret för en levande demokrati som ständigt utvecklas och fördjupas måste istället bygga på att det demokratiska systemet självt värnar allas rätt till deltagande och inflytande. Därför menar vi att de politiska parti- erna har en nyckelroll när det gäller att ge alla likvärdiga förutsätt- ningar till demokratiskt deltagande för alla. fördelades medel till riksdagspartierna för särskilda informationsinsatser inför de allmänna valen 2018.71 Avsikten med medlen är att ge partierna ökade möjligheter att nå ut till grupper av röstberättigade med lågt deltagande i tidigare allmänna val.72 Utred- ningen menar att det är av största vikt att regeringen i dialog med de politiska partierna, med folkbildningen och andra aktörer inom det demokratiska systemet särskilt lyfter fram de funktionshinderspoli- tiska hänsyn som anknyter till demokratisk delaktighet på likvärdiga villkor för alla. Rättssäkerhet kan sägas vara en av grundpelarna i ett demokratiskt samhälle. Allmänt brukar begreppet betyda att ett land har en lag- stiftning och ett system i övrigt som innebär att den enskilda med- borgaren har ett skydd för godtyckliga ingrepp från samhället självt. Till exempel att inte åtalas eller dömas utan tillräcklig bevisning, att inte dömas utan att det finns stöd i lag för det och att alla medbor- gare oavsett samhällsställning eller ursprung bedöms på ett likartat 71Ku2017/02544/LS. 2018/19:1, Uo1. Styrning och uppföljning i praktiken Detta kräver ett fungerande rättsväsende som alla har tillgång till. Rättsväsendet och att personer med funktionsnedsättning ges tillgång till detta är därför centralt för förverkli- gande. De rättsliga institutionerna är den sista utposten dit en person kan vända sig om inte dennes rättigheter förverkligas. I artikel 12 stadgas bl.a. att staterna ska erkänna att personer med funktionsned- sättning åtnjuter rättskapacitet på lika villkor som andra i alla hänse- enden och vidta ändamålsenliga åtgärder för att erbjuda personer med funktionsnedsättning tillgång till det stöd de kan behöva för att utöva sin rättskapacitet. Av artikel 13 framgår vidare att staterna ska säkerställa effektiv tillgång till rättssystemet för personer med funk- tionsnedsättning på lika villkor som för andra, genom att erbjuda dem processuella och åldersrelaterade anpassningar för att under- lätta en verksam roll för dem som direkta och indirekta deltagare, inklusive som vittnen, i alla rättsliga förfaranden. Detta åtagande är uttryckligen brett eftersom det omfattar alla rättsliga förfaranden och alla sätt som en individ kan delta i dem. Den omfattar även pro- cesser som ibland kategoriseras som administrativa, som exempelvis asylprocessen. I den allmänna kommentaren till artikel 12 om likhet inför lagen finns utvecklade resonemang om olika system för ställföreträdande beslutsfattande, bland annat förmyndarskap, som begränsar rätts- kapaciteten för personer med funktionsnedsättning. Vidare behand- lar flera delmål till mål 16 i de globala utvecklingsmålen rättsväsendet, rättssäkerhet och rättstrygghet. har vidare uppmärksammat att förvaltarskap in- nebär att enskilda fråntas egen beslutsrätt i . Kommittén re- kommenderade i stället stödjande beslutsfattande och att be- aktar den enskildes rätt ett efter egen förmåga ge och ta tillbaka sam- tycke. Styrning och uppföljning i praktiken Exempel på statlig styrning av frågan Regeringen har uppdragit till att fortsätta genom- föra insatser för att öka kompetensen i syfte att anpassa verksam- heten inom Domstolar för personer med funktionsnedsätt- ning.73 Vidare gav regeringen i uppdrag att stärka kompetensen hos polisanställda för att bemöta personer med psykisk ohälsa genom förstärkta utbildningsinsatser på området. har tillsammans med Åklagarmyndig- heten tagit fram en handledning vid förhör med barn och med vuxna som har osynliga funktionsnedsättningar. Regeringen har vidare gett Statskontoret i uppdrag att bl.a. överväga hur länsstyrelsernas samordning av tillsyn och tillsynsvägledningen på området för gode män och förvaltare kan förbättras.