sou · H7B315 · 2019-03-28 00:00:00 — 1998;279(19):1548–53. 46.Ernst E., expectations: what do patients using complementary and alternative medicine hope for? 2011;4(2):89–101. 47.Järemo P., . Causes of illness-constraining and facilitating beliefs. Int J Nurs Pract. 2011;3:370–9. 48.Ernst E., . harm than good? The moral maze of complementary and alternative medicine. Cham: ; 2018. List of forms of alternative medicine. medicine (hämtad ). 50.National Center for Complementary and Integrative Health. Complementary, Alternative, or Integrative Health: What’s In a Översikt över komplementär och alternativ medicin och vård /mesh/?term=complementary%20medicine (hämtad ). Alternativ behandling (hämtad ). 53.LindlahrTake H. Iridiagnosis and other diagnostic methods. Whitefish, : Kessinger; 2010. behandling-behandlinger/harmineralanalyse (hämtad ). 55.Fokus på hälsa. Mikrokopisk levande blodanalys. /funktionsmedicin/lankar/levande- blodanalys/ (hämtad ). Ayurvedic Medicine: In Depth. (hämtad ). 56.National Center for Complementary and Integrative Health. Traditional Chinese Medicine: In Depth. (hämtad ). 57.Basavaraddi I. Yoga: Its Origin, History and Development. Government of , . /in-focus-article.htm?25096/Yoga (hämtad ). 58.Michalsen A. Heilen mit . : ; 2017. 59.National Center for Complementary and Integrative Health. (hämtad ). 60.Kienle GS., Kiene H., Albonico H-U. : Schattauer; 2006. 61.Wellness Wisdom Wealth. https://wellness- /healing/energimedicin/ (hämtad ). Översikt över komplementär och alternativ medicin och vård Form follows function: a Functional Medicine overview. 2016;20:16–109. 63.Jones DS., to Functional Medicine. (hämtad ). 64.Nilsson T. Explosionsartat intresse för yoga. 65.Medicinsk Yoga inom svensk sjukvård. /medicinsk_yoga/svensk_sjukvard.php (hämtad ). Tron på yoga stark i svensk sjukvård. . /nyheter/tron-pa-yoga- stark-i-svensk-sjukvard/ BbbpdC!wcvEK5U6D4VU3IFlqxuVOA/ (hämtad ). Medicine in : A History of Ideas. , : ; 1985. Samisk shamanism: vår tids noaidi: ; 2018. folkemedisin (hämtad ). 70.Kristoffersen AE., , Melhus M, Broderstad . Prevalence and associations for use of a traditional medicine provider in the SAMINOR 1 Survey: a population-based study on health and living conditions in regions with and Norwegian populations. BMC Complement Altern Med. 2017;17(1):530. (hämtad ). (hämtad ). Översikt över komplementär och alternativ medicin och vård 73.Kienle GS., Albonico H-U., Baars E., Hamre HJ., ., Kiene H. Anthroposophic medicine: An integrative system originating in Europe. Global Avd 2013;2:20–31. 74.Heusser P., Kienle GS. Anthroposophic medicine, integrative oncology, and mistletoe therapy in cancer. In: , Weil AT, editors. Integrative oncology, 2nd edition. : ; 2014. Mistelpreparat för injektion godkända för palliativ cancervård. nyheter/NYHETER-2014/Mistelpreparat-for-injektion- godkanda-for-palliativ-cancervard/ (hämtad ). The legal status of anthroposophic medicine in selected countries 2017. /fileadmin/editor/file/ anthroposophic_medicine/ Legal_status_of_anthroposophic_ medicine_in_selected_countries_-_Final__2017.pdf (hämtad ). Vad är energimedicin? energimedicin/ (hämtad ). Functional medicine: The ultimate misnomer in the world of integrative medicine. ultimate-misnomer-in-the-world-of-integrative-medicine/ (hämtad ). (hämtad ). Swedish Massage Techniques – The 5 Steps of Swedish Massage. massage-techniques-%E2%80%93-the-5-steps-of-swedish- massage/ (hämtad ). Introduction to Massage Therapy (Third Edition): Lippincott ; 2013. Översikt över komplementär och alternativ medicin och vård 82.Henricson M., Billhult A., editors. Taktil beröring och lätt massage från livets början till livets slut. : Student- litteratur; 2010. 83.Thai Healing Alliance International. Description of Traditional Thai Massage. traditional-thai-massage/ (hämtad ). /medlemsskap/ (hämtad ). 85.Branschrådet Svensk Massage. Välkommen till Svensk Massage. / (hämtad ). / (hämtad ). 87.National Center for Complementary and Integrative Medicine. Acupuncture: In Depth. (hämtad ). /om-forbundet/ (hämtad ). Zonterapi och reflexologi. /yrkeskategorier/zonterapi- reflexologi/ (hämtad ). 90.International Institute of Reflexology. History of reflexology. /history.htm (hämtad ). Vad är Feldenkrais? /vad-ar-feldenkrais/ (hämtad ). Traditionell läkekonst i modern tid. : Natur & Kultur; 2004. 93.Kienle GS., Kiene H. A critical reanalysis of the concept, magnitude and existance of placebo effects. In: , editor. Understanding the placebo effect in complementary medicine. : Harcourt Publishers; 2001. Översikt över komplementär och alternativ medicin och vård 94.Tapfer B., Weisskircher A. Everyday Eurythmy: An Illustrated Guide to Discovering Balance and Self-Healing through Move- ment. : ; 2017. lakeeurytmi (hämtad ). Meditation: Forum; 1997. 97.Nilsonne Å. Mindfulness i hjärnan: Natur & Kultur; 2016. Mindfulness: Forsknings- och kunskapsplatt- form. /organisation-politik/forskning/radgivning- och-stod-for-forskare-och-naringsliv/centrum-for- primarvardsforskning/forsknings--och-kunskapsplattform- om-mindfulness/ (hämtad ). Guided therapeutic therapy. /learn-about-therapy/types/guided- therapeutic-imagery (hämtad ). _tr%C3%A4ning.html (hämtad ). 101.Village A. Dimensions of belief about miraculous healing. Mental Health, Religion & Culture. 2005;8:97–107. for Practitioners and : O Books; 2006. 103.Eliade M. Shamanism, Archaic Techniques of Ecstasy: ; 1972. 104.Winkelman M. Shamanism: A Biopsychosocial Paradigm of Consciousness and Healing. , CA: Praeger; 2010. Mosby’s Complementary and Alternative Medicine. A Research-Based Approach, 3rd ed. : Mosby; 2008. 106.Svensk gastroenterologisk förening. Funktionell mag–tarmsjukdom. (hämtad ). Översikt över komplementär och alternativ medicin och vård /Behandlingsformer/Reinkarnationst erapi.html (hämtad ). Växtbaserade läkemedel, traditionella växt- baserade läkemedel och naturläkemedel. lakemedel-traditionella-vaxtbaserade-lakemedel-och- naturlakemedel/ (hämtad ). 109.Vickers A., Zollman C. ABC of complementary medicine. 1999;319:1 050–53. i homeopatisk teori. : Homeo- patiForum; 2013. 111.European Science Advisory Council. Homeopathic products and practices: assessing the evidence and ensuring consistency in regulating claims in the EU. and-practices/ (hämtad ). Homeopathy: meta-analyses of pooled clinical data. 2013;20(5):376–81. 113.Price S., Price L. Aromatherapy for health care professionals, 4th edition: ; 2011. 114.Svenska Sällskapet för Ortomolekylär Medicin. / (hämtad ). Nationella riktlinjer för rörelseorganens sjuk- domar. /nationellariktlinjerforrorelse organenssjukdomar (hämtad ). Chelation: Harnessing and enhancing heavy metal detoxification – a review. Scientific World J 2013:219840. 117.Ernst E. Chelation therapy for coronary heart disease: An overview of all clinical investigations. Am Heart J. 2000;140:139–41. 118.Weber W., Newmark S. Complementary and alternative therapies for attention-deficit/hyperactivity disorder and autism. Pediat Clin N Am.207:983–1006. Översikt över komplementär och alternativ medicin och vård /Behandlingsformer/Kristallterapi.html (hämtad ). 120.Pallivalappila AR., , Shetty A., ., McLay JS. Complementary and alternative medicines use during pregnancy: a systematic review of pregnant women and health- care professional views and experiences. Evid Based Complement Alternat Med. 2013;2013:205639. 121.Ernst E., . Midwives’ use of complementary/ alternative treatments. 2012;28(6):772–7. 122.Mårtensson L., . Use of acupuncture and sterile water injection for labor pain: a survey in . 2006;33 (4):289–96. 123.Arman M., ., . Anthroposophic health care in – a patient evaluation. 2011;17(3):170–8. 124.Matthews A., ., O’Mathuna DP., Dowswell T. Interventions for nausea and vomiting in early pregnancy. Cochrane Database Syst Rev. 2015(9):CD007575. 125.Smith CA., Armour M., Dahlen HG. Acupuncture or acupressure for induction of labour. Cochrane Database Syst Rev. 2017;10:CD002962. 126.Smith CA., ., Crowther CA. Aromatherapy for pain management in labour. Cochrane Database Syst Rev. 2011(7):CD009215. 127.Hall HG., ., McKenna LG. The use of comple- mentary and alternative medicine by pregnant women: a literature review. 2011;27(6):817–24. 128.Zhou K., ., Xu L., , . Chinese herbal medicine for subfertile women with polycystic ovarian syndrome. Cochrane Database Syst Rev. 2016;10:CD007535. 129.Evans K., Morrell CJ., Spiby H. Systematic review and meta- analysis of non-pharmacological interventions to reduce the symptoms of mild to moderate anxiety in pregnant women. J Adv Nurs. 2018;74(2):289–309. Översikt över komplementär och alternativ medicin och vård (hämtad ). Biverkningar av läkemedel. /LIF/menydokument?userType=0&menyrubrikI d=120 (hämtad ). 132.Owen DD, red. Principles and Practice of Homeopathy. : ; 2007. Tillståndet och utvecklingen inom hälso- och sjukvård och tandvård. Lägesrapport . /Lists/Artikelkatalog/Attachments/ 20859/2018-3-4.pdf (hämtad ). 134.Ernst E., . Prospective studies of the safety of acupuncture: a systematic review. 2001;110(6):481–5. 135.Ernst E. Acupuncture – a treatment to die for? J R Soc Med. 2010;103(10):384–5. 136.Xu S., ., , ., , ., et al. Adverse events of acupuncture: a systematic review of case reports. Evidence-Based Complement Altern Med. 137.He W., ., Li Y., Xi Q., . Adverse events following acupuncture: a systematic review of the Chinese literature for the years 1956–2010. J Altern Complement Med. 2012;18 (10):892–901. 138.Bergqvist D. Vascular injuries caused by acupuncture. A syste- matic review. 2013;32(1):1–8. 139.Adams D., , Jou H., Aung S., Yasui Y., Vohra S. The safety of pediatric acupuncture: a systematic review. 2011;128(6):e1 575–87. 140.Stock W. Homöopathische Injektabilia. 2002;142:40–4. 141.Posadzki P., Alotaibi A., effects of homeo- pathy: a systematic review of published case reports and case series. Int J Clin Pract. 2012;66(12):1 178–88. Översikt över komplementär och alternativ medicin och vård Homeopati kan vara farligt vid hudsjukdomar och allergier. 1991;68:1 672. 143.Stub T., Musial F., ., Alraek T., . Adverse effects of homeopathy, what do we know? A sys- tematic review and meta-analysis of randomized controlled trials. 2016;26:146–63. 144.Posadzki P., ., effects of herbal medicines: an overview of systematic reviews. Clin Med (Lond). 2013;13(1):7–12. 145.Farah MH., ., ., ., . International monitoring of adverse health effects associated with herbal medicines. Pharmacoepidemiol Drug Saf. 2000;9(2):105–12. 146.Svedlund E., ., Hagerkvist R. Spontaneously reported adverse reactions for herbal medicinal products and natural remedies in –15: Report from the . Drugs Real World Outcomes. 2017;4(2):119–25. 147.Grollman AP., . Global hazards of herbal remedies: lessons from Aristolochia. 2016;17(5):619–25. 148.Posadzki P., ., and adulteration of herbal medicinal products (HMPs): an overview of systematic reviews. Eur J Clin Pharmacol. 2013;69(3):295–307. 149.Genuis SJ., Schwalfenberg G., Siy AK., Rodushkin I. Toxic element contamination of natural health products and pharmaceutical preparations. 2012;7(11):e49676. Uppföljning av informationskampanj om riskerna med olaga försäljning av läkemedel via Internet. %B6ljning av 2010-06-01.pdf (hämtad ). Översikt över komplementär och alternativ medicin och vård 151.Jonsson U., ., , effects of psychological therapy: An exploratory study of practitioners’ experiences from child and adolescent psychiatry. Clin Child Psychol Psychiatry. 2016;21(3):432–46. Psychological treatments that cause harm. Perspect Psychol Sci. 2007;2(1):53–70. 153.Bystedt S., Rozental A., ., Boettcher J., Carlbring P. Clinicians’ perspectives on negative effects of psychological treatments. 2014;43(4):319–31. SOU 2015:52. /49bee8/contentassets/4ed0d8cbf1bc490d9 ebe5a4c517dff71/sou-2015-52-rapport-fran- bergwallkommissionen.pdf (hämtad ). 155.Jacobson JW., Mulick JA., . A history of facilitated communication: Science, pseudoscience, and antiscience. 1995;50:750–65. Beslut , dnr 41-2014:4801. 157.Goff DC., Falkai P., Fleischhacker WW., Girgis RR., ., Uchida H., et al. The long-term effects of antipsychotic medication on clinical course in schizophrenia. Am J Psychiatry. 2017;174(9):840–9. 158.Boström H. Biverkningspanorama vid alternativmedicinsk verksamhet: Svenska Förlag; 1989. 159.Stub T., ., Arcury TA., ., ., Musial F., et al. Perception of risk and communication among conventional and complementary health care providers involving cancer patients’ use of complementary therapies: a literature review. BMC Complement Altern Med. 2016;16:353. 160.Boon H., MacPherson H., . Recent research shows maturity in addressing safety issues associated with therapies. Eur J Integrative Med. 2014;6:401–03. 161.White AR., ., Alraek T., Lewith G., ., ., et al. Reducing the risk of complementary and alternative medicine (): Challenges and priorities. Eur J Integrative Med. 2014;6:404–08. Översikt över komplementär och alternativ medicin och vård 162.Falkenberg T. Integrativ hälso- och sjukvård i ett globalt perspektiv. Socialmedicinsk , nr 1. 2017:13–21. 163.Falkenberg T., Finer D., . Tema: Integrativ hälso- och sjukvård med fokus på Vidarkliniken. Socialmedicinsk , nr 1. 2017:9–12. (hämtad ). 165.Boon H., Verhoef M., O’, B. From parallel practice to integrative health care: a conceptual framework. BMC Health Serv Res. 2004;4(1):15. 166.Sundberg T., Halpin J., Warenmark A., T. Towards a model for integrative medicine in Swedish primary care. BMC Health Serv Res. 2007;7:107. 167.Sundberg T. Exploring integrative medicine for back and neck pain. On the integration of manual and complementary therapies in Swedish primary health care. 168.KAM-kommittén för komplementär och alternativ medicin. Målsättning och ändamål. / (hämtad ). 10KAM-perspektiv på hälso- och sjukvården •I de flesta framställningar om skrivna av KAM-före- språkare är kritiken mot hälso- och sjukvården ett framträ- dande inslag. •Kritiken gäller bl.a. att hälso- och sjukvården är kulturellt och sociopolitiskt begränsad, att den har ett snävt biomedicinskt perspektiv, är reduktionistisk, teknikorienterad, hierarkisk, dyr, att den fokuserar på sjukdom i stället för hälsa samt att den i alltför hög utsträckning litar till vetenskaplig evidens. •Vårdsökande som är kritiska mot hälso- och sjukvården pekar bl.a. vid patientmötet, brister i det personliga bemötandet samt hänvisar till att risken för biverkningar är större än vid KAM-terapi. I våra samtal med KAM-förespråkare har det varit mycket vanligt att man framfört kritik mot hälso- och sjukvården. I de flesta fram- ställningar om skrivna av akademiska KAM-förespråkare är också kritiken mot hälso- och sjukvården ett framträdande inslag (t.ex. [1–3]) I utredningens direktiv ingår att vi ska bidra till att ”… öka kon- takterna och förståelsen mellan den etablerade vården och den vård som är utanför den etablerade vården …”. För att förstå vad skilda synsätt på handlar om, redovisar vi i detta kapitel huvud- punkterna i den kritik som KAM-företrädare riktar mot hälso- och sjukvården. I kapitel 11 redovisas den kritik som brukar riktas mot . KAM-perspektiv på hälso- och sjukvården Utredningen är väl medveten om att hälso- och sjukvårdens med- arbetare kan uppfatta flera kritikpunkter i detta kapitel som provo- cerande och generaliserande. Enligt många KAM-företrädare är hälso- och sjukvården alltför statisk ur filosofisk synpunkt och den är kulturellt och sociopolitiskt begränsad. Den sägs också ha ett snävt biomedicinskt perspektiv, vara reduktionistisk, materialistisk, newtonsk, positivistisk, objekti- vistisk, deterministisk, hierarkisk, teknikorienterad och dyr. Vidare framhåller KAM-företrädare ofta att hälso- och sjukvården i alltför hög grad fokuserar på sjukdom i stället för hälsa och att den litar för mycket till vetenskaplig evidens. Det mest övergripande motargumentet från företrädare för hälso- och sjukvården är att KAM-förespråkarnas bild av hälso- och sjukvården är endimensionell och schablonartad. Vårdprofessioner, patientorganisationer, statliga myndigheter och sjukvårdshuvud- männen själva har ändå ofta kritiska synpunkter på hur hälso- och sjukvården fungerar i praktiken och orsakerna till att tilliten till hälso- och sjukvården kan svikta. Vi tar här upp ett par punkter som kan vara av särskild relevans för KAV som alternativ eller komplement till hälso- och sjukvård. Sviktar befolkningens förtroende? I en internationell jämförelse av attityder till hälso- och sjukvården i 11 länder, genomförd av den amerikanska stiftelsen 2016 (4), har den svenska allmänheten visat sig vara mer kritisk till hälso- och sjuk- vården än allmänheten i de flesta andra länder i västvärlden (undantaget). En minskande andel av befolkningen anser att hälso- och sjukvården i stort sett fungerar bra (nedgång från 2016) (4). finns andra omständigheter som modifierar denna vitt spridda bild av svenskarnas kritiska attityd till hälso- och sjukvården (underförstått att bristande tillit till hälso- och sjukvården skulle vara orsak till att många söker sig till ): •Den nationella patientenkäten visar att de flesta patienter bedö- mer sitt helhetsintryck av hälso- och sjukvården som positivt – i öppenvården är andelarna inom primärvård och psykiatri och i somatisk specialistvård (5). KAM-perspektiv på hälso- och sjukvården •I SOM-institutets1 årliga undersökningar av förtroendet för olika typer av svenska institutioner ligger sjukvården tillsammans med universiteten klart i topp i den så kallade förtroendebalansen (6). Förtroendet för sjukvården sjönk visserligen men har varit oförändrat under de senaste två år- tiondena (6). •När International Social Survey Programme (ISSP) under- sökte förtroendet för vården i 16 låg näst högst (efter ) (7). Här är det viktigt att poängtera att under- sökningen gällde just förtroendet för hälso- och sjukvården, medan de jämförelser gjort (se ovan) också innefattar faktorer som nöjdhet med vården och uppfattningar om tillgänglighet och om hur hälso- och sjukvårdssystemet i stort fungerar. •Den stora majoriteten av patienter som haft tätare kontakt med vården, särskilt de som vårdats på sjukhus, är nöjda eller mycket nöjda med den vård de fått, något som visats i en rad (8). •Missnöje med hälso- och sjukvården förefaller inte vara den vanligaste orsaken till att en person söker sig till ; vanligare är att man aktivt söker sig till en behandling av annan karaktär än den hälso- och sjukvården erbjuder, då med betoning på exem- pelvis holism eller ”det naturliga” (9). Patienters krav på hälso- och sjukvården. Patienter ställer, fullt befogat, allt större krav på att få god service, gott bemötande och de önskar vara delaktiga i vården. Ofta tycker patienter att de inte får tillräcklig tid vid vårdmötet och att kontinuiteten brister i hälso- och sjukvården. De kan finna att deras behov i dessa avseenden till- godoses bättre inom – det finns författare som ser intresset för som en form av konsumentrörelse med ökad konsumentmakt över hur individen själv väljer hur han eller hon vill tillgodose sina behov (10). För många sjukdomar har hälso- och sjuk- vården nått mycket stora framsteg när det gäller att minska risken för insjuknande, förbättra livskvalitet och funktion och minska 1SOM-institutet är en opartisk undersökningsorganisation vid . Insti- tutets namn är en förkortning för Samhälle, Opinion och Medier. KAM-perspektiv på hälso- och sjukvården risken för död. Framstegen har skapat förväntningar på fortsatta framsteg – allmänhet och patienter förväntar sig att vården ska klara av fler och fler problem, effektivare och med mindre biverkningar. Särskilt när det gäller kroniska sjukdomar kan vården långt ifrån alltid leva upp till de högt ställda förväntningarna (blotta det faktum att de är kroniska innebär att man inte har någon fullständig bot) (11). Managementdriven vård och personligt engagemang. När hälso- och sjukvården i allt högre utsträckning gått från hantverk (”läke- konst”) till fokus på hög produktion, något som många patienter liksom vårdens medarbetare upplever som en industrialisering av vården, har det skett på bekostnad av sämre kontinuitet mellan patient och vårdpersonal. Ofta upplevs också personalens personliga engagemang som otillräckligt och förmågan att ta hänsyn till patien- tens upplevelser som begränsad. Då skulle KAM-vården med dess fokus på det personliga och oftast god kontinuitet mellan patient och terapeut kunna upplevas som ett mer tilltalande alternativ (9) Risk för biverkningar och vårdskador. Många av hälso- och sjuk- vårdens insatser, som kirurgiska åtgärder och användandet av potenta läkemedel, är förenade inte bara med bevisat gynnsamma effekter utan också med dokumenterade risker. Patienters benägenhet att ta risker för möjligheten att bli botad, få symtomlindring eller före- bygga (åter)insjuknande varierar kraftigt. Är man mindre risk- benägen, kan vissa KAM-metoder med låg risk för biverkningar te sig mer attraktiva även om det skulle saknas vetenskapligt underlag för att behandlingen hjälper. Legitimerad vårdpersonal har enligt patient- lagen krav på att informera om för- respektive nackdelar med en behandling. I detta ingår information om möjliga biverkningar, till exempel när läkemedel förskrivs och när de expedieras på apotek. Åtminstone en del patienter kan därigenom få minskat förtroende för de metoder som används i hälso- och sjukvården (andra kan i stället få ökat förtroende när de informeras fullt ut). KAM-perspektiv på hälso- och sjukvården 1.Baer H. Toward an integrative medicine: merging alternative therapies with biomedicine. Walnut , CA AltaMira Press; 2004. 2.Kienle GS., Albonico H-U., Baars E., Hamre HJ, ., Kiene H. Anthroposophic medicine: An integrative system originating in Europe. Global Avd 2013;2:20–31. 3.Micozzi M. Fundamentals of Complementary and Alternative Medicine, 6th ed. , : ; 2019. Vården ur befolkningens perspektiv 2016 – en jäm- förelse mellan och tio andra länder. /globalassets/2016/ november/varden-ur-befolkningens-perspektiv-2016---en- jamforelse-mellan-sverige-och-tio-andra-lander.pdf 2016 (hämtad ). 5.Sveriges landsting och regioner i samverkan. Nationell patient- enkät. ungdomspsykiatri-oppenvard-2018/ (hämtad ). 6.Holmberg S., . Långsiktiga förändringar i svenskt institutionsförtroende. 1649007_039-058-holmberg-o-weibull.pdf (hämtad ). Förnuft och känsla. Befolkningens förtroende för hälso- och sjukvården. (hämtad ). 9.Arman M., ., . Anthroposophic health care in – a patient evaluation. 2011;17(3):170-8. 10.Synovitz LB., and alternative medicine for health practioners. A holistic approach to consumer health. : Learning; 2013. The Truth About Comple- mentary and Alternative Medicine. : ; 2007. •Kritiska synpunkter på finns främst bland vårdprofes- sionerna och forskare inom medicin och naturvetenskap, liksom bland personer som är allmänt skeptiskt inställda till vad man kallar pseudovetenskap. •Centralt i kritiken mot är bristande vetenskapligt stöd och att många KAM-metoder saknar rationella förklaringar. •KAM kritiseras också för att vara snävt individualistisk och ge utrymme för bedrägligt beteende. •Upplevda förbättringar hos de som söker kan enligt kritikerna förklaras av bl.a. ospecifika effekter och spontana förbättringar. •Enligt kritikerna kännetecknas många av dem som förespråkar av kunskapsresistens och en allmän skepsis mot ”det medicinska etablissemanget”. Medan vi i föregående avsnitt bl.a. redovisat KAM-förespråkarnas syn på hälso- och sjukvården, sammanfattar vi här de synpunkter på som framförts av KAM-kritiker. I utredningens uppdrag ingår att den ska ”… bidra till att öka kontakterna och förståelsen mellan den etablerade vården och den vård som är utanför den etablerade vården …”. Syftet med detta kapitel är att, som grund för ovanstående uppdrag, redovisa de vikti- gaste invändningarna som brukar anföras mot . Utredningen är väl medveten om att flera av kritikpunkterna kan uppfattas som