sou · H7B368 · 2019-12-20 00:00:00 — I lagens inledande bestämmelse anges att syftet är att främja en samhällsutveckling med jämlika och 12Lagen (1994:1500) med anledning av anslutning till Europeiska unionen. 13Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 305/2011 av om fast- ställande av harmoniserade villkor för saluföring av byggprodukter (byggproduktförordningen). 14Artikel 1 i byggproduktförordningen. Proposition 2012/13:93, Anpassning av svensk rätt till EU-förordning om byggprodukter, s. 20. 15Artikel 6 i byggproduktförordningen. 16Artikel 3 och bilaga I i byggproduktförordningen. 17Proposition 1993/94:178, Ändring i , m.m. s. 128. 18Regeringen, /informationsmaterial/2015/06/konvention-om- rattigheter-for-personer-med-funktionsnedsattning/ och /regeringens- politik/barnets-rattigheter/, besökta . 19Plan- och bygglagen (2010:900), PBL. Lämplighetskrav vid nybyggnad och ombyggnadskrav goda sociala levnadsförhållanden och en god och långsiktigt hållbar livsmiljö för människor i dagens samhälle och för kommande genera- tioner. Målen ska uppnås med hänsynstagande till den enskilda män- niskans frihet.20 De grundläggande syftena har behållits oförändrade från ÄPBL.21 Utformningskrav och tekniska egenskapskrav i PBL Åttonde kapitlet i PBL innehåller bestämmelser om krav på byggnads- verk. Kraven utgörs dels av krav på utformning (utformningskrav), dels av krav på tekniska egenskaper (tekniska egenskapskrav).22 Bestäm- melserna syftar främst till att skydda svaga konsumenter, som inte kan tillgodose sina anspråk på en marknad baserad på tillgång och efter- frågan. Bebyggelsens och närmiljöns egenskaper är enligt regeringen av väsentlig betydelse för människors säkerhet, hälsa och välbefin- nande. Kraven till skydd för vissa särskilda grupper, exempelvis rörelse- hindrade och äldre, syftar till att skapa förutsättningar för deras deltagande i samhällslivet.23 Kraven gäller med undantag för åtgärder som inte kräver lov eller anmälan och för arbetslokaler, vissa fri- tidshus och en- eller tvåbostadshus.24 Utformningskraven innebär att byggnader och i vissa fall anlägg- ningar ska: •vara lämpliga för sitt ändamål, •ha en god form-, färg- och materialverkan, och •vara tillgängliga och användbara för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga.25 De tekniska egenskapskraven innebär att byggnadsverk ska ha de tek- niska egenskaper som är väsentliga för: 201 kap. 1 § PBL. 21Proposition 2009/10:170, En enklare plan- och bygglag, s. 127 och 412. 228 kap. 1 och 4 §§ PBL. 23Proposition 1985/86:1, med förslag till plan- och bygglag, s. 85. 24Enligt 8 kap. 6 § PBL gäller krav på tillgänglighet och användbarhet i vissa fall inte i fråga om arbetslokaler, fritidshus med högst två bostäder och en- eller tvåbostadshus. 8§ PBL får avsteg från kraven i vissa fall göras i fråga om åtgärder som inte kräver lov eller anmälan. 258 kap. 1 § PBL. 3 kap. 2–5 §§ plan- och byggförordningen (2011:338), PBF. Lämplighetskrav vid nybyggnad och ombyggnadskrav •bärförmåga, stadga och beständighet, •säkerhet i händelse av brand, •skydd med hänsyn till hygien, hälsa och miljön, •säkerhet vid användning, •skydd mot buller, •energihushållning och värmeisolering, •lämplighet för det avsedda ändamålet, •tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga, •hushållning med vatten och avfall, och har remitterat ett förslag om att utrust- ning för laddning av laddfordon ska införas som ett nytt tekniskt egen- skapskrav i åttonde kapitlet fjärde paragrafen PBL.27 De ovan nämnda utformningskraven och tekniska egenskaps- kraven ska uppfyllas genom att de: •vid nybyggnad uppfylls för hela byggnaden, •vid ombyggnad uppfylls för hela byggnaden eller, om detta inte är rimligt, den betydande och avgränsbara del av byggnaden som påtagligt förnyas genom ombyggnaden, och •vid annan ändring av en byggnad än ombyggnad uppfylls i fråga om ändringen.28 Hinder mot tillgänglighet till eller användbarhet av lokaler dit all- mänheten har tillträde ska alltid avhjälpas, om hindret med hänsyn till de praktiska och ekonomiska förutsättningarna är enkelt att av- hjälpa.29 268 kap. 4 § PBL. 27Infrastrukturdepartementet (2019), Remiss av 2019:15 Nya krav på ladd- infrastruktur för laddfordon, I2019/01695/E. 288 kap. 2 § första stycket och 5 § PBL. 298 kap. 2 § första stycket och 5 § PBL. Lämplighetskrav vid nybyggnad och ombyggnadskrav Ändring av en byggnad definieras i PBL som en eller flera åtgärder som ändrar en konstruktion, funktion, användningssätt, utseende eller kulturhistoriska värde. En typ av ändring är tillbygg- nad, som definieras som ändring av en byggnad som innebär en ök- ning av byggnadens volym. En annan typ av ändring är ombyggnad, som innebär att hela byggnaden eller en betydande och avgränsbar del av byggnaden påtagligt förnyas.30 Åtgärder som inte faller in under begreppen tillbyggnad eller ombyggnad utgör därmed ändring. Som framgått ovan finns en skillnad i kraven mellan ombyggnad och andra ändringar. För ändringar ska utformningskraven och de tek- niska egenskapskraven uppfyllas i fråga om ändringen, medan kraven ska uppfyllas för hela byggnaden eller byggnadsverket vid ombygg- nad, om det inte är orimligt. I avsnitt 6.4 nedan redogör vi närmare för bestämmelserna om ombyggnad. Vid ändringar, inklusive ombyggnad, aktualiseras PBL:s bestäm- melser om förbud mot förvanskning samt krav på underhåll och var- samhet. Dessa bestämmelser innebär att tekniska, historiska, kultur- historiska, miljömässiga eller konstnärliga värden tillvaratas, med beaktande av byggnadens och omgivningens karaktär.31 Anpassningar och avsteg från kraven vid ändringar Uppfyllandet av kraven vid ändringar, inklusive ombyggnad, får anpas- sas och avsteg göras med hänsyn till ändringens omfattning samt med hänsyn till byggnadens förutsättningar och bestämmelserna om varsamhet och förbud mot förvanskning.32 När det gäller tillgänglig- het och användbarhet får dock dessa avsteg endast göras om det med hänsyn till ändringens omfattning och byggnadens standard är uppen- bart oskäligt att uppfylla kraven.33 Det ska vara möjligt att anpassa eller göra avsteg från kraven på tillgänglighet och användbarhet med hänsyn till om varsamhet och förbud mot för- vanskning och därutöver: 301 kap. 4 § PBL. 318 kap. 13, 14 och 17 §§ PBL. 328 kap. 7 § PBL. 338 kap. 7, 13 och 17 §§ PBL. Proposition 2009/10:170, En enklare plan- och bygglag, s. 261. Lämplighetskrav vid nybyggnad och ombyggnadskrav •vid ombyggnad endast om det är uppenbart oskäligt att uppfylla kraven, och •vid annan ändring av en byggnad eller vid flyttning av en byggnad i den utsträckning det är lämpligt med hänsyn till byggnadens för- utsättningar.34 Slutligen får avsteg från kraven på tillgänglighet och användbarhet alltid göras om ändringen innebär att bostäder på högst 35 kvadrat- meter inreds på en vind.35 har meddelat föreskrifter och allmänna råd om anpass- ningar och avsteg vid ändring i BBR. 6.2.2Myndighetsrapporter och forskning om krav på byggnadsverk I forskning som har följt de länder som arbetar med funktionskrav har krockar mellan historiskt förankrade krav, som brand, och krav som tillkommit för att hantera resurs- och hållbarhetsfrågor, som energi, identifierats. Resultaten pekar på behov av att i högre grad analysera krav utifrån ett holistiskt synsätt vid regelskrivning.36 Ett exempel på en sådan krock beskrivs i en studie utförd av (), Svenska byggbranschens utveck- lingsfond (SBUF) och . I studien uppges att intresset för gröna tak, som är gynnsamma för biologisk mångfald och andra klimat- aspekter, har ökat. Men enligt studien uppfyller inte gröna tak brand- kraven i BBR och allmänna råd om analytisk dimensioner- ing37 erbjuder inte någon vedertagen metod för gröna tak.38 343 kap. 23 § PBF. 358 kap. 7 § PBL. Meacham (2016), Sustainability and resiliency objectives in performance regula- tions, & Information, 44:5–6, s. 485. 37Boverkets allmänna råd om analytisk dimensionering av byggnaders brandskydd, BBRAD (BFS 2011:27). 38C/O City, klimatskal-Fukt-och-brand.pdf?x14227, besökt . Lämplighetskrav vid nybyggnad och ombyggnadskrav 6.2.3Tillämparens syn på krav på byggnadsverk Tillämpare ser motsättningar mellan krav i BBR Deltagare vid vår Sverigeturné har uppmärksammat oss på att det kan uppstå motsättningar mellan krav i BBR vid den praktiska tillämpningen.39 Några kommuner har uttryckt ett behov av att se över kraven i BBR så att de inte motverkar varandra.40 Referens- gruppen ansåg att det under framtagandet av krav behövs en bättre analys av kravets relation till andra krav som omfattar kravets kon- sekvenser för byggnaden som helhet.41 I en fördjupad kommunenkät som vi har låtit göra angav 91 kom- muner att det finns svårlösta motsättningar mellan olika föreskrifter i BBR, medan 82 kommuner angav att det inte finns sådana motsätt- ningar.42 Se figur 6.1 nedan. Enligt kommunerna som har svarat på enkäten är de vanligaste exemplen på motsättningar mellan krav tillgänglighet och fukt såsom tröskelhöjd i relation till fuktrisk, tillgänglighet och brandskydd, 39Sverigeturné: möten i , , , och . 40Trestadsgruppen, möte . 42Länsstyrelserna (2018), Byggnadsnämndernas beskrivning av den praktiska tillämpningen av byggregelföreskrifter och kontrollprocessen, s. 10–11 (fråga 6). Lämplighetskrav vid nybyggnad och ombyggnadskrav ventilationskrav och små lägenheter, antikvariska krav och nybygg- nadskrav, energihushållning och dagsljus samt tillgänglighet och buller vid inredning av vind i flerbostadshus.43 Även under Sverigeturnén och den hearing om krav på byggnads- verk som vi bjöd in till har vissa avsnitt och exempel återkommit där tillämpare menar att kraven i praktiken hamnar i konflikt. Ett sådant exempel är dagsljus, vädring, buller och energihushållning. Ett annat är tillgänglighet och brandskydd. Ett tredje är att krav på energi- hushållning respektive krav på tillgänglighet lyftes fram som motstå- ende kulturmiljö-, bevarande- och varsamhetskrav.44 Statlig prioritering mellan krav önskas Under hearingen uttryckte tillämpare att de anser att vissa krav i BBR och konstruktionsregler ()45 är viktigare än andra och att staten bör ange en tydlig hierarki.46 Även under Sverigeturnén framhölls att samhället behöver styra mot vad som är viktigast. Till- lämpare efterfrågade såväl prioriteringar från staten mellan kraven i regelverket som möjlighet att själva göra avvägningar i enlighet med dessa. De framhöll även att det behövs en möjlighet till större av- vikelser från krav än de mindre avvikelser i enskilda fall som föreskriver i BBR.47 Även referensgruppen gav uttryck för behovet av en tydlig rangordning i regelverket.48 Krav som olika tillämpare sammantaget inte vill kompromissa med är bärförmåga, brandskydd, personsäkerhet och vissa har även upp- gett tillgänglighet respektive hygien, hälsa och innemiljö.49 Represen- tanter för Byggindustrier menade att övriga tekniska egen- skapskrav kan överlåtas till marknaden att sköta.50 43Länsstyrelserna (2018), Byggnadsnämndernas beskrivning av den praktiska tillämpningen av byggregelföreskrifter och kontrollprocessen, s. 10–11 (fråga 6). Sverigeturné: möten i , , , och . Folkhem, möte . 45Boverkets föreskrifter och allmänna råd (BFS 2011:10) om tillämpning av europeiska konstruktionsstandarder (eurokoder), . 47Sverigeturné: möten i , , och . Trestadsgruppen, möte . , e-post, . 49Sverigeturné: möten i , , och . , e-post, . Byggindustrier, möte . 50Sveriges Byggindustrier, möte . Lämplighetskrav vid nybyggnad och ombyggnadskrav Deltagare vid såväl vår hearing, Sverigeturné och referensgrupp har framfört att BBR behöver ses över för att uppmuntra till återbruk, både av hela byggnader och byggnadsdelar.51 hindras till exem- pel återanvändning av en ytterdörr i en byggnad av krav på ljud, brand och energi.52 Det saknas också väg- ledning för hur byggherren säkerställer att återvunnet material upp- fyller kraven.53 Byggherrar och fastighetsägare efterfrågade bestämmel- ser som ger förutsättningar för långsiktigt hållbara byggnader, som bidrar till låg förvaltningskostnad54 och minskat resursslöseri.55 Vid ett möte under Sverigeturnén framhölls att främjande av håll- barhet saknas i bestämmelserna, som främst är inriktade på att skydda (bärförmåga, brandskydd, hälsa, personsäkerhet och bullerskydd).56 I en annan kommun påpekades att det hållbara vore att kombinera krav energi- och materialhushållning.57 Tillämpare i två kommuner uttryckte även att det är viktigt att säkerställa att framtida funktions- krav är materialneutrala och inte hindrar miljövänliga och resurs- effektiva val. Andra tillämpare menade att det är svårt att använda trämaterial i konstruktioner eftersom vissa krav inte är material- neutrala.58 Under rundabordssamtalen och i en kommun under Sverigetur- nén lyftes behovet av hänsyn till hälsoeffekter inom byggnader, bland annat emissioner från material.59 I referensgruppen har även behovet av ett ökat fokus på bygg- naders långsiktighet, kvalitet och användarens behov lyfts. Vilken livs- längd som ligger till grund för bestämmelserna är avgörande för hur de utformas. Vad som är kostnadsdrivande skiljer sig ibland åt. Står byggnader länge behövs generalitet, som exem- Sverigeturné: möten i och . 52Sverigeturné: möte i . 53Karlstad kommun, e-post . arkitekter, möte . 54Fastighetsägarna, skrivelse överlämnad vid möte i . 55Baltic-gruppen, skrivelse överlämnad vid möte i . 56Sverigeturné: möte i . 57Sverigeturné: möte i . Sverigeturné: möten i och . byggande, möte . Folkhem, möte . 59Rundabordssamtal , och . Sverigeturné: möte i . Lämplighetskrav vid nybyggnad och ombyggnadskrav pelvis för rumshöjder, som möjliggör att byggnadens användning kan ändras över tid.60 Deltagare i innovationsworkshopen ansåg att kraven i avsnitt 3 i BBR gör det svårt att naturanpassa tomter, vilket i sin tur leder till stora förändringar av mark med resursförluster både ekologiskt och ekonomiskt.61 Vidare framhölls vid flera besök under Sverigeturnén att urbaniseringen innebär nya utmaningar där gårdsmiljön får större betydelse bland annat för ekologiska och sociala värden.62 Exempel- vis är gårdsstorlek viktigt för barns utemiljö. tas inte tillräcklig hänsyn till barn- och ungdomsperspektivet.63 Försäkringsbranschen uttryckte önskemål om att krav utformas så att de boende kan känna trygghet och säkerhet i sin boendemiljö.64 Deltagarna vid hearingen och försäkringsbranschen uttryckte att bestämmelserna behöver säkra klimatanpassning, exempelvis anpass- ning till värmeböljor, extrema regn och översvämningsrisker.65 angav att det behövs bestämmelser för byggnaders fukt- säkerhet och vatten- och avloppssystem.66 Vid flera besök under Sverigeturnén uttrycktes behov av att i högre grad ställa krav på dag- vattenhantering, vattenanvändning och grönytor.67 Kravnivåer hinder vid ny- och ombyggnad av bostäder I vår undersökning av byggherrars erfarenheter av byggregelverket svarade att de i mycket eller ganska hög utsträckning upplever att det finns hinder för bostadsbyggande i BBR och . svarade att de upplever det i ganska eller mycket liten utsträckning. I storstäder upplevde fler att det finns hinder, jämfört med företag verksamma i mellanstora städer och på landsbygden. Det fanns inga skillnader beroende på vilken hustyp som byggdes.68 Se figur 6.2 nedan. 60Sverigeturné: möte i . Maestrale arkitektur, e-post . 62Sverigeturné: möten i och . kommun, e-post, . 63Sverigeturné: möten i , och . 64Svensk Försäkring, e-post . Svensk Försäkring, möte . 66Länsstyrelsen i , e-post . 67Sverigeturné: möten i , och . 68Kantar , redovisning av fördjupad enkätundersökning till byggherrar . Lämplighetskrav vid nybyggnad och ombyggnadskrav Tveksam, vet ej Bland de som i hög utsträckning upplevde att kraven skapar hinder för bostadsbyggande ansåg att kraven hindrar billigare bostäder och att lägenheter mindre än hindras. För byggherrar av nya flerbostadshus var denna siffra högre. I den gruppen ansåg att mindre lägenheter under 35 kva- dratmeter hindras.69 Under Sverigeturnén ifrågasatte tillämpare vad som är en rimlig kravnivå för ny- och ombyggnad.70 Det upplevdes som viktigt att regelverket kan besvara frågan om vilken samhällsnytta varje krav tillför.71 Både kommuner och aktörer på byggherresidan menade att kravnivån på en bostad behöver vara avvägd mot den boendekostnad som kraven ger upphov till. När aktörer i branschen vill sänka boendekostnaderna upplever de att det enda sättet att åstadkomma det är att minska kvadratmeterytan, vilket kan ha negativa konsekvenser för boendekvaliteten.72 69Kantar , redovisning av fördjupad enkätundersökning till byggherrar . 70Sverigeturné: möten i , , , , , , , , och . 71Sverigeturné: möten i och . 72Sverigeturné: möten i och . Lämplighetskrav vid nybyggnad och ombyggnadskrav I den fördjupade kommunenkäten som vi låtit ställa bedömer 157 kommuner att nivån på bestämmelserna i alltid eller oftast motsvarar samhällets behov och 136 kommuner svarar att det alltid eller oftast är fallet för bestämmelserna i . Elva kommuner svarar att nivån är för hög i BBR och sju kommuner svarar att den är för hög i , medan tre kommuner svarar att den är för låg i BBR och två kommuner uppgav motsvarande för EKS.73 Se figur 6.3 nedan. Annat , den är för låg i , den är för låg i BBR , den är för hög i , den är för hög i BBR Alltid, för BBR 0 20 40 60 80 100 120 140 allmännytta (tidigare ) har jämfört hur byggkostna- derna kan sänkas genom lägre krav på tillgänglighet. Allmän- nytta kom fram till att av byggkostnaderna kan sparas med sänkta tillgänglighetskrav och uppger att tillgängligheten för dessa lägenheter då ligger på en nivå som är i linje med de krav som gäller för lägenheter . Allmännytta anser att tillgänglighetskraven i BBR gör att många bostäder blir onödigt stora för de flesta människor och därmed onödigt dyra. Genom att de görs tillgängliga för personer med funktionsnedsättning blir de otillgängliga för grupper med svag ekonomi.74 73Länsstyrelserna (2018), Byggnadsnämndernas beskrivning av den praktiska tillämpningen av byggregelföreskrifter och kontrollprocessen, s. 9 (fråga 5). 74Sabo (2018), Allmännyttans byggagenda, s. 14. Lämplighetskrav vid nybyggnad och ombyggnadskrav SBUF har studerat byggreglernas kostnadspåverkan på installa- tioner. Enligt studien försvårar olika tillämpningar i kommuner industrialiserat byggande. Bristen på förutsägbarhet om regelverkets tolkning för specifika byggprojekt ansågs starkt kostnadsdrivande särskilt för tillgänglighet, bostadsutformning och brandskydd.75 I ett annat projekt genomfört av SBUF jämfördes ett planerat bostadskvarter, projekterat efter dåvarande bestämmelser, med hur kvarteret skulle kunna utformas med avsteg.76 I studien gjordes avsteg från bestämmelser om buller, dagsljus, tillgänglighet och avskiljbar- het mellan olika delar av bostaden. Syftet var att belysa hur de då- varande bestämmelserna hämmar bostadsbyggandet, genom krav som, enligt SBUF, driver boendekostnader till nivåer som överstiger många konsumenters köpkraft. Studien visade att det gick att inrymma fler lägenheter i kvarteret med de avsteg som gjordes och att produktionskostnaden per lägenhet minskade . Lägenheterna fick mindre yta och antal rum och om de skulle upp- låtas med hyresrätt skulle månadshyran för en tvårumslägenhet kunna vara 1 200–lägre, jämfört med att följa då gällande bestäm- melser. SBUF menade att resultatet av dagens krav på tillgänglighet blir ekonomisk otillgänglighet. De önskvärda lägenheterna blir helt enkelt inte byggda, eller kan inte efterfrågas av dem de är avsedda för.77 Enligt skulle en stor del av våra befintliga bostäder inte kunna byggas med dagens krav. Kravnivån ökar produktionskost- naderna och begränsar utrymmet att bygga vissa bostäder. Trots att husen är både attraktiva och trivsamma hade dagens byggregler satt stopp.78 75SBUF (2018), BBR’s kostnadspåverkan på installationer – sammanfattande slutrapport, SBUF-projekt 13389. 76Projektet studerar en sluten kvartersbebyggelse, planerad i . I samrådsförslaget som låg till grund för studien ryms 165 lägenheter. Hushöjden varierar mellan 5 och 6 våningar och förväntas bli omgivet av vägtrafik på alla fyra sidor. Studien avgränsades i huvudsak till det regelverk som styr utformningen av bostäder. Studien utgick från Byggregler BBR 23, som var den version som var giltig när projektet inleddes . 77SBUF (2017), Fler, billigare och bättre bostäder – Är det möjligt genom att förenkla byggreglerna!, SBUF-projekt 13271. 78Skanska, besökt . Lämplighetskrav vid nybyggnad och ombyggnadskrav 6.2.4Våra slutsatser gällande krav på byggnadsverk Eventuella motsättningar mellan krav Vi kan konstatera att många kommuner och aktörer på byggherre- sidan upplever att det inom BBR finns krockar mellan de krav som ställs, det vill säga att det inte alltid är möjligt att uppfylla alla krav. De har även gett generella exempel på krav som de upplever mot- sättningar mellan. Vi har inte studerat dessa krav i BBR i sak och kan därför inte avgöra om tillämparnas bild stämmer eller inte. Vi noterar dock att forskning om funktionskrav har visat att det krävs att sådana bestämmelser i högre grad analyseras utifrån ett holistiskt synsätt. I kapitel 5 konstaterar vi att det finns en efterfrågan på att många föreskrifter i BBR preciseras. En sådan precisering kan dels tydlig- göra för tillämpare vilken kravuppfyllnad som förväntas, dels under- lätta för att analysera vilka konsekvenser kraven kan få och på det sättet lättare upptäcka eventuella motsättningar mellan krav. Vilka krav samhället ska ställa I vårt direktiv framhåller regeringen att byggreglerna är samhällets sätt att ange den lägsta accepterade nivån för det som byggs. bestämmer vilka krav som ska ställas på byggnadsverk, men de flesta av de svenska tekniska egenskapskraven i PBL motsvarar kraven på bygg- nadsverk i EU:s byggproduktförordning. har också valt att införliva EU:s utbyggnadsdirektiv genom att lägga till ett tekniskt egenskapskrav i PBL och har föreslagit att mot- svarande nu ska göras för EU-direktivet om laddstolpar. Åenda sidan finns det tillämpare som menar att samhället behö- ver ställa fler eller andra krav i förhållande till samhällsutvecklingen. De menar att dagens bestämmelser i för hög grad är inriktade på att skydda i stället för att främja och saknar krav som främjar exempel- vis hållbarhet och är anpassade till dagens och morgondagens förut- sättningar bland annat vad det gäller klimat. Å andra sidan finns det tillämpare som menar att staten behöver göra en prioritering mellan befintliga krav och vissa menar även att det finns krav som samhället kan överlåta till marknaden att sköta. Vid en eventuell prio- ritering är aktörerna överens om att krav på bärighet, brandskydd och personsäkerhet är viktigast. Lämplighetskrav vid nybyggnad och ombyggnadskrav Någon sådan inbördes prioritering mellan kraven som tillämpare efterfrågar finns inte i PBL. Vid ändringar får avsteg från kraven göras med hänsyn till ändringens omfattning samt med hänsyn till bygg- nadens förutsättningar och till bestämmelserna om varsamhet och förbud mot förvanskning. Enligt proportionalitetsprincipen ska det finnas en rimlig balans mellan nyttan av ett beslut i en fråga och de konsekvenser som beslutet får för motstående enskilda intressen. Byggregler påverkar kostnaderna för att bygga bostäder genom att det är förenat med kostnader att uppfylla olika kravnivåer. Till exempel kan kostnaderna påverkas genom att bestämmelserna styr bostadslösningar och bostadsstorlekar. Kravnivåer har visat sig ut- göra hinder vid ny- och ombyggnad av bostäder. Kravnivåerna kan hindra billigare bostäder och att lägenheter mindre än 35 kvm byggs. Det efterfrågas ett regelverk där kraven motsvarar samhällsnyttan och att kravnivån på en bostad behöver vara avvägd mot den boende- kostnad som kraven ger upphov till.