sou · H7B37 · 2019-02-07 00:00:00 — Syftet med meddelandet var att varna för extremt stor brandrisk i flera större områden i och att informera om att prognosen visade på att brandrisken skulle förvärras . Meddelandet manade också till stor försiktighet. gick MSB ut med totalt fem myndighetsmedde- landen. MSB aktiverade det europeiska satellitstödet Coperni- cus i syfte att bättre se brändernas utbredning. MSB valde också att proaktivt aktivera EU:s civilskyddsmekanism ERCC. MSB begärde stöd i form av brandbekämpningsflyg från ERCC. Stödet begärdes alltså i ett beredskapshöjande syfte. Orsaken var de höga brandriskvärdena. anlände två brandbekämpningsflyg från . tog MSB beslut om att inrätta en s.k. särskild organisa- tion. Syftet med en sådan är att säkerställa att resurser frigörs för att kunna arbeta med pågående händelser, samordna och stödja ansva- riga aktörer i deras arbete. I den särskilda organisationens uppgifter ingår också att upprätta en lägesbild och att kontinuerligt hålla denna uppdaterad. Även MSB:s egna förstärkningsresurser aktiverades till flera brän- der . användes en skogsbrandsdepå i och begärde räddningstjänsten i Sala stöd av skogsbrandsdepåer till två bränder i sitt område. Totalt skickades depåer till tre bränder . Personal skickades till en brand i för att ge stöd med samverkan och ledning. Mot förbättrades läget även om man höll en fortsatt hög beredskap. De italienska brandbekämpningsflygen återvände hem . Kort därefter, , beslutade MSB att den särskilda organisationen för skogsbrandrisk skulle gå ner i intensitet. Vanligtvis avslutar MSB en särskild organisation när en händelse är över. Här tog man emellertid beslutet att behålla den särskilda orga- nisationen för att snabbt kunna utöka den om prognoserna återigen skulle visa på höga brandrisker eller om nya bränder skulle flamma upp. Insatser – Statliga myndigheter, SOS Alarm och beslutade MSB att fullt ut återaktivera den särskilda organisationen för skogsbrandsrisk. MSB hade då haft en dialog med MSB:s motsvarighet i , Direktoratet for sam- funnssikkerhet og beredskap (DSB), för att få stöd med helikoptrar. var skogsbrandsrisken extremt hög eller mycket hög i , och södra . Skogsbrandsdepåer och helikoptrar skickades bl.a. till bränder i , och . Även helikoptrar från Försvarsmakten och privata aktörer deltog i släckningsarbetet på direkt begäran av räddnings- tjänsterna. Under de kommande dagarna kunde räddningstjänsterna meddela att bränderna var under kontroll. MSB hade en kontinuerlig dialog med ERCC om att sannolikt återigen skulle komma att behöva stöd ge- nom brandbekämpningsflyg. Under var brandrisken fortsatt hög och flera bränder bröt ut. Samtliga bränder kontrollerades av räddnings- tjänsterna med egna resurser. MSB förde emellertid en kontinuerlig dialog med flera länsstyrelser för att dels följa uppkomna bränder, dels snabbt kunna agera om stöd efterfrågades. MSB beslutade snart att den särskilda organisationen, som tidi- gare innefattat hantering av brandrisk och bränder, även skulle om- fatta torkan och den risk för brist på vatten som förelåg i delar av landet. MSB genomförde konferenser med berörda myndigheter och länsstyrelser för att underlätta samverkan. Man följde även utveck- lingen noggrant för att kunna ge stöd även i dessa frågor om ett be- hov skulle uppstå. 14–bröt flera bränder ut som kom att bli några av de mest omfattande i . Tillsam- mans täckte bränderna . Värst drabbade var , , och . De brand- drabbade områdena kom att bli fyra av de fem områden som MSB hade ett särskilt fokus på . 14–tog MSB återigen kontakt med norska DSB och fick då besked om att man därifrån kunde ge stöd med totalt sex helikoptrar. Två av helikoptrarna genomförde insatser , resterande helikoptrar anlände under . begärde MSB stöd från ERCC med brand- bekämpningsresurser. Detta kom att bli den största samlade brand- Insatser – Statliga myndigheter, SOS Alarm och bekämpningsinsatsen i EU . –stärk- tes beredskap ytterligare med hjälp av internationella resur- ser i form av bl.a. brandbekämpningsflyg, helikoptrar och brandmän. Under den följande veckan, 23–, fortsatte arbetet med att stärka beredskap med resurser från EU och våra grann- länder. fick MSB klartecken från regeringen för att lämna en förfrågan till Natos Partnerskap för fred (PPF) genom () om stöd i form av ytterligare flygande resurser för brandbekämpning. erbjöds stöd även via detta samarbetet, men stödet motsva- rade inte behovet. MSB:s bidrag till det operativa arbetet i fält bestod av flera kom- ponenter skogsbrandsdepåer (som aktiverades ), hög- kapacitetspumpar och mobil Rakel-kapacitet. MSB:s arbete med att ta emot och samordna internationella resurser var omfattande. Totalt arbetade 77 personer i funktionerna värdlandsstöd eller (HNS). HNS har till uppgift att förenkla vid mottagning och koordinering av internationella resurser och hjälper till i kom- munikationen med inhemska aktörer. För att kunna ta emot internationell hjälp upprättade MSB värd- landsstöd på flera platser i landet, inklusive inne i MSB:s stab i form av en flygcell och en markcell. För de flygande resurserna fanns värd- landsstödet utplacerat på olika flygplatser i landet och bistod med upprättande av stab och logistiklösningar, kommunikation mellan räddningsledning och inkommande personal, räddningsstöd, flyg- kompetens m.m. Till de internationella inkommande marktrupperna kopplades också värdlandsstöd med bl.a. ett basläger med logi för omkring 200 personer som arbetade med brandbekämpning. MSB bistod också med förstärkningsresurser inom samverkan och ledning samt hade samverkanspersonal ute i fält. Under den mest intensiva perioden höll MSB dagliga presskon- ferenser om läget i landet. MSB gav Svenska Röda Korset i uppdrag att samordna de frivilligas insatser i de drabbade områdena. Många privata flygplan bistod räddningstjänster och länsstyrelser med att övervaka och leta efter nya bränder. Kontakten med de privata helikopterföretagen hanterades lokalt och regionalt. MSB bi- drog här med samverkansstöd. I enlighet med en överenskommelse Insatser – Statliga myndigheter, SOS Alarm och med Svenska Flygbranschen bidrog MSB till att förmedla information till räddningstjänster om privata helikopteralternativ och deras kapacitet och tillgänglighet. I detta sammanhang bör också MSB:s arbete med att förebygga vegetationsbränder nämnas. Detta arbete förstärkte de operativa insatserna. MSB har deltagit i ett arbete för att ta fram brandskydds- åtgärder inom skogsbruket. Ett e-learningssystem som är en hel- täckande brandskyddsutbildning har arbetats fram. Detta är obliga- toriskt för att bli certifierad inom skogsbruket. Preliminära resultat visar att ett fåtal skogs- och vegetationsbränder orsakats av skogs- näringen . Uppföljningen visar också att mycket skogs- arbete stoppats på grund av den höga brandrisken. När det uppmärk- sammades att tågtrafik orsakat flera bränder i skog och mark höll MSB en samverkanskonferens, som syftade till att de deltagande aktörerna skulle verka för att minska risken för att tågtrafiken skulle orsaka ytterligare bränder. MSB:s arbete visade här på vikten av att arbeta proaktivt. Det är viktigt att i ett tidigt skede identifiera aktörer i samhället med vilka man kan inleda en dialog om åtgärder för att förebygga bränder i skog och mark. tog MSB en nationell ledande roll för att samordna och inrikta de många internationella resurserna och vissa av de natio- nella resurserna. Eftersom flera räddningstjänster var i behov av samma resurser krävdes att MSB gjorde prioriteringar på nationell nivå. Myn- digheten knöt till sig räddningstjänstbefäl via brand- försvar för att på så sätt skaffa sig förmåga att bidra i bedömningar och ta fram underlag till prioriteringsbeslut och inriktningar. Underlagen bestod av analyser, prognoser och räddningstjänsternas egna rappor- teringar och behov. Med hjälp av dessa underlag dirigerade insatsfunk- tionen i MSB:s särskilda organisation resurserna dit behoven var som störst. Insatsfunktionen ledde även värdlandsstödet till de internatio- nella resurserna. Inriktningen för MSB:s arbete bestämdes för och beslut om avsteg från inriktningen var möjliga att göra direkt om något oförutsett inträffade. MSB:s inriktning grundade sig på lägesbilder Insatser – Statliga myndigheter, SOS Alarm och för fokusområdena och innehöll beslut om vilka fokusområden som var prioriterade och som var underlag för övergripande inriktning till resursprioriteringen de kommande dygnen samt rekommendationer till allmänheten, lokala, regionala och nationella aktörer. Rekommen- dationerna kunde vara kopplade till resurser, förebyggande arbete eller förmågor som behövde återställas. MSB kunde t.ex. rekommen- dera var Försvarsmaktens helikoptrar skulle sättas in utifrån var de internationella resurserna befann sig och efter de olika räddnings- tjänsternas behov, dock alltid efter dialog med samverkanspersoner från berörd myndighet. MSB gick även ut med en uppmaning till kom- muner och länsstyrelser att skärpa redan gällande eldningsförbud tills läget med de extremt höga brandriskvärdena förändrades. Prognoserna visade att brandrisken skulle nå extrema värden i södra och . Risken var stor för att nya brän- der skulle starta i dessa områden som det rådde ett fortsatt ansträngt läge vid de större brandhärdarna. Med anledning av prognoserna påbörjade MSB arbetet med att skapa taktiska reserver. Dessa var etablerade . Detta inne- bar att myndigheten omgrupperade vissa resurser för att säkerställa att det fanns brandbekämpningsflyg, helikoptrar och skogsbrands- depåer tillgängliga i de områden i där brandrisken förvänta- des bli som störst. Detta ledde till att räddningstjänsterna med stöd av resurserna hade förmåga att snabbt stoppa uppkomna bränder innan de växte sig stora. Reserverna kom till användning och konceptet var mycket framgångsrikt. MSB:s bild är att alla aktörer, såväl de berörda kommunala aktörerna som de statliga myndigheterna mycket starkt välkomnade att MSB tog på sig en samordnande roll när det gällde resurser. MSB har redovisat ett regeringsuppdrag om behovet av förstärkt materialkapacitet. Inom myndigheten pågår arbetet med att besvara regeringens uppdrag att utreda Insatser – Statliga myndigheter, SOS Alarm och utbildnings- och kompetensbehov samt brandkämpning från luften. Den delen av regeringsuppdraget ska redovisas . Erfarenheterna från sommarens skogsbrandshantering har inom MSB identifierats inom ramen för MSB:s process för erfarenhets- återföring. Sammantaget konstaterar man bl.a. följande. •MSB:s personalplanering upplevdes som en utmaning, inte minst då det var semestertider. MSB bör ha högre beredskap för denna typ av utmaningar. •Samarbetet mellan MSB:s räddningstjänststödsfunktion och rädd- ningstjänster tog ett stort kliv framåt och fungerade väl för det minutoperativa arbetet. Dock har det identifierats att MSB i denna händelse förbigick länsstyrelsernas geografiska områdesansvar kopplat till hanteringen av skogsbränderna (där räddningsinsat- serna är en del), vilket måste ses över i det fortsatta arbetet. •Värdlandsstödet fungerade väl liksom samarbetet med medlems- länderna via ERCC. Värdlandsstödet behöver dock utvecklas ut- ifrån erfarenheterna att ta emot flygande resurser och marktrup- per i den omfattningen och . •Mäklingen av resurser samt samordning med andra aktörer fun- gerade väl, men kan vidareutvecklas, förberedas mer och vara mer välkänd bland övriga aktörer. •Fler och fler aktörer i systemet är delaktiga i den samlade läges- bilden, vilket gjorde att MSB kunde producera den nationella samlade lägesbilden på veckobasis för distribution till berörda aktörer. MSB bör kunna producera denna produkt redan inled- ningsvis i en händelse. •Med nya erfarenheter från den senaste tidens händelser och ut- ifrån behovet att ha samma struktur under såväl fred som krig så behöver MSB vidareutveckla strukturer och ledningssystem samt sin särskilda organisation internt. •En inriktnings- och prioriteringsfunktion ska inrättas på MSB för att kunna inrikta och prioritera resurser vid stora händelser. •MSB:s skogsbrandsdepåer ska bli fler på strategiska platser i lan- det. Dessutom ska återställningstakten ökas. Insatser – Statliga myndigheter, SOS Alarm och •MSB ser över möjligheterna att upprätta avtal med helikopter- branschen för en mer samlad nationell helikopterberedskap. •MSB:s förstärkningsresurs för samverkan och ledning ska kunna stödja i större omfattning och vara snabbare på plats hos ansvarig aktör. •MSB ska kunna stödja med räddningsledningskompetens. •MSB ska i högre utsträckning kunna stödja med GIS1-kompetens. •MSB ska i högre utsträckning kunna stödja inom samband och ledning. •WIS och samarbetsytor utgjorde en stor del av den interna infor- mationsspridningen, vilka förenklade hantering och samordning internt, men kan utvecklas och tydliggöras ytterligare. •Ett kommunikativt arbete kring att sprida kunskap om vad MSB:s uppdrag är, inte minst operativt, återstår då det fortfarande finns olika föreställningar och förväntningar kring detta både internt inom myndigheten, och i krishanteringssystemet i stort. •MSB tog emot samverkanspersoner från en rad centrala aktörer, som stöd i inriktningsarbetet på olika nivåer inom den särskilda organisationen. Det blev en bra erfarenhet som MSB kommer att arbeta vidare med. •Proaktiviteten att i ett tidigt skede ha en dialog med ERCC gällande brandrisken och genom att proaktivt ombasera brand- bekämpningsflyg till visade sig vara en framgångsfaktor. SOS Alarms normala åtaganden SOS Alarms normala åtaganden består i att ta emot 112-samtal och att utföra intervjuer med hjälpsökande i hela landet. Efter den in- ledande intervjun kopplar operatören in en Räddningsåtgörare () som medlyssnar på räddningsintervjun och under samtalet larmar ut 1GIS står för Geografiskt Informationssystem. Insatser – Statliga myndigheter, SOS Alarm och Efter utlarmning är RÅ ledningsstöd åt Räddnings- tjänsten som statusför resurser, genomför kompletterande utlarm- ning, dokumenterar lägesrapporter etc. SOS Alarm har räddningsåtgörare för större delen av de 21 länen. I , län, samt delar av har räddningstjänsten egna RÅ som samverkar med SOS Alarm i gemensam teknik. SOS Alarm har RÅ på SOS-centralerna i , , Sunds- vall, , , , , , , , , samt i . SOS har en Krisberedskapsavdelning (KBA) som bl.a. arbetar med en nationell lägesbild, aktivering av nationella och regionala TiB-funktioner, ordnar samverkanskonferenser och hanterar Viktigt meddelande till Allmänheten (VMA). SOS hanterar även det nationella informationsnumret 113 13 som användes i en omfattning som var mycket större än . SOS Alarms arbete i MSB:s stab och vid staben i SOS Alarm bidrog med en stabsmedlem i MSB:s särskilda organisation. SOS Alarm bemannade staben i () med ledningsoperatör som arbetade i SOS Alarms tekniska stödsystem Zenit. SOS Alarm arbetade med samband och resurs- uppföljning. Genom tillgången till stödsystemet kunde man följa och kommunicera med alla svenska räddningsresurser både då de var insatta och då de var på väg till eller ifrån insatsen i . Resurser kunde styras om då larm kom in, via 112 eller på annat sätt, om att nya bränder flammat upp eller att förhållandena förändrats. SOS Alarm bidrog till staben i även med ett erfaret brand- befäl som ansvarade för funktionen logistik. Insatser – Statliga myndigheter, SOS Alarm och SOS Alarms insatser vid sommarens bränder Eftersom SOS Alarm deltagit med RÅ på de flesta insatserna är det svårt att ge annat än en övergripande bild av arbetet. Generellt fun- gerade verksamheten hos SOS Alarm bra med tanke på den extremt höga belastningen som många samtidiga bränder medförde. Problemet denna sommar var att det var extremt torrt i hela lan- det , det pågick också . Vid hög belastning vid exempelvis stormar eller torka i delar av landet kan SOS Alarm avlasta berörda SOS-centraler genom att styra om funk- tioner till mindre belastade centraler. Detta var svårt eftersom belastningen generellt var hög på samtliga SOS-centraler. Det inkom en mycket stor mängd samtal via 112 angående rök- lukt vilket var tidskrävande och sällan ledde till utlarmning om det inte fanns klara indikationer på ny brand. Därför uppmanades allmän- heten i olika kanaler att inte ringa 112 angående röklukt utomhus. SOS arbetade även med en intern stab för att hantera situationen så bra som möjligt. Staben hade stort fokus på uthållighet vilket bl.a. annat medförde att man var återhållsam med att kalla in ledig per- sonal vilket hade skapat ännu större problem med uthållig- heten. Den höga arbetsbelastningen medförde långa svarstider på 112 och på radioanrop från räddningstjänsten. Även svårigheter att hantera alla pågående ärenden med bibehållen kvalitet och tillgänglighet. KBA var extremt högt belastad med ett stort samverkansbehov mellan myndigheter. Alla rutiner som fungerar i vardagen fungerade inte under krisen, vilket medförde att saker hanterades på lite olika sätt beroende på hur staben bedrives på plats. Det är av stor vikt att använda inarbetade rutiner och kontaktvägar även under en pågående kris. Funktionen tog också ett stort ansvar att sammanställa en nationell lägesbild att kommunicera både mot allmänhet och media. Det totala antalet VMA var mycket stort. Dess- utom fanns det under långa perioder en stor mängd samtidiga aktiva VMA. Rutinerna för att hantera detta var och är inte helt klarlagda. Det förekom en del motstridiga och otydliga formuleringar av VMA- meddelanden. Det behövs därför bättre mallar för att formulera dessa VMA, något man (MSB, SOS Alarm och ) gemensamt Insatser – Statliga myndigheter, SOS Alarm och identifierat och börjat arbete med. KBA bidrog även på ett bra sätt att förmedla information via 113 13 vilket bidrog till att ge allmän- heten information och därigenom avlasta nödnumret 112. Hur samordningen, samverkan och ledning fungerade På lokal och regional nivå arbetade man generellt efter normala ruti- ner vilket fungerade efter omständigheterna bra. Det är enklare för SOS Alarms RÅ att verka när räddningstjänsten har en utbyggd systemledning med exempelvis inre befäl och en anpassad stabs- organisation. Stabsuppbyggnad på de större bränderna tar ofta lite och SOS Alarm kunde även se exempelvis vid medverkan i att stabsrutinerna initialt inte fungerade så bra. Det finns be- hov av nationell gemensam stabsmetodik och systemstöd för stabs- arbete. Den nationella samordningen var initialt bristfällig men när MSB byggt upp sin organisation fungerade det allt bättre. Mot slutet av perioden kunde MSB arbeta proaktivt där SOS Alarm medverkade för att tidigt identifiera lite större bränder. MSB kunde i de lägena snabbt erbjuda helikopterstöd och på så sätt undvika fler riktigt stora bränder. Samarbetet bidrog till att konsekvenserna av den extrema torkan kunde minimeras i slutet på perioden. Vad kunde ha gjorts bättre? Under det inledande skogsbrandsskedet tog det i flera fall innan man tog hjälp av resurser utöver de geografiskt mest närliggande räddningstjänsterna. Hos en del av räddningstjänstorganisationerna ligger ansvar för både systemledning och insatsledning på samma funktion (läs person). Detta gör att SOS Alarm har mycket svårt att få fram instruktioner för hur man ska hantera nya händelser eller resursprioritering vid flera eskalerande händelser. Detta beroende på att den ansvarige tappar överblicken då denne leder en enskild insats. Även där det finns väl fungerande regionala ledningsfunktioner hos räddningstjänsterna uppstod problem vid begäran av statliga re- surser och resurser från olika delar av landet. Då MSB driftsatt sin organisation för prioritering av resurser och insatser förbättrades Insatser – Statliga myndigheter, SOS Alarm och Inledningsvis var det svårt att förstå vilka vägar be- gäran om stöd skulle gå då man valde vägar vid sidan om ordinarie kommunikationsmetoder via SOS Alarm. Då SOS Alarm fick möj- lighet att delta i MSB:s stab löstes detta snabbt. SOS Alarm anser att en nationell funktion för samordning och fördelning av statliga och internationella resurser bör finnas formellt ständigt aktiv. En sådan nationell funktion skulle göra det möjligt att snabbt bygga upp en kraftfull organisation för fördelning av stat- liga resurser vid många samtidiga insatser eller större händelser. Vid några av de större insatserna saknades en tydlig planering av sambandet, främst via . Ett fungerande samband är en förutsätt- ning för att effektivt kunna leda insatser över större ytor. Speciellt då läget är dynamiskt. Tydliga rutiner och instruktioner för sambandet är särskilt viktiga då styrkor från olika organisationer och olika geo- grafiska områden ska samverka. Insatsen i är ett tydligt exem- pel där sambandet inledningsvis planerades och fungerade bristfälligt men där man senare under insatsen satte in funktioner med särskild kompetens som kunde organisera sambandet så att resurserna ut- nyttjades på bästa sätt. Härigenom kunde också SOS Alarms KBA stödja sambandet genom att göra sammankopplingar och lägga till användare i talgrupper som de normalt inte deltar i. Det är anmärkningsvärt att MSB tagit fram ramverk för sam- bandsstödsfunktioner som man sedan valt att inte gå vidare med. Användning av samhällets samlade resurser SOS Alarm använde FRG för att förstärka bemanningen av 113 13, vilket fungerade bra. Denna typ av samarbete bör fördjupas. Som nämnts ovan finns det ett behov av en snabbt tillgänglig organisation för fördelning av nationella resurser. En välfungerande sådan organisation hade främst i början av skogsbrandsperioden medfört ett effektivare utnyttjande av resurser. SOS Alarm vill särskilt nämna hanteringen av flygresurser mot slutet av skogsbrandsperioden. Med stöd av personal från SOS Alarm som hade tillgång till SOS Alarms nationella datastöd kunde erfarna räddningsbefäl snabbt bedöma om helikopterresurser skulle sättas in. Man ställde internt begäran till funktionen som hanterade flyg- resurser och de kunde larma ut lämplig helikopter. I flera fall var Insatser – Statliga myndigheter, SOS Alarm och helikopterresursen framme före de markbundna styrkorna och SOS Alarms bedömning är att man i några fall gjorde avgörande insatser för att förhindra att bränder utvecklade sig till stora händelser. Erfarenheter och lärdomar från sommarens insatser Vår uppfattning är att en större skadeplatsstab är hjälpt av att en SOS-operatör med en utflyttad Zenitarbetsplats. SOS Alarm över- väger att göra ett tydligare koncept för att kunna erbjuda denna tjänst. SOS Alarm anser att organisationens kunskap och kontaktnät med etablerade kontaktvägar är till stor hjälp vid externa staber av större format. Man har för avsikt att erbjuda hjälp och samverkanspersoner i ett tidigare skede. Vid en situation som den som inträffade blir det massmediala trycket stort och kriskommunikationen behöver vara proaktiv i stället för reaktiv. En extern lägesbild gör att intressen- terna kan inhämta information utan att behöva begära den varje gång. Här kunde SOS Alarms krisberedskapsavdelning bidra med natio- nella lägesbilder vilket förhoppningsvis lättade på trycket hos andra aktörer. Alla erfarenheter har ännu ej summerats eftersom en intern ut- redning pågår. Utredningen har varit begränsad till den kommunala räddningstjäns- ten och behoven av regional samordning. Skogsbrandsperioden har visat att det finns ett stort behov av nationell samordning. Främst när det gäller prioritering och allokering av resurser. Samordningen måste också innefatta resurserna inom statlig räddningstjänst. Sam- ordningsfunktionen behöver vara ständigt aktiv och ha erforderliga mandat för att kunna verka för resursförstärkning och omflyttning även utan direkt begäran från en räddningsledare. Exempel på en befintlig väl fungerande process är att SOS Alarm kopplar upp medlyssning till Sjö- och flygräddnings- central JRCC vid alla tillbud i öppet vatten oavsett om det är statligt eller kommunalt område enligt LSO.