sou · H7B359d5 · 2019-12-12 00:00:00 — Dessa fel är nästan uteslutande orsakade av att arbetsgivarna inte har redovisat arbetsgivaravgifter till motsvarande de löner som rekvirerats för personer med lönebidrag. Ersättningssystem som studerats i huvudsak empiriskt Ej tillräckliga uppgifter för att fatta korrekt beslut , nästan två tredjedelar () av de totala felaktiga utbetalningarna, uppskattas vara orsakade av att underlag saknas för att kunna fatta korrekta beslut. Dessa felaktiga utbetalningar orsakas i huvudsak av att underlag saknades som visade att den enskilde var klassificerad som arbetslös vid beslutstillfället () och att uppgifter om kollektivsavtalsliknande försäkringar saknades (). Tillräckliga och korrekta uppgifter, fel beslut I denna kategori ingår felutbetalningar som genereras när alla nödvändiga uppgifter finns inför beslutet, med där dessa inte beaktats eller tolkats på rätt sätt. Detta bedöms ha orsakat felaktiga utbetalningar om . Exempel på fel är att den arbetssökande inte tillhör målgruppen som berättigar till anställningsstödet eller att arbetsgivarkontrollen resulterat i avslag (utan att dessa förhållanden beaktats). Utbetalning fel, trots rätt beslut I studien hittades inte några sådana fel. Ändrade förhållanden ej omhändertagna Under aktgranskningen har ett mindre antal beslut identifierats där ändrade förhållanden uppstått, men där Arbetsförmedlingen inte omhändertagit dessa på ett korrekt sätt. Dessa felaktiga utbetalningar uppskattas till . Fel orsakade av den sökande Som vi har noterat har studien fokuserat på felaktigheter som orsakats av Arbetsförmedlingen och i hög grad avgränsats från felaktigheter som orsakats av sökande. I studien har () av de felaktiga utbetalningarna bedömts Ersättningssystem som studerats i huvudsak empiriskt orsakats av den sökande (arbetsgivaren). Felen handlar i huvudsak om att arbetsgivare anställt make/maka i enskild firma och att arbetsgivare inte redovisat tillräckliga arbetsgivaravgifter till för de anställda som berättigar till lönebidrag. Misstänkt avsiktliga fel respektive övriga fel orsakade av sökande av de fel som orsakats av den sökande () bedöms vara misstänkt avsiktliga. Fel orsakade av myndigheten De felaktiga utbetalningar som orsakas av Arbetsförmedlingen estimeras till , vilket motsvarar av utbetald ersättning. Felen orsakas i huvudsak av att underlag saknas för att kunna fatta korrekta beslut och detta har uppskattats till . 5.4.5Bedömning av vissa risker som inte studerats empiriskt I detta avsnitt redovisas bedömningar som delegationens kansli har gjort av de viktigaste riskerna som inte har studerats empiriskt i omfattningsstudien. Syftet med bedömningarna är att möjliggöra en mer komplett uppskattning av de felaktiga utbetalningarna av lönebidrag. Vi beskriver varje risk och underlaget för att bedöma riskens effekt separat. Vi redovisar dock bedömningen av de felaktiga utbetalningarna orsakade av dessa risker samlat. De så kallade systemöverskridande risker som är aktuella inom lönebidrag är kopplade till identitet, arbete och inkomster. Dessa risker studeras och redovisas i en kommande rapport. De viktigaste riskerna för felaktiga utbetalningar, förutom de systemöverskridande, som inte studerats empiriskt är: •felaktiga eller förfalskade anställningsavtal, skenanställningar eller att överenskommet arbete inte utförs, •felaktiga eller förfalskade utbetalningsunderlag, Ersättningssystem som studerats i huvudsak empiriskt •brister i arbetsgivarens arbetsmiljö, •brister i eller förfalskade medicinska underlag. Felaktiga eller förfalskade anställningsavtal, skenanställningar eller att överenskommet arbete inte utförs Risken för skenanställningar, där arbetsgivare och arbetstagare har gjort upp i maskopi, eller att överenskommet arbete inte utförs bedöms vara mycket liten inom offentlig verksamhet eller i större företag. Utbetalningar till dessa arbetsgivare utgör ungefär hälften av de totala utbetalningarna av lönebidrag. Bland de övriga företagen bedöms skenanställningar vara relativt ovanligt. Lönebidrag bedöms generellt sett vara mindre utsatt för bedrägerier och bidragsbrott än nystartsjobb. Det finns flera faktorer som bedöms bidra till detta: •obligatoriskt arbetsplatsbesök innan anställning, •krav på att arbetet ska vara arbetsmarknadspolitiskt motiverat och främja arbetstagaren, •få fel påträffades i studiens kontrollutredningar (se vidare nedan). Eftersom målgruppen för anställningsstödet har någon form av funktionsnedsättning så finns ofta ett aktivt socialt engagemang hos arbetsgivaren, vilket bör bidra till att stödet når seriösa arbetsgivare. Bedömningen av felaktiga utbetalningar som följd av dessa risker överlappar inte med risker som studerats i Arbetsförmedlingens omfattningsstudie. Underlagen för att bedöma konsekvenserna av denna risk är mycket begränsade varför uppskattningen är behäftad med stor osäkerhet. Felaktiga eller förfalskade utbetalningsunderlag Arbetsförmedlingen genomförde 50 kontrollutredningar i ett slumpmässigt urval av beslut om lönebidrag. Arbetsgivarna ombads skicka underlag som kan styrka att löneutbetalningarna skett Ersättningssystem som studerats i huvudsak empiriskt I 2 av dessa 50 beslut konstaterades felaktigheter. Resultatet indikerar att denna risk är begränsad, även om den statistiska osäkerheten är stor på grund av det relativt lilla urvalet. Vad gäller felaktiga utbetalningsunderlag, upptäcktes i Arbetsförmedlings omfattningsstudie flera fall där rekvirerad lön inte stämde överens med uppgift från . Förekomsten av viss överlappning vid bedömning av denna risk har därför beaktats. Underlagen för att bedöma konsekvensen av denna risk får i sammanhanget anses vara ganska goda. Brister i arbetsgivarens arbetsmiljö Risker för brister i arbetsgivarnas arbetsmiljö bedöms vara små inom offentlig verksamhet och i större företag. Inom övriga företag och organisationer kan risken antas vara något större. Det obligatoriska initiala arbetsplatsbesöket talar för att brister, eller risker för brister, i arbetsmiljön tidigt uppmärksammas. Löpande uppföljningar bidrar också till att uppkomna brister uppmärksammas. Under tid med anställningsstöd blir Arbetsförmedlingen främst varse om brister i arbetsmiljön då den arbetssökande meddelar sin handläggare om detta. Om den arbetssökande har nedsatta kognitiva förmågor eller står i en beroendeställning till arbetsgivaren ökar risken för att den arbetssökande inte gör Arbetsförmedlingen uppmärksam på brister i arbetsmiljön. Bedömningen av felaktiga utbetalningar som följd av brister i arbetsgivarens arbetsmiljö överlappar inte med risker för felaktiga utbetalningar som studerats i Arbetsförmedlingens omfattnings- studie. Brister i arbetsmiljön kan dock vara ett tecken på mindre seriösa verksamheter som även missköter betalningar av lön – något som studerats i Arbetsförmedlingens omfattningsstudie. Underlagen för att bedöma konsekvenserna av denna risk är mycket begränsade varför uppskattningen är behäftad med stor osäkerhet. Brister i eller förfalskade medicinska underlag Den genomförda aktgranskningen beaktade brister i de medicinska underlagen, men långt ifrån i alla ärenden. Ersättningssystem som studerats i huvudsak empiriskt uppmärksammades brister såsom att underlagen var gamla, inte helt relevanta eller att felaktiga bedömningar hade gjorts baserade på underlagen. Brister i medicinska underlag och bedömningar bedöms vara relativt vanligt och bedöms i allmänhet leda till att en mindre andel av utbetalningarna blir felaktiga. Arbetsförmedlingen har inte någon statistik om förfalskade medicinska underlag. Eftersom det ekonomiska värdet av ett förfalskat underlag kan vara relativt stort, finns det incitament för oseriösa arbetsgivare och arbetstagare att i maskopi eftersträva förfalskade medicinska underlag. Det faktum att har aktiv återkommande kontakt med den arbetssökande, borde dock ha en avskräckande effekt. Bedömningen av denna risk överlappar inte med risker studerade i Arbetsförmedlingens omfattningsstudie. Underlagen för att bedöma konsekvenserna av denna risk är begränsade varför uppskattningen är behäftad med stor osäkerhet. Samlad bedömning av fel som inte studerats empiriskt Utifrån underlagen som står till förfogande för att bedöma konsekvenserna av de risker som inte studerats empiriskt gör delegationens kansli följande bedömningar. Samtliga risker som bedöms i det följande betraktas vara orsakade av den sökande. Av felen bedöms vara misstänkt avsiktliga. Omfattningen av de felaktiga utbetalningarna redovisas i form av tre scenarion där olika antaganden gjorts om riskernas omfattning. Med ett försiktigt antagande om de ej studerade riskernas omfattning bedömer vi att de felaktiga utbetalningarna uppgår till . Det mest troliga antagandet om de ej empiriskt studerade riskerna ger en bedömd omfattning av de felaktiga utbetalningarna på . Det motsvarar av utbetalningar. Med ett extensivt antagande om riskernas omfattning bedöms de felaktiga utbetalningarna till . Ersättningssystem som studerats i huvudsak empiriskt 5.4.6Uppskattningen av felaktiga utbetalningar När de empiriskt studerade felen kompletteras med bedömningar av vissa risker som inte studerats empiriskt blir den sammanvägda bedömningen att av lönebidragen betalats ut felaktigt 2018. Detta motsvarar utgifter. I denna uppskattning ingår inte felaktiga utbetalningar som har orsakats av fel i vissa systemöverskridande uppgifter. Drygt hälften av felen () som ingår i uppskattningen orsakas av myndigheten och knappt hälften () av den sökande (arbetsgivaren). Av felen som orsakas av myndigheten har en klar majoritet () orsakats av att underlag saknas för att kunna fatta korrekta beslut. Felen som orsakats av den sökande har i hög grad () bedömts vara misstänkt avsiktliga. Tabell 5.12 Felaktiga utbetalningar av lönebidrag. Empiriskt studerade fel och bedömningar av övriga fel (% av utgifterna) Fel orsakade av sökande (0,) 302 (2,) 381 (3,) (0,) 226 (1,) 305 (2,) Fel orsakade av myndigheten (3,) 396 (3,) 475 (4,) 302 (2,) 777 (6,) * Mest troliga antagandet. Ersättningssystem som studerats i huvudsak empiriskt De felaktiga utbetalningarna från nystartsjobb uppskattas till , vilket motsvarar utgiftsnivå. bedömer att resultatet är en försiktig uppskattning av de felaktiga utbetalningarna. Felutbetalningarna som studerats empiriskt uppgår enligt studiens osäkerhetsintervall till 304–, med en punktskattning på . Övriga felutbetalningar uppskattas till . av felutbetalningarna uppskattas vara orsakad av myndigheten och resterande av den sökande (arbetsgivaren). Av felen som orsakats av den sökande har bedömts vara misstänkt avsiktliga. Nystartsjobb är ett stöd som betalas ut till arbetsgivare när de anställer personer som varit utan arbete . Nystartsjobb är inte ett arbetsmarknadspolitiskt program och föregås inte av någon arbetsmarknadspolitisk bedömning, utan utbetalas till arbetsgivare som anställer en person som berättigar till stödet. För att en arbetsgivare ska kunna få stödet krävs att den arbetssökande uppfyller något av följande fyra kriterier. Kriterierna är att den arbetssökande: •har varit utan arbete i 6 eller 12 månader, beroende på ålder, •har uppehållstillstånd eller är anvisad till etableringsinsatser, •är villkorligt frigiven efter fängelsestraff, eller •deltar i Jobb- och Utvecklingsgarantin. Stödet utgår med ett belopp motsvarande den arbetsgivaravgift och den allmänna löneavgift arbetsgivare betalar för den anställde, vanligen av lönen. Stödet kan i vissa fall också stegvis utökas till motsvarande 2,5 gånger arbetsgivaravgiften och den allmänna löneavgiften, beroende på hur länge den som anställs varit Ersättningssystem som studerats i huvudsak empiriskt frånvarande från arbetsmarknaden. minskas stödet med motsvarande andel. Den del av arbetsgivarens ersättning till den anställde som överstiger takbeloppet vid heltidsarbete berättigar inte till stödet. Likt villkoren för lönebidrag krävs för stöd vid nystartsjobb enligt författning att en arbetsgivare vid beslutstillfället; •är registrerad som arbetsgivare hos , •inte har näringsförbud, •inte har skatteskulder som lämnats till Kronofogden för indrivning, •inte har betalningsanmärkning som Arbetsförmedlingen bedömer som betydande, samt Det är också författningsreglerat att den arbetssökande ska erbjudas lön och andra förmåner som följer av, eller i väsentliga delar överensstämmer med, gällande kollektivavtal inom branschen. Förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare får inte innebära att arbetstagaren har ett väsentligt inflytande i företagets verksamhet. Utgifterna för nystartsjobb uppgick till . Arbetsförmedlingens omfattningsstudie bygger på resultatet av två delstudier. Ytterligare en delstudie har använts för att bättre förstå resultaten. Studierna har omfattat utbetalningar i beslut om nystartsjobb som beslutades – 21 september 2018.46 I det följande beskrivs metoderna och tillvägagångssättet för respektive delstudie. 45Kravet gäller beslut fattade från och framåt. 46Den studerade populationen begränsades också till ärenden som var pågående november/december . Arbetsförmedlingen har gjort bedömningen att den studerade populationen i väsentliga delar är representativ för de beslut som ligger till grund för utbetalningar och har därför använt denna population till att estimera de felaktiga utbetalningarna för hela 2018. Ersättningssystem som studerats i huvudsak empiriskt Arbetsförmedlingen har analyserat om de registerbaserade data som myndigheten har tillgänglig påvisar att beslut eller utbetalningar är felaktiga. Analysen uppmärksammar både felaktigheter vid beslutstillfället och sådana som uppkommer under tid med ersättning. Analysen omfattar hela den studerade populationen. Aktgranskningen har omfattat 500 beslut om nystartsjobb. Syftet var att undersöka om den information som krävs för att fatta ett korrekt beslut har samlats in, hanterats och tolkats på rätt sätt. Beslutsunderlag och information som finns tillgängliga i myndighetens systemstöd har granskats. Urvalet till granskningen har varit slumpmässigt. Mindre aktiebolag och övriga bolagsformer har viktats upp i urvalet. Aktgranskningen och dataanalysen har konstaterats komplettera varandra till stor del. De fel som upptäckts har endast marginellt överlappat varandra. har omfattat 50 beslut om nystartsjobb. Arbetsgivarna har ombetts skicka in underlag som kan styrka att löneutbetalningarna skett elektroniskt. Urvalet till kontroll- utredningarna var också slumpmässigt. I urvalet har beslut som i aktgranskningen bedömts ha en större risk för felaktigheter viktats upp. Två definitioner av felaktiga utbetalningar har tillämpats Arbetsförmedlingen har tillämpat två alternativa definitioner på felaktiga utbetalningar; en ”striktare” definition och en ”generösare” definition som utgått från ”intentionerna med gällande regelverk”. Enligt har den ”generösare” definitionen bedömt omfattningen av de felaktiga utbetalningarna och den Ersättningssystem som studerats i huvudsak empiriskt ”striktare” definitionen bedömt omfattningen av utbetalningar med risk för felaktiga utbetalningar. Enligt den striktare definitionen ska samtliga underlag, som enligt Arbetsförmedlingens bedömning krävs enligt författningen, finnas registrerade och åtkomliga vid beslut. Som utgångspunkt gäller då att alla underlag för beslut ska finnas i ärendets akt.47 Enligt den generösare definitionen har Arbetsförmedlingen istället bedömt om brister i underlag motsvaras av brister i faktiska förhållanden eller ej. Man har då frångått vissa krav på dokumentation och handläggning i den striktare definitionen, i synnerhet att underlagen ska finnas i ärendets akt. Villkoret om kollektivsavtalsenliga löner kan exemplifiera skillnaden. Enligt den striktare definitionen krävs att kopia av avtal eller intyg på kollektivavtal finns i akten för att detta villkor ska vara uppfyllt. Enligt den generösare definitionen bedöms villkoret uppfyllt om berört fackförbund kan styrka att arbetsgivaren omfattas av kollektivavtal. bedömer att den generösare definitionen möjliggör de mest rättvisande jämförelserna med övriga omfattningsstuderade ersättningssystem. Redovisningen kommer därför att i huvudsak utgå från denna definition. Vi bedömer också att definitionen leder till en försiktig bedömning av omfattningen av de felaktiga utbetalningarna. Bedömningar har haft stor betydelse för uppskattningen av omfattningen av felutbetalningarna I tillämpningen av den generösare definitionen har Arbetsförmedlingen bedömt sannolikheten för faktiska felaktiga utbetalningar. Detta har skett med utgångspunkt i de resultat som tagits fram baserat på den striktare definitionen. Bedömningen har gjorts med hjälp av fördjupade genomgångar av ärenden där risk för felaktiga utbetalningar förelåg, då så varit möjligt. Även kända fakta beaktades. Utifrån dessa bedömningar har de faktiska felaktiga utbetalningarna beräknats. Dessa bedömningar har haft stor betydelse för hur omfattande de felaktiga utbetalningarna 47Analysen utifrån den ”strikta” definitionen har även beaktat att vissa nödvändiga uppgifter kan finnas dokumenterade i andra ärenden, exempelvis dokumentation som styrker att den arbetssökande uppfyller kvalificeringskraven för nystartsjobb utifrån tidigare beslut om etableringsinsatser. Ersättningssystem som studerats i huvudsak empiriskt kan anses vara och de olika orsakernas betydelse. Osäkerheten i den empiriska studien är därför stor. Genomförd studie har fokuserat på felaktigheter och brister i myndighetens handläggning. Studien har avgränsats från att studera om lämnade uppgifter i ansökan och andra underlag är korrekta. Det innebär att felaktigheter i lämnade uppgifter och avsiktliga fel underskattats i den empiriska studien. De risker som Arbetsförmedlingen har bedömt är viktiga men inte kunnat undersöka är: •systemöverskridande risker kopplat till identitet, arbete och inkomster, •skenanställningar eller att överenskommet arbete inte utförs, •felaktiga eller förfalskade anställningsavtal eller utbetalnings- underlag, •brister i arbetsgivarens arbetsmiljö. 5.5.4Resultaten av den empiriska omfattningsstudien När det gäller för mycket utbetald ersättning uppskattas av utbetalningarna har betalats ut med risk för felaktiga utbetalningar, enligt den striktare definitionen. Detta motsvarar utgifter. Med denna definition är det 95-procentiga konfidensintervallet 1 027–. Med den generösare definitionen bedöms omfattningen av de felaktiga utbetalningarna uppgå till (). Detta belopp omges inte av ett konfidensintervall, utan av ett osäkerhetsintervall mellan 304–. Skillnaden mellan dessa punktskattningar är till synes mycket stor. Endast felaktiga utbetalningar av för mycket ersättning har studerats. Ersättningssystem som studerats i huvudsak empirisktRapport 4 Tabell 5.13 För mycket ersättning utbetalt av nystartsjobb Övre gräns för konf.- (% av utgifterna) 1 216 (24,) 1 405 (28,) 1 027 (20,) 363 (7,) 416 (8,) 304 (6,) Orsaker till felaktiga utbetalningar som studerats empiriskt I det följande redovisas orsakerna till de felaktiga utbetalningarna som studerats av Arbetsförmedlingen. Redovisningen kommer att enbart utgå från den generösare definition som i tabellen ovan utgörs av felaktiga utbetalningar. Arbetsförmedlingen bedömer att myndigheten själv har orsakat felaktiga utbetalningar om . Det innebär att en stor majoritet () av de felaktiga utbetalningarna som studerats empiriskt orsakas av myndigheten. Nästan två tredjedelar () av de felaktiga utbetalningarna orsakas av att underlag saknas för att kunna fatta korrekta beslut. , motsvarande 33 miljoner, av de felaktiga utbetalningarna bedöms orsakade av sökande (arbetsgivare). 48Vad gäller punktskattningen av de felaktiga utbetalningarna saknade Arbetsförmedlingens rapport ett redovisat konfidensintervall, men myndigheten har kompletterat redovisningen med ett beräknat osäkerhetsintervall. Detta intervall har ej beräknats på samma sätt som ett regelrätt konfidensintervall. Ersättningssystem som studerats i huvudsak empiriskt Tabell 5.14 Nystartsjobb, felaktiga utbetalningar och typ av fel. Miljoner kronor (% av utgifterna) Felaktiga uppgifter vid ansökan (0,) Ej anmält ändrade förhållanden (0,) Fel orsakade av sökande (0,) Ej tillräckliga uppgifter för att fatta korrekta beslut (4,) Tillräckliga och korrekta uppgifter, fel beslut (1,) Utbetalning fel, trots rätt beslut Ändrade förhållanden ej omhändertagna (1,) Fel orsakade av myndigheten (6,) 363 (7,) Felaktiga uppgifter vid ansökan Endast en mindre del, , av de felaktiga utbetalningarna uppskattas vara orsakade av felaktiga uppgifter vid ansökan. Detta är med stor säkerhet en underskattning. Studien har avgränsats från att studera om lämnade uppgifter i ansökan och andra underlag är korrekta eller inte. Resultatet inom denna felorsak baseras endast på en begränsad del av dataanalysen som undersökt om arbetsgivare anställt make/maka i enskild firma. Genomförda kontrollutredningar har visat på flera fall av felaktigheter som kan ha uppstått som felaktiga uppgifter vid ansökan, men det är osäkert om så är fallet. Studien har inte kunnat särskilja underlåtenhet för arbetsgivare att uppge egentliga förhållanden från brister i handläggningen att säkerställa dessa förhållanden. I studien har dessa slags fel kategoriserats under felorsak Ej tillräckliga uppgifter för att fatta korrekta beslut. Ej anmält ändrade förhållanden Arbetsförmedlingen uppskattar att felaktiga utbetalningar orsakade av ej anmält ändrade förhållanden uppskattas uppgå till 31 miljoner Ersättningssystem som studerats i huvudsak empiriskt Dessa fel är nästan uteslutande orsakade av att arbetsgivarna inte har redovisat arbetsgivaravgifter till motsvarande de löner som rekvirerats för personer med nystartsjobb. Ej tillräckliga uppgifter för att fatta ett korrekt beslut , nästan två tredjedelar () av de totala felaktiga utbetalningarna, uppskattas vara orsakade av att underlag saknas för att kunna fatta korrekta beslut. Dessa felaktiga utbetalningar orsakas i huvudsak av att kvalificeringsunderlag för nystartsjobb saknas () och att beräknings- underlag för stödbelopp saknas (). Tillräckliga och korrekta uppgifter, fel beslut I denna kategori ingår felutbetalningar som genereras när alla nödvändiga uppgifter finns inför beslutet, men där dessa inte beaktats eller tolkats på rätt sätt. Detta bedöms ha orsakat felaktiga utbetalningar om . Denna typ av fel beror framförallt på att kvalificeringsvillkoren för nystartsjobb inte är uppfyllda. Det som kan orsaka denna typ av fel är att regelverket i många hänseenden är komplext. Utbetalning fel, trots rätt beslut Inga fel av denna typ har upptäckts i omfattningsstudien. Ändrade förhållanden ej omhändertagna Under aktgranskningen har ett mindre antal beslut identifierats där ändrade förhållanden uppstått, men där Arbetsförmedlingen inte omhändertagit dessa på ett korrekt sätt. Detta orsakade enligt Arbetsförmedlingens uppskattning felaktiga utbetalningar om . Ersättningssystem som studerats i huvudsak empiriskt Fel orsakade av den sökande Som vi har noterat har studien fokuserat på felaktigheter som orsakats av Arbetsförmedlingen och i hög grad avgränsats från felaktigheter som orsakats av sökande. I studien har () av de felaktiga utbetalningarna bedömts ha orsakats av den sökande (arbetsgivaren). Felen handlar i huvudsak om att arbetsgivare anställt make/maka i enskild firma och att arbetsgivare inte redovisat tillräckliga arbetsgivaravgifter till . Misstänkt avsiktliga fel respektive övriga fel orsakade av sökande Nästan samtliga fel som orsakats av de sökande (31 av ) bedöms som misstänkt avsiktliga fel. Fel orsakade av myndigheten De felaktiga utbetalningar som orsakas av Arbetsförmedlingen estimeras till , vilket motsvarar av utbetald ersättning. Felen orsakas i huvudsak av att underlag saknas för att kunna fatta korrekta beslut (). 5.5.5Bedömning av vissa risker som inte studerats empiriskt