sou · H7B359 · 2019-12-12 00:00:00 — De tidigare undersökningarna från FUT-delegationen och Samverkansuppdraget visade också att det är vanligare att acceptera fusk bland yngre och bland personer som inte är heltidsarbetande. Även utbildningsnivå tycks ha betydelse för attityder till fusk, personer med enbart grundskolenivå har en mer tillåtande attityd än de med akademisk utbildning. 4.1.2Attityderna till olika former av fusk skiljer sig åt Även om de flesta har en generellt negativ inställning till bidragsfusk varierar attityderna mellan olika former av fusk. Mest allvarligt anses det vara att arbeta svart som man får sjuk- eller arbetslöshetsersättning. Även att dölja att man bor ihop med någon för att få ut mer ersättning än man har rätt till ses som allvarligt. Något mindre allvarligt anses det vara att arbeta svart som man får studiebidrag. Att ta ut en extra sjukdag trots att man inte är sjuk eller att ta ut tillfällig föräldrapenning för att umgås med barn trots att de inte är sjuka ses som minst allvarligt. 4.1.3Många tror att fusket är omfattande Många tror att fusk med bidrag är omfattande. av de svarande tror att fusket är ganska eller mycket omfattande. Äldre tror i högre utsträckning än yngre att fusket är omfattande. Jämfört med de tidigare undersökningarna har uppfattningen om hur omfattande bidragsfusket är förändrats relativt lite. I FUT- delegationens undersökning trodde att bidragsfusket var ganska eller mycket omfattande. I Samverkansuppdragets under- sökning var motsvarande siffra . En tiondel av de svarande uppger att de känner någon som har försökt få mer bidrag än vad de är berättigade till . Bland äldre och dem som arbetar är det färre som känner någon som fuskat. De två främsta orsakerna till att människor fuskar uppges vara att politiker och personer i ledande ställning fuskar och att upptäckts- risken är liten. Detta uppgavs vara de främsta orsakerna även i FUT- delegationens och Samverkansuppdragets undersökningar. Andelen av de svarande som uppger detta är dock betydligt lägre i undersökningen som gjorts inom ramen för delegationens arbete jämfört med FUT-delegationens och Samverkansuppdragets under- sökningar. Av de tillfrågade anser att informationsutbytet mellan myndigheterna är otillräckligt och anser att myndig- heterna kontrollerar för mycket. Andelen som svarade att vet ej är dock hög. 4.1.4Det anses enkelt att fuska Av de svarande anser att det är troligt att bli upptäckt om man fuskar, men få har erfarenhet av återkrav. Vidare anser att det är lätt att fuska och att det finns stora möjligheter att inte anmäla ändrade förhållanden. Män och äldre anser i större utsträckning än kvinnor och yngre att det är lätt att fuska. Uppfattningen att det är lätt att få ut mer bidrag och ersättningar än man har rätt till har dock minskat. Den var i FUT- delegationens undersökning, i Samverkansuppdragets undersökning och i undersökningen som gjorts inom ramen för delegationens arbete. I undersökningar48 är det en klart lägre andel som uppger att det är lätt att fuska med skatter och upptäcktsrisken upplevs som mycket högre. Även bland studenter i Centrala (CSN:s) undersökning upplevs upptäckts- risken som högre än i undersökningen som har gjorts inom ramen för delegationens arbete. 48Skatteverket (2018): Resultat från de årliga attitydundersökningarna 2017. 4.1.5Lågt förtroende för välfärdsmyndigheterna anser att det är enkelt att göra rätt när man ansöker om bidrag och att bidragssystemen är lätta att förstå. Detta kan jämföras med attitydundersökningar där anser att det är enkelt att deklarera. Mindre än en fjärdedel anser att myndigheter behandlar alla rättvist och att bidrag betalas ut endast till dem som har rätt till bidrag. Jämfört med skatteområdet är skillnaderna stora, där uppger en betydligt högre andel att man har förtroende för . En intensiv debatt fördes i traditionella medier kring neddragningar i välfärdssystemen och utförsäkringar från sjuk- penningsystemet. kan man se att andelen som ansåg att det var ett särskilt stort problem att människor inte får de bidrag de har rätt till var klart högre än i FUT-delegationens undersökning och i undersökningen som har gjorts inom ramen för delegationens arbete. Det var också en högre andel i Samverkansuppdragets undersökning som ansåg att fusket inte var omfattande jämfört med FUT-delegationens undersökning och undersökningen som har gjorts inom delegationens arbete. Detta kan tyda på att mediabilden påverkar bidragsmoralen. 4.2Omfattningen av felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen I linje med delegationens direktiv har en bedömning av den totala omfattningen av felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen gjorts. Bedömningen baseras på felaktiga utbetalningar från såväl enskilda ersättningssystem som de som uppstår till följd av fel i så kallade systemöverskridande uppgifter. Nedanstående text baseras på rapporterna Läckaget i välfärdssystemen, del 1 och del 2.49 49 Delegationen för korrekta utbetalningar från välfärdssystemen (2019): Läckaget i välfärdssystemen, del 1 – Omfattningsstudier och bedömningar av felaktiga utbetalningar från vissa välfärdssystem (Rapport 4) och Läckaget i välfärdssystemen, del 2 – Omfattningen av felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen (Rapport 6). 4.2.1Felaktiga utbetalningar i enskilda välfärdssystem Totalt ingår 41 olika ersättningssystem i delegationens uppskattning av de totala felaktiga utbetalningarna. I så stor utsträckning som det varit möjligt har de felaktiga utbetalningarna från dessa system uppskattats med empiriska metoder. Även Expert Elicitation och andra bedömningar har dock använts. I 23 mindre ersättningssystem har en schablonmässig uppskattning gjorts. Se tabell 4.1 och bilaga 3 för en sammanställning av de 41 studerade systemen. Delegationen bestämde tidigt att omfattningsstudier av felaktiga utbetalningar, särskilt de som bedömts vara särskilt riskfyllda, i så stor utsträckning som möjligt bör vila på empirisk grund. Arbetsförmedlingen, CSN, , Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF), och Pensions- myndigheten har efter överenskommelse med delegationen genomfört totalt nio empiriska omfattningsstudier av felaktiga utbetalningar.50 I dessa nio ersättningssystem uppskattades , eller , felaktigt ha betalats ut för mycket . Osäkerhetsintervallet låg på 3,8–6,utgifter, vilket motsvarar 4,2–7,. Endast en mindre del av de studerade ersättningarna har betalats ut för lite, cirka 250–eller 0,3–0,av utbetald ersättning. av de uppskattade felaktiga utbetalningarna är för lite utbetald ersättning.51 I avsnitt 4.2.6 respektive 4.2.7 redogörs för vad som orsakar de felaktiga utbetalningarna inom dessa ersättningssystem. Givet delegationens begränsningar och resurser har empiriska studier inte kunnat genomföras för alla riskfyllda system. 50 Arbetslöshetsförsäkringen, bostadstillägg till pensionärer och äldreförsörjningsstöd, dagersättning till asylsökande, lönebidrag, nystartsjobb, studiemedel för studier i utlandet, tillfällig föräldrapenning, föräldrapenning och statligt tandvårdsstöd. 51För lite utbetald ersättning kan inte förekomma i alla system. Arbetslöshetsförsäkringen, Bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd, dagersättning till asylsökande samt studiemedel för studier i utlandet är de system där för lite utbetald ersättning kunnat studeras empiriskt. Uppskattningar med Expert Elicitation För vissa av de utgiftsmässigt stora ersättningssystemen har de felaktiga utbetalningarna bedömts av experter med hjälp av metoden Expert Elicitation.52 Utgångspunkten för expertbedömningarna är det empiriska underlag som funnits tillgängligt för bedömningen. I dessa fyra ersättningssystem uppskattades de felaktiga utbetalningarna till med ett osäkerhetsintervall på 1,4–8,utgifter. Bedömningar av hur mycket som betalats ut för lite har också gjorts. I likhet med de ersättningssystem som studerats empiriskt, bedöms omfattningen av fel som leder till att för lite betalas i dessa system vara begränsad. av det totala felet i dessa ersättningsystem bedöms vara fel där för lite ersättning betalas ut. Ytterligare uppskattningar av felaktiga utbetalningar har genomförts av ersättningsystem där utgifterna är stora eller där risken för felaktiga utbetalningar bedömts vara väsentlig. För att uppskatta de felaktiga utbetalningarna inom dessa ersättningssystem har flera olika metoder använts. De ersättningssystem som studerats är ålderspensionssystemet, assistansersättningen, ersättningar till deltagare i arbetsmarknadspolitiska program och barnbidraget. Assistansersättning är ett ersättningssystem med flera väsentliga risker för felaktiga utbetalningar. Inom ramen för delegationens arbete har det gjorts en uppskattning av omfattningen av de felaktiga utbetalningarna genom att utgå från tidigare uppskattningar och sedan bedöma hur olika förändringar i regelverk och kontroller kan antas ha påverkat de felaktiga utbetalningarna. Analysen av förändringarna har gjorts utifrån de underlag som presenterat i två promemorior. Bedömningen är att andelen felaktiga utbetalningar minskat från 9–till 8,6–14,. utgifter motsvarar detta 2,5–4,. Aktivitetsstöd, utvecklingsersättning och etableringsersättning är ersättningar som lämnas till deltagare i arbetsmarknadspolitiska program. har genomfört en omfattningsstudie av merparten av de fel som kan uppkomma hos , men 52Sjukpenning, sjukersättning, studiemedel och ekonomiskt bistånd. en mindre del av de fel som kan förekomma inom ersättningarna som helhet. De risker för felaktiga utbetalningar som inte kunnat fångas genom omfattningsstudie har därför istället bedömts av delegationens kansli. Denna bedömning har gjorts med utgångspunkt i en empirisk studie av arbetslöshets- ersättningen som har många likheter med ersättningarna till deltagarna i de arbetsmarknadspolitiska programmen. De felaktiga utbetalningarna uppskattas andelsmässigt till ungefär 3–5,eller motsvarande 459–utgifter. Uppskattningar av felaktiga utbetalningar av barnbidrag har gjorts genom att tillämpa en register- och indikatorbaserad modell som används för att skatta antalet personer som felaktigt är folkbokförda i (se vidare avsnitt 4.2.3). Genom att studera utbetalningarna till dessa individer har en uppskattning av de felaktiga utbetalningarna varit möjlig att göra. av de årliga utgifterna för barnbidraget uppskattas ha betalats ut felaktigt.53 De felaktiga utbetalningarna uppskattas därmed till nästan utgifter. De felaktiga utbetalningarna inom ålderspensionssystemet har uppskattats till 20–utgifter. Uppskattningen bygger på en uppräkning av en tidigare genomförd bedömning med metoden Expert Elicitation. Utöver dessa ersättningssystem har också inom ett regeringsuppdrag uppskattat de felaktiga utbetalningarna inom ersättning för höga sjuklönekostnader som kan lämnas till mindre arbetsgivare för deras sjuklönekostnader. De felaktiga utbetalningarna av för mycket uppskattades till 4,6–13,. utgifter motsvarar det 44–. Totalt har uppskattningar gjorts i 18 enskilda ersättningssystem, varav 17 av dessa har genomförts inom delegationens uppdrag. Utgifterna för de 18 ersättningssystemen uppgår till . 53Eftersom undersökningen är en totalundersökning omges inte uppskattningen av något konfidens- eller osäkerhetsintervall. Schabloniserade antaganden om vissa mindre ersättningssystem Ytterligare 23 mindre välfärdssystem har uppskattats med hjälp av schablonmässiga antaganden.54 Utgifterna för dessa system utgör av de samlade utgifterna, motsvarande . Dessa system har antagits ha felaktiga utbetalningar i paritet med de system som inte bedömts vara riskfyllda, undantaget barnbidrag och ålderspension55. Det innebär att de felaktiga utbetalningarna i de övriga 23 systemen har antagits uppgå till sammanlagt , eller av utgifterna. 54Aktivitetsersättning, arbetshjälpmedel m.m., arbetsskadelivränta, barnpension och efter- levandestöd, bilstöd till personer med funktionsnedsättning, bostadsbidrag, bostadstillägg till personer med sjuk- eller aktivitetsersättning, efterlevandepension (vuxna), ersättning inom det statliga personskadeskyddet, graviditetspenning, handikappersättning, hemutrustnings- lån, kostnadsersättning till i elever i gymnasiet, lärlingsutbildning, lönegaranti, närstående- penning, rehabiliteringsersättning, sjukpenning respektive rehabiliteringspenning i särskilda fall, sjukvård i internationella förhållanden, studiebidrag generellt, studiebidrag prioriterat, studiehjälp underhållsstöd och vårdbidrag. 55Dessa system kan sägas vara unika i bemärkelsen att de inte har ett ansökningsförfarande eller bedömningsmoment på motsvarande sätt som de flesta övriga system. Felaktiga utbetalningar i enskilda system Endast för mycket utbetalt (% av utgifterna) (3,) 727 (5,) (2,) Assistansersättning*** 3 309 (11,) 4 150 (14,) (8,) (5,) 660 (6,) (4,) (4,) 64 (6,) (3,) Ersättning till deltagare i (4,) 807 (5,) program*** (6,) 1 185 (9,) (4,) (9,) 676 (13,) (7,) Studiemedel för studier i (3,) 153 (5,) (1,) 1 534 (20,) 2 123 (28,) 1 176 (15,) (8,) 10 545 () (6,) (0,) 66 (0,) (0,) Ekonomiskt bistånd** (5,) (7,) (3,) (2,) (2,) (2,) 77 (8,) 122 (13,) (4,) (3,) (7,) (1,) (4,) 3 336 (10,) (0,) (5,) (6,) (4,) (3,) (5,) (2,) Ålderspension*** 229 (0,) (0,) (0,) (1,) 10 252 () (0,) Vissa mindre system**** (3,) (4,) (2,) (2,) (3,) (1,) (4,) (6,) (2,) (5,) 6 789 (7,) (4,) *I huvudsak empiriskt studerade system, ** Bedömningar med Expert Elicitation, *** Övriga uppskattningar, ****Schablonmässig bedömning av 23 mindre system. 4.2.2Kolliderande ersättningar och bristande samordning är ett begränsat problem En uppskattning av omfattningen av felaktiga utbetalningar orsakade av kolliderande ersättningar och bristande samordning har också genomförts. I en stor registerbaserad studie som omfattade utbetalningar om konstaterades att kolliderande ersättningar är ett begränsat problem. Slumpmässiga kontroller har också gjorts av utbetalningar som kan behöva samordnas. Bedömningen är att de felaktiga utbetalningarna orsakade av kolliderande ersättningar eller bristande samordning uppgår till 91–. Hälften av de uppskattade felaktiga utbetalningarna har kolliderande ersättningar eller bristande samordning där föräldrapenning är en av de utbetalade ersättningarna. 4.2.3Fel i systemöverskridande uppgifter ger upphov till olika mycket felaktiga utbetalningar Vissa uppgifter är centrala i många ersättningssystem för att bedöma rätten till och storleken på ersättningen, så kallade systemöver- skridande uppgifter. Inom ramen för delegationens arbete har särskilda studier och bedömningar för att kvantifiera de felaktiga utbetalningarna som beror på att vissa av dessa systemöverskridande uppgifter är fel genomförts. Totalt har fyra sådana systemöver- skridande uppgifter analyserats; sjukpenninggrundande inkomst (SGI), folkbokföring, samordningsnummer och svartarbete. Felaktiga utbetalningar som orsakas av felaktig sjukpenning- grundande inkomst (SGI) har undersökts. De felaktiga utbetal- ningarna har skattats i de tre största ersättningssystemen, i termer av antal mottagare och utgifter, där SGI används för att bestämma nivån på ersättningen. Dessa är föräldrapenning, sjukpenning och tillfällig föräldrapenning. Analysen visar att felaktig SGI är relativt vanligt, men att felen orsakar relativt små felaktiga utbetalningar. Detta gäller både när felaktig SGI leder till för mycket respektive för lite utbetald ersättning. Av de studerade systemövergripande riskerna, är det bara fel i SGI som kan orsaka för lite utbetald ersättning. Uppräknat till utgifter uppskattas 584–ha betalats felaktigt, där ungefär hälften är för mycket. motsvarar 0,8–2,av utbetalningarna i de tre studerade ersättningsystemen. Med hjälp av en register- och indikatorbaserad modell har antalet personer som felaktigt är folkbokförda i skattats. Därefter har utbetalningar av bosättningsbaserade ersättningar till dessa individer studerats för att uppskatta de felaktiga utbetalningarna. Resultatet av analysen visar att av utbetalningarna i de studerade ersättningssystemen betalats ut felaktigt till personer som är bosatta i felaktiga utbetalningarna uppskattas till utgifter. Hur stora felen är varierar mellan de ersättningssystem som studerats. Bedömningar av felaktiga utbetalningar på grund av svartarbete från de välfärdssystem där arbete och inkomster påverkar rätten till eller storleken på ersättningen har också gjorts. Uppskattningen baseras på den senaste bedömningen av oredovisade löneinkomster som tagits fram genom nationalräkenskaperna. Sammantaget är bedömningen att svartarbetet föranleder felaktiga utbetalningar på med ett osäkerhetsintervall på 2,7–5,. Utbetalningar till personer med samordningsnummer har också studerats. Sådana utbetalningar har i andra sammanhang bedömts vara riskfyllda.57 Resultatet visar dock att omfattningen av sådana utbetalningar är relativt begränsade. Utbetalningar till personer med samordningsnummer uppgår till , varför de felaktiga utbetalningarna maximalt kan uppgå till detta belopp. Enligt studien bedöms de felaktiga utbetalningarna uppgå till 4–. I tabell 4.2 nedan sammanfattas resultaten från dessa studier. I tabellen ingår också bedömningar av i vilken utsträckning estimaten från uppskattningarna av enskilda system har överlappat estimaten från de felaktiga utbetalningar som orsakats av fel i de systemöverskridande uppgifterna. I syfte att undvika att felen dubbelräknas har vi därför reducerat estimaten från studierna och bedömningarna av de systemöverskridande uppgifterna med detta bedömda överlapp. 57SOU 2017:37: Kvalificerad välfärdsbrottslighet – förebygga, förhindra, upptäcka och beivra. Sammanställning av resultaten inklusive reduktion för överlapp Felaktiga utbetalningar på grund av fel i systemöverskridande uppgifter, endast för mycket utbetalt (285)* (285)* (behöver ej reduceras) Summa (efter reduktion) * För studien av folkbokföring (övertäckning) finns inget osäkerhetsintervall. Avslutningsvis kan noteras att omfattningen av felaktiga utbetalningar orsakade av felaktiga uppgifter om att den sökande behövt avstå förvärvsarbete delvis har studerats inom enskilda ersättningssystem. Fel i dessa uppgifter är den i särklass största orsaken till felaktiga utbetalningar från föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning. Sammantaget är uppskattningen att de felaktiga utbetalningarna i dessa två ersättningssystem uppgår till med ett osäkerhetsintervall på 1,8–2,. Dessa uppskattningar rör enskilda ersättningssystem och har därför inte räknats in i uppskattningarna av felaktiga utbetalningar orsakade av fel i systemöverskridande uppgifter. 4.2.4Sammantaget är de felaktiga utbetalningarna omfattande Den sammantagna bedömningen är att de felaktiga utbetalningarna från välfärdssystemen uppgår till . Osäkerhetsintervallet uppskattas till 11–. Detta osäkerhetsintervall bör ses som ett slags min- respektive maxvärde för de felaktiga utbetalningarna givet de studier som ingått i summeringen. I bilaga 3 förs ett resonemang om detta osäkerhetsintervall och hur de faktiska felaktiga utbetalningarna sannolikt ryms i ett intervall som är snävare än 11–. Siffran avser felaktiga utbetalningar av för mycket ersättning. Som redogjorts för tidigare, är omfattningen av felaktiga utbetalningar av för lite begränsade. Det bredare osäkerhetsintervallet på 11–motsvarar cirka 3,5–8,som andel av de totala utbetal- ningarna när ålderspension exkluderas. Om ålderspensionssystemet inkluderas halveras närmast andelen fel till 1,7–4,, eftersom ålderspensionssystemets utgifter utgör hälften av de totala, studerade utbetalningarna, som andelen fel uppskattas vara mycket låg. De felaktiga utbetalningarna är i monetära termer sålunda omfattande även om man utgår från den lägsta delen av osäkerhets- intervallet. I tabell 4.3 sammanställs resultaten. Tabell 4.3 Bedömning av de totala felaktiga utbetalningarna Endast för mycket utbetalt (% av utgifterna) (8,) 10 545 () (6,) (1,) 10 252 () (0,) (3,) 2 413 (4,) (2,) uppgifter (reducerat) (2,) 26 739 (4,) (1,) 17 854 (5,) 25 999 (8,) 11 317 (3,) Genom att fler ersättningssystem har kunnat studeras med empiriska metoder är osäkerheten mindre än i tidigare studier av felaktiga utbetalningar. 4.2.5Felen varierar och är koncentrerade till några system och systemöverskridande uppgifter Felen varierar mellan välfärdssystemen… Andelen uppskattade felaktiga utbetalningar varierar mellan olika ersättningssystem. Det gäller både i system som studerats empiriskt och i system som studerats med andra metoder. Felaktiga utbetal- ningar från ett fåtal ersättningssystem uppskattas stå för en relativt stor del av de samlade felaktiga utbetalningarna. Sex ersättnings- system, nämligen sjukersättning, sjukpenning, assistansersättning, tillfällig föräldrapenning, lönebidrag och nystartsjobb, svarar för nästan hälften av de uppskattade felaktiga utbetalningarna, som dess utgifter uppgår till av de totala utgifterna. Skulle även fel i systemöverskridande uppgifter inom dessa ersättningssystem läggas till, skulle andelen överstiga hälften. …och mellan de systemöverskridande uppgifterna Felaktiga systemöverskridande uppgifter uppskattas också generera betydande felaktiga utbetalningar. Uppskattningen är att sådana felaktiga uppgifter genererar felaktiga utbetalningar på 3,5–. Systemöverskridande uppgifter är av särskild vikt, eftersom de ligger till grund för beslut och utbetalningar i flera ersättningssystem hos flertalet utbetalande myndigheter och arbetslöshetskassor. Omfattningen av de felaktiga utbetalningarna varierar mycket mellan olika systemöverskridande uppgifter och det är svartarbetet som är den dominerande felkällan. Svartarbete bedöms föranleda 2,7–5,i felaktiga utbetalningar . 4.2.6Främsta orsaken är felaktiga uppgifter Uppgifter och underlag har en helt avgörande betydelse för att utbetalningar ska bli korrekta. Felaktiga uppgifter i ansökan och ej anmälda ändrade förhållanden orsakar drygt tre fjärdedelar av de felaktiga utbetalningarna i de nio ersättningssystem som studerats i huvudsak empiriskt. I dessa system uppskattas av de felaktiga utbetalningarna bero på att uppgifter är felaktiga, inte tillräckliga för att fatta korrekta beslut eller att ändrade uppgifter inte omhändertagits. Resultatet av expertbedömningarna av de fyra utgiftsmässigt stora ersättningssystemen uppvisar liknande förhållanden.58 Knappt 1 av totalt 20 felaktigt utbetalda kronor uppskattas bero på felaktiga bedömningar och beslut i handläggningen.59 Den stora potentialen för att minska felaktiga utbetalningar ligger därför i att säkerställa att uppgifterna som ligger till grund för beslut och utbetalningar är korrekta. Drygt en femtedel av de felaktiga utbetalningarna uppskattas i de ersättningssystem som uppskattats empiriskt eller med Expert Elicitation vara orsakade av myndigheterna (i de omfattningsstuderade och i de expertbedömda). Denna nivå varierar mellan olika ersättningssystem. I fem av de empiriskt studerade ersättningssystemen som i huvudsak handläggs manuellt uppskattas myndigheterna orsaka nästan hälften av de felaktiga utbetalningarna. Utrymmet för en myndighet att handlägga felaktigt i ett högautomatiserat system är däremot begränsat. I sådana system kan dock omfattningen av de felaktiga utbetalningarna påverkas av de kontroller som myndigheten utför innan utbetalning. Välfärdssystemens utformning är också en viktig orsak till de felaktiga utbetalningarna. Ersättningssystemens regelverk och konstruktion lägger grunden för myndigheternas förutsättningar att säkerställa korrekta utbetalningar och motverka bidragsbrott. Kunskapskällorna som ligger till grund för de två omfattnings- rapporterna som har tagits fram inom ramen för delegationens uppdrag visar att systemens konstruktion kan ge upphov till olika typer av problem som ökar risken för felaktiga utbetalningar. När det gäller assistansersättningen har riskerna för felaktiga utbetalningar framhållits i många sammanhang. Systemets regelverk och konstruktion är också på många sätt unik.