sou · H7B346 · 2019-11-29 00:00:00 — Section 4 Notwithstanding the provisions of Chapter 31, Section 1, first paragraph of the Public Access to Information and Secrecy Act (2009:400), the Riksbank shall notify the Authority or the Prosecution Authority if information emerges in activities referred to in these provisions that gives cause to assume that a crime has been committed. If there are special reasons, the Riksbank may refrain from making the notification. Legal action against removal from employment Section 5 The right of the to remove a member of from their employment follows from Chap- ter 9, Article 13, fourth paragraph of the Instrument of Govern- ment. Legal action against a decision on removal from employment shall be brought within two months from service of the decision. If legal action is not brought within this period, the party has lost the right to bring legal action. The Governor of the Riksbank may bring legal action at the Court of of Union. Other members may bring legal action at the Supreme Court. The Supreme Court may declare a decision on removal from employment invalid. Section 6 Decisions by the Riksbank under the following provi- sions may be appealed to a general administrative court: –Section 1, with regard to financial penalties, –Section 3, with regard to orders, –Chapter 3, Section 10 with regard to requirements for a central counterparty in a third country, –Chapter 4, Section 7 with regard to redemption of certain bank- notes and coins, –Chapter 5, Section 12 with regard to wartime posting of per- sonnel of certain legal persons and traders, –Chapter 5, Section 12 with regard to which legal persons and traders are authorized to assign personnel etc. to wartime postings, and –Chapter 5, Section 15, point 3 on exemptions from the obli- gation to continue operations in war and during risk of war. Leave to appeal is required for an appeal to the Administrative Court of Appeal. Section 7 Other decisions of the Riksbank under this Act than those referred to in Sections 5 and 6 may only be appealed to the extent and according to the procedure stated in the Act on the appeal of administrative decisions by the and the Riks- dag's authorities (1989:186). Section 8 Other decisions of the Riksbank under this Act than those referred to in Sections 1 and 3 and Chapter 4, Section 7, apply im- mediately. 1.This Act enters into force on 1 2021 regarding Chapter 7, Sections 6 and 7 and Section 8, first paragraph, point 2, and other- wise on 1 January 2023. 2.When applying Chapter 7, Sections 6 and 7 and Section 8, first paragraph, point 2, before 1 January 2023 the Riksbank shall mean riksbank. 3.This Act repeals the Riksbank Act (1988:1385). 4.Members of appointed before the entry into force of this Act continue to hold their position according to their term of office. 5.The Executive Board may consist of either five or six members until irrespective of Chapter 11, Section 14, first paragraph. 6The restriction of reappointment in Chapter 11 Section 15 shall only be applied to appointments after . 7.Chapter 8 and Chapter 12, Sections 7 and 9 shall be applied for the first time during the financial year of 2023. 8.At the end of financial year 2023 the capital shall be billion and there shall be SEK zero in the reserve fund. The share of the Riksbank’s equity that exceeds billion at that time shall be included in retained profits. 9.If the equity of the Riksbank for financial year 2023 exceeds the target level of billion under Chapter 8, Section 7 first paragraph, the excess amount shall be included in retained profits irrespective of what is stated in those provisions. 10.If the sum of outstanding loans to the National Debt Office on 1 January 2023 exceeds the limit referred to in Chapter 10, Sec- tion 2, and the conditions referred to in Chapter 10, Section 3, first paragraph, are not met, the Riksbank shall repay the loans when each loan matures until they do not exceed the limit. 11.The provisions in Chapter 6, Sections 7 and 8 only apply to transactions conducted after . Proposed Act on the National Debt Office’s Borrowing for the Needs of the Riksbank The following is hereby provided. Section 1 Debt Office is to raise loans for the State to meet the Riksbank’s needs for 1.foreign reserves under Chapter 10, Sections 1–4 of the Riksbank Act (2021:000), and 2.loans for the Riksbank’s transfer of funds to the under Chapter 6, Section 7 of the Riksbank Act. Debt Office shall recover full compensation for the State's borrowing costs to meet the Riksbank’s need for foreign re- serves in accordance with the first paragraph, point 1. For loans to the Riksbank under the first paragraph, point 2, the National Debt Office shall recover compensation corresponding to the interest received by the Riksbank from the . This Act enters into force on 1 January 2023. Proposed act amending the Exchange-Rate Policy Act (1998:1404) It is hereby provided that Sections 2–4 of the Exchange-Rate Policy Act (1998:1404) shall have the following wording. The Government shall decide on the system that shall apply to setting the value of the Swedish krona in relation to foreign cur- rencies (exchange-rate system). The Government shall decide on the system that shall apply to setting the value of the Swedish krona in relation to foreign cur- rencies (exchange-rate system). Where applicable the Government shall also decide on the central rate and band width. Decisions under the first para- graph shall be consistent with the price stability objective under Chapter 2, Section 1, first paragraph of the Riksbank Act (2021:000). The Riksbank may make a re- quest to the Government that the Government shall decide on an exchange-rate system. The Gov- ernment shall process that request promptly. The Riksbank may make a re- quest to the Government that the Government shall decide on an exchange-rate system, a central rate or a band width. The Gov- ernment shall process that request promptly. The Government shall con- sult with the Riksbank before de- ciding on an exchange-rate sys- tem. The Government shall con- sult with the Riksbank before de- ciding on an exchange-rate sys- tem, a central rate or a band width. This Act enters into force on 1 January 2023. 2 Kommitténs uppdrag och arbete Kommittén fick i uppdrag att göra en översyn av det penningpolitiska ramverket och riksbankslagen. Enligt kommitté- direktiven ska kommittén bl.a. analysera och bedöma samt föreslå de författningsändringar som den anser nödvändiga inom följande om- råden: •penningpolitikens mål och medel •Riksbankens ansvar för finansiell stabilitet •Riksbankens roll i internationella sammanhang •den demokratiska granskningen av och penningpoli- tiken •Riksbankens ansvar för kontanthanteringen, kontantförsörjningen och beredskapen i betalningssystemet. fick kommittén även i uppdrag att lämna förslag om finansiella oberoende och balansräkning. I uppdraget ingår även att förtydliga i lag på vilka villkor får förstärka valutareserven genom lån av och att lämna förslag till hur redan upptagna lån med stöd av nuvarande lagstiftning ska avvecklas när den föreslagna nya lagstiftningen träder i kraft. Därutöver har kommittén vid ytterligare två tillfällen fått tilläggs- direktiv som förändrat utredningstiden. De första tilläggsdirektiven innebar att kommittén inte behövde redovisa förslag till grund- lagsändringar i ett särskilt betänkande. I stället ska det uppdraget Kommitténs uppdrag och arbete redovisas i samband med uppdraget i övrigt. De andra tilläggsdirekti- ven innebar att utredningstiden förlängdes till . överlämnade kommittén delbetänkandet Tryggad till- gång till kontanter (2018:42). I detta slutbetänkande redovisar kommittén de ställningstaganden den gjort beträffande övriga frågor. Kommittédirektiven finns i bilagorna 1–4. Kommitténs uppdrag är omfattande och berör i stort sett hela Riks- bankens verksamhet. Sedan den nuvarande riksbankslagen trädde ikraft har det skett omfattande ekonomisk-politiska och insti- tutionella förändringar. Lagen är därför i många delar omodern vilket bidrar till otydlighet. Otydligheten i ansvar inom det finansiella stabilitetsområdet har av flera aktörer framhållits som ett särskilt problem, men även inom andra verksamhets- områden finns det behov av att uppdatera lagen och förtydliga Riks- bankens mandat. Mot denna bakgrund har kommittén ansett det nödvändigt att göra en grundlig analys av hela verksam- het. Kommittén har, med beaktande av kommittédirektiven, utgått från följande förutsättningar. I direktiven anges att kommittén ska bedöma om de förslag och författningsändringar som föreslås är förenliga med vad som följer av medlemskap i med beaktande av att inte har euron som valuta. Enligt kommittédirektiven ska målet om prisstabilitet fortfarande vara centralt för verksamhet. Dessutom ska Riksban- ken även fortsättningsvis åtnjuta en hög grad av oberoende. I direktiven framhålls det i anslutning till frågan om oberoendet att det är viktigt att penningpolitik och övriga verk- samhet granskas på ett effektivt och ändamålsenligt sätt i syfte att behålla ett högt förtroende för . Enligt kommittédirektiven ska kommitténs förslag om Riksban- kens finansiella oberoende och balansräkning utformas med utgångs- punkt i förslagen i utkastet till lagrådsremiss (Fi2017/01329/B) och med beaktande av de remissynpunkter som har lämnats på utkastet. Kommitténs uppdrag och arbete I har huvudansvaret för den finan- siella tillsynen, inklusive den s.k. makrotillsynen. har utsetts till resolutionsmyndighet. Den beslutade ansvarsfördel- ningen beträffande makrotillsyn och resolution tas, som följer av kommittédirektiven, för given och analyseras inte. Utöver dessa förutsättningar har kommittén avgränsat sitt arbete på två områden. ingår inte i Bankunionen. Det ingår inte i kommitténs uppdrag att föreslå några förändringar av detta.1 Kommittén har inte heller analyserat de för- och nackdelar som skulle kunna uppstå om skulle få ge ut digitala central- bankspengar, s.k. e-kronor.2 Kommitténs beskrivningar och analyser bygger vidare på att är en medlemsstat i EU. Kommittén har bestått av tolv ledamöter. Kommittén har biträtts av tio sakkunniga och en expert.3 Till stöd för kommitténs arbete har det dessutom funnits ett kansli. Kommittén har haft 20 sammanträden, varav ett heldagssamman- träde. Utöver kommittésammanträdena har arbete bedrivits inom sär- skilt inrättade arbetsgrupper för olika ansvarsområden. Varje arbets- grupp har bestått av ett antal sakkunniga och i vissa fall experten, beroende på arbetsgruppens ansvarsområde. Arbetsgrupperna har bl.a. vid särskilda möten getts tillfälle att lämna synpunkter på de förslag som utarbetats inom kansliet innan de lagts framför kommit- tén. Arbetsgrupperna har haft följande ansvarsområden: 1En särskild utredare har i uppdrag att analysera innebörden av ett eventuellt svenskt deltag- ande i Europeiska bankunionen. I uppdraget ingår att redovisa för- och nackdelar med att delta i eller kvarstå utanför bankunionen (dir. 2017:123). 2Riksdagen riktade ett tillkännagivande, en uppmaning, till regeringen att tillsätta en utred- ning av digitaliseringens och den minskade kontantanvändningens konsekvenser för betal- ningsmarknaden och statens och den privata sektorns roller på denna marknad. I detta ingår att utreda om det behövs digitala centralbankspengar, s.k. e-kronor. 2018/19:FiU44 och rskr. 2018/19:293.) 3Vilka de är och har varit framgår av missivet. Kommitténs uppdrag och arbete •penningpolitikens mål och medel •Riksbankens ansvar för finansiell stabilitet •en centralbanks grundläggande uppgifter •Riksbankens roll i internationella sammanhang •Riksbankens finansiella oberoende och valutareserv. Tjänstemän vid har getts tillfälle att komma med synpunkter på kommitténs författningsförslag. Tjänstemän från har också deltagit på ett av kommitténs möten för att informera om sina synpunkter. Kommittén har vid framtag- ande av sina författningsförslag beaktat synpunkter som framförts av och dess tjänstemän. Vidare har följande personer deltagit vid ett kommittémöte vardera: •Björn , i sin egenskap av ordförande i ningen (jfr Ds 2017:66) •Riksbankschefen och , , samt generaldirektören och , Riks- gäldskontoret •Niklas , KTH. Företrädare för kansliet träffade i samband med hans besök i . I fråga om de krav som unionsrätten ställer har kommitténs kansli även låtit professor vid i ta fram en rättslig analys som ett komplement till kansliets arbete. Kontakter avseende rättsliga bedömningar har även förevarit med f.d. justitierådet och professorn emeritus . Kommitténs uppdrag och arbete Företrädare för kansliet har besökt ECB och Deutsche (den tyska ) i . Dess- utom har möten ägt rum i med dels tjänste- män vid sekretariatet för utskott för ekonomi och valutafrågor (ECON), dels . Företrädare för kansliet har besökt Banken för internationell betal- ningsutjämning (BIS), i . Företrädare för kansliet har deltagit vid konferens ”Independence 20 Years On” den 27–. Företrädare för kansliet har vidare deltagit i workshopen ”’s accountability in a multilevel European order”, Maastrichtuniversitetet i den 29–. Kommittén har hållit sig informerad om arbetet med den nya norska centralbankslagen. Bland annat har företrädare för kansliet vid ett studiebesök i träffat företrädare för den norska centralbanksutredningen, och norska finans- departementet. deltog också som talare vid ett semina- rium anordnat av SNS angående den norska centralbanksutredningen . Företrädare för kansliet har vidare deltagit vid ett möte på med det norska finans- departementet. anordnade kommittén konferensen politik och svensk lönebildning. Inbjudna talare var , professor vid , , professor vid , , chefsekonom vid och , chefsekonom vid LO. Företrädare för kommitténs kansli har också haft möten med företrädare för och . Dessutom har möten ägt rum med företrädare för Teknikföretagen och med företrädare för och Facken inom industrin . träffade företrädare för kansliet , för Europapolitiska studier (Sieps). Kommittén har deltagit i en av anordnad workshop under ledning av och (Systemic Policy Partnership, LLP) om hur frågor avseende finan- siell stabilitet bör behandlas i den nya riksbankslagen. I samband med workshoppen träffade företrädare för kommitténs kansli och . Kommitténs uppdrag och arbete Inför utformningen av förslagen om krisberedskap och höjd beredskap har kommitténs kansli ordnat en workshop om statliga betalningar i kris och krig tillsammans med Utredningen om sam- ordning av statliga utbetalningar från välfärdssystemen (Fi 2018:05). deltog företrädare för , Riksgäldskon- toret, , , Pensions- myndigheten och . Beträffande förslagen om krisbered- skap och höjd beredskap har företrädare för kommitténs kansli också sammanträffat eller samtalat med – förutom med nämnda myndigheter – företrädare för , Försvarsdeparte- mentet, Försvarsberedningen, Säkerhetspolisen, Totalförsvarets rekry- teringsmyndighet, Utredningen om civilt försvar (Ju 2018:05) och Utredningen om näringslivets roll inom totalförsvaret samt försörj- ningstrygghet i fråga om försvarsmateriel (Fö 2018:01). har sammanlagt haft cirka 40 möten med stat- liga myndigheter, företag, intresseorganisationer och andra intres- senter som berörs av frågan om kontanthantering och tillgång till kontanttjänster i samhället. Det har hållits flera möten med de cen- trala aktörerna , samt . Mötena har utgjort ett viktigt underlag till både del- betänkandets förslag och till de överväganden och förslag som läm- nas i detta slutbetänkande angående mål och uppgifter avseende kontanter. Möten om kontantfrågor har även ägt rum med . Inför utformningen av förslagen om organisation har kommitténs kansli och genomfört ett 20-tal intervjuer med personer som har eller har haft ledande posi- tioner inom och fullmäktige, se appendix 1 till kapitel 32. har bistått kommitténs kansli med information om verksamheten inom IMF. Dessutom har vid ett möte med företrädare för kansliet informerat om arbetet inom . Kansliet har vidare samtalat med , , och om centralbanksrelaterade frågor. Kommitténs uppdrag och arbete , docent vid , har lämnat kommen- tarer på kapitel 5. Vidare har , docent i stats- kunskap vid , lämnat kommentarer på delar av kapitel 33. har sammanträffat och samtalat och haft många kontakter med ett stort antal tjänstemän vid vad gäller olika delar av kommitténs arbete. Dessutom har kommittén hållit sig informerad om och beaktat övrigt relevant arbete som pågår inom , och andra myndigheter. Kommittén har vidare, utöver de kontakter som beskrivs ovan, haft flera möten och andra kontakter med före- trädare för , , Finansdeparte- mentet, , , Utredningen om ett eventuellt deltagande i Europeiska bankunionen (Fi 2017:10), och andra marknadsaktörer. Dessutom har företrädare för kommitténs kansli haft möten med följande personer som gästat : •Eric Leeper, professor vid , . •Andrew , professor vid , . •Malcom Edey, Australiska , . •Gabriele , Nederländska , . Som framgår i kapitel 2 är kommitténs uppdrag omfattande och berör flertalet av verksamhetsområden. Därutöver ska kom- mittén analysera finansiella och institutionella obero- ende, dess organisation och former för demokratisk granskning av . Frågeställningarna rymmer även riksbanksfullmäktiges uppdrag och sammansättning. Utifrån dessa frågeställningar har betänkandet delats in i åtta delar vilka beskrivs kortfattat nedan. Del 1: Bakgrundsbeskrivningar (kapitlen 4–12) Bakgrundsbeskrivningarna fyller funktionen som referenskapitel som kommittén återkopplar till när direktivens frågeställningar analyseras. Kapitlen med bakgrundsbeskrivningar innehåller inga förslag från kommittén, däremot gör kommittén ett antal bedömningar i kapitel 4 och i kapitel 12. Kapitel 4–8 består av bakgrundsbeskrivningar utifrån ekonomisk teori och praktik. Kapitel 4 beskriver en centralbanks grundläggande uppgifter. Med grundläggande uppgifter avses sådana uppgifter som en centralbank har unika förutsättningar att utföra. En sådan uppgift är att förse ekonomin med sedlar och mynt samt elektroniska betal- ningsmedel som finansiella aktörer använder sinsemellan. Utifrån denna uppgift kan övriga grundläggande uppgifter härledas – att upprätthålla ett centralt system för betalningsavveckling, att stabili- sera betalningsmedlens värde samt att agera sista låneinstans. tog den moderna sin form då de till- delades dessa grundläggande uppgifter och de utgör därför en naturlig utgångspunkt i kommitténs analys av vilka uppgifter och befogen- heter som bör delegeras till . Det gäller särskilt i kapitlen som behandlar penningpolitik och finansiell stabilitet. Kapitlen 5 och 6 ger en överblick av centralbankers utveckling –2019. Kapitel 5 behandlar kortfattat tidsperioden –1979 och beskriver bl.a. hur moderna centralbanker växte fram och fick ansvar för de grundläggande uppgifterna, både internationellt och i . I kapitlet ges även en översiktlig beskrivning av olika mone- tära regimer som praktiserats, vilka uppgifter centralbanker har till- delats, vilka huvudsakliga instrument centralbanker har använt sig av samt hur förhållandet till regeringar och parlament sett ut . Kapitel 6 behandlar tidsperioden –2019 och beskriver mer i detalj de utgångspunkter på vilka nuvarande penningpolitiska regim, inklusive centralbankers oberoende inom penningpolitiken, baseras. Utvecklingen och den konsensus som förelåg fram till finans- krisens utbrott kontrasteras med de åtgärder som centralbanker vid- tog decenniet därefter. Flera av kommitténs frågeställningar beträff- ande penningpolitik och finansiell stabilitet relaterar till det senaste dryga decenniets erfarenheter och institutionella förändringar, både internationellt och i . I kapitel 7 beskrivs det finansiella systemets grundläggande funk- tioner och betydelse för ekonomin. I kapitlet beskrivs de egenskaper hos det finansiella systemet som gör det känsligt för störningar varför det finns behov av reglering, tillsyn och, i kristider, olika typer av stödåtgärder, bl.a. från . I kapitel 8 beskrivs det svenska krishanteringsramverket där tillsammans med bl.a. , och regeringen har cen- trala uppgifter att fylla för att motverka och hantera finansiella kriser. Kapitlen 7 och 8 utgör referenskapitel för bl.a. de kapitel som be- handlar uppgifter och befogenheter inom finansiell stabilitet. Kapitlen 9–12 består av bakgrundsbeskrivningar utifrån juridiska och statsvetenskapliga perspektiv. I kapitel 9 beskrivs EMU och regleringen av centralbanker, inklusive penningpolitiken, i EU. I kapitlet behandlas även hur unionsrätten förhåller sig till svensk rätt och då bl.a. vilka bestämmelser som är tillämpliga för länder som inte har infört euron som valuta och är s.k. medlemsstater med undantag. I kapitel 10 ges en översikt av gällande svensk rätt utifrån befintliga lagar och dess förarbeten. Kapitlet beskriver bl.a. hur nuvarande verksamhet regleras bl.a. i regeringsformen, riksbankslagen, lagen om valutapolitik och i beredskapslagstiftningen. I kapitel 11 beskrivs den svenska förvaltningsmodellen och Riksban- kens roll i denna modell. Å ena sidan, har vissa unika särdrag jämfört med andra myndigheter och, å andra sidan, är den i vissa avseenden en myndighet bland andra. Därutöver analyseras de principiella förutsättningarna för hur myndigheter i allmänhet och i synnerhet kan ingå internationella avtal för räkning. I kapitel 12 fördjupas analysen av oberoende och vilken särställning det innebär för som myndighet. Centrala frågor är om och i så fall i vilken utsträckning de unions- rättliga kraven på oberoende inom penningpolitiken även omfattar arbete inom finansiell stabilitet och del- tagande i internationella sammanhang. De juridiska och statsvetenskapliga bakgrundskapitlen är refe- renskapitel för hela betänkandet. Därutöver fördjupas den juridiska analysen i betänkandets respektive delar. Övergripande ställningstaganden (kapitel 13) Kapitel 13 utgör en övergång mellan bakgrundskapitlen och kapitlen där kommitténs frågeställningar analyseras. I kapitel 13 finns ett antal bedömningar och förslag vilka är centrala för inriktningen av kommitténs analys i följande kapitel. Därutöver tar kommittén ställ- ning till förhållande till unionsrätten bl.a. med hänsyn tagen till att inte har euron som valuta och inte ingår i Bankunio- nen. Vidare tar kommittén ställning för en lagstiftningsstruktur där inom respektive verksamhetsområde tilldelas mål, upp- gifter och befogenheter. Del 2: Penningpolitikens mål och medel (kapitlen 14–19) Inom ramen för penningpolitikens mål och medel ska kommittén analysera om målet om prisstabilitet ska preciseras i lag och i vilken utsträckning hänsyn ska tas till den realekonomiska utvecklingen. Kommittén ska vidare analysera om inom ramen för penningpolitiken bör ta hänsyn till andra samhällsekonomiska områ- den utöver prisstabilitet och realekonomisk utveckling. En central frågeställning är också vilka befogenheter som bör ha för att nå sina penningpolitiska mål. Analysen inleds i kapitel 14 med ett antal utgångspunkter och prin- ciper för kommitténs analys inom det penningpolitiska området. Utifrån litteratur och internationella jämförelser diskuteras vidare olika synsätt på vilka befogenheter som bör hamna inom ramen för penningpolitiken. I kapitlet beskrivs även penningpolitikens trans- missionsmekanism och vilka instrument som används vid ränte- styrning. Kapitel 15 behandlar frågeställningar som relaterar till Riksbankens prisstabilitetsmål. Först analyseras hur prisstabilitetsmålet ska komma till uttryck i lagtexten. Därefter analyseras vem som ska ansvara för att precisera prisstabilitetsmålet när det gäller målvariabel och utveck- lingstakt. Kapitlet avslutas med en analys av hur prisstabilitetsmålets precisering kan påverka möjlighet att stabilisera både inflationen och realekonomin över konjunkturcykeln.