sou · H7B359d5 · 2019-12-12 00:00:00 — I ersättningssystem med återkommande utbetalningar handlar det om att hålla viktig information korrekt och uppdaterad. För även om felaktiga och ej uppdaterade uppgifter kan sägas vara orsakade av den sökande kan myndigheterna påverka felens omfattning. Avslutande diskussion och slutsatser I vår rapport för att motverka felaktiga utbetalningar konstaterade vi också att myndigheterna efterfrågar ett ökat och effektivare informationsutbyte sinsemellan som kan bidra till att problemen med felaktiga och ej uppdaterade uppgifter minskar. I vår rapport i samhället konstaterar vi att det finns en viss tillåtande attityd till exempelvis att ansöka om tillfällig föräldrapenning för att umgås med barnen trots att de inte är sjuka. Detta har betydelse när den sökande lämnar uppgifter i ansökan. Det finns därmed ett behov av insatser, som att exempelvis tydligare kommunicera om de kontroller som görs, i enskilda ärenden och generellt sett. När det gäller möjligheterna att säkerställa korrekta utbetalningar med hjälp av digitalisering och användning av artificiell intelligens återkommer vi till detta i en kommande rapport. I vårt betänkande kommer vi också att presentera förslag som syftar till att säkerställa korrekta och uppdaterade uppgifter. 14.3.2Ersättningssystem med särskilt höga nivåer av felaktiga utbetalningar och misstänkt avsiktliga fel Av de 13 välfärdssystem som behandlats i denna rapport är det några där nivåerna av de felaktiga utbetalningar och de misstänkt avsiktliga felen uppskattas vara särskilt höga. Inom tillfällig föräldrapenning är både omfattningen av felaktiga utbetalningar och andelen misstänkt avsiktliga fel klart störst. Av de totala utgifterna uppskattas vara felaktigt utbetalda, varav bedöms vara misstänkt avsiktliga. Nästan hälften () av de felaktiga utbetalningarna som bedömts som misstänkt avsiktliga i de nio empiriskt studerade systemen uppstår inom tillfällig föräldrapenning. Det omfattande missbruket av tillfällig föräldrapenning hotar legitimiteten för välfärdssystemen och därför behöver en rad åtgärder vidtas, till att börja med en utökad kontrollintensitet. I de tre system där utbetalningarna sker till aktörer med kommersiella intressen (nystartsjobb, lönebidrag och statligt tandvårdsstöd) är också andelen fel och misstänkt avsiktliga fel hög. De felaktiga utbetalningarna i dessa system har uppskattats till 9,9, . Felen som de sökande (arbets- respektive vårdgivare) orsakar uppskattas uppgå till , varav Avslutande diskussion och slutsatser () bedöms vara misstänkt avsiktliga fel. I två av de expertbedömda systemen, sjukersättning och sjuk- penning, bedömdes de felaktiga utbetalningarna sammantaget till mellan 0,4 och med en punktskattning . Punktskattningen och framför allt osäkerhets- intervallet är betydande. Den empiriska kunskapen om orsakerna till och omfattningen av de felaktiga utbetalningarna behöver därför utvecklas. 14.3.3Myndigheterna behöver prioritera olika områden Mot bakgrund av den kunskap om orsakerna till felen som omfattningsstudierna har gett, bedömer vi att stora delar av de felaktiga utbetalningarna går att reducera inom ramen för befintlig lagstiftning och myndighetsstruktur. Därför är det viktigt att se vad som huvudsakligen orsakat de felaktiga utbetalningarna från respektive myndighet. Vi kan konstatera att det finns stora skillnader mellan ersättningssystemen i vad som huvudsakligen orsakat de felaktiga utbetalningarna. Iakttagelserna bygger på de 13 ersättningssystem som avhandlats i denna rapport, där de felaktiga utbetalningarna sammantaget uppskattats till . Eftersom dessa belopp är betydande pekar resultaten på prioriterade områden för respektive myndighet, även om resultaten inte nödvändigtvis kan generaliseras till alla system som myndigheterna administrerar. I fyra av de fem ersättningssystem som administrerar bedöms de felaktiga utbetalningarna nästan uteslutande bero på att felaktiga uppgifter ligger till grund för beslut och utbetalningar. Av de empiriskt studerade ersättningssystemen (tillfällig föräldrapenning, statligt tandvårdsstöd och föräldrapenning) uppskattas de felaktiga utbetalningarna orsakas av att beslut baserats på felaktiga uppgifter i ansökan. Också inom de expertbedömda Avslutande diskussion och slutsatser systemen (sjukersättning och sjukpenning) bedöms en relativt hög andel () av de felaktiga utbetalningarna orsakas av att lämnade uppgifter vid ansökan är felaktiga eller att ändrade förhållanden inte anmäls. Totalt sett bedöms alltså andra felorsaker svara för endast en liten del av de felaktiga utbetalningarna i dessa system.97 För att minska de felaktiga utbetalningarna är det därför viktigt att myndigheten stärker arbetet med att säkerställa att lämnade uppgifter är korrekta och uppdaterade. I de två system som Arbetsförmedlingen ensamt administrerar (nystartsjobb och lönebidrag) bedöms en relativt hög andel () av de felaktiga utbetalningarna orsakas av att det initiala beslutet inte innehåller tillräckliga underlag för att kunna fatta korrekta beslut. Av de fel som orsakas av den sökande uppskattas en hög andel vara misstänkt avsiktliga (). Inom arbetslöshetsförsäkringen uppskattas nästan en tredjedel av de felaktiga utbetalningarna vara orsakade av Arbetsförmedlingen. Felen uppstår när myndighetens handläggare inte meddelar arbetslöshetskassan om att ersättningstagare inte lever upp till kraven i regelverket. Detta avser framförallt när den arbetssökande inte i tillräcklig utsträckning söker lämpligt arbete. För att minska de felaktiga utbetalningarna är det därför viktigt att Arbetsförmedlingen säkerställer att alla relevanta uppgifter och underlag inhämtas och dokumenteras samt att myndigheten lämnar underrättelser till arbetslöshetskassorna när så ska ske. Myndigheten behöver också säkerställa att lämnade uppgifter är korrekta, särskilt sådana uppgifter som lämnats avsiktligen felaktiga. 97Bland de övriga orsakskategorierna återfinns exempelvis felaktiga bedömningar och felaktiga beslut när ärendet innehåller tillräcklig och korrekta uppgifter. Enligt delegationens definition är det dock endast bedömningar som uppenbart faller utanför bedömningsutrymmet som har bedömts som felaktiga utbetalningar. Avslutande diskussion och slutsatser Inom arbetslöshetsförsäkringen orsakar arbetslöshetskassorna en begränsad mängd felaktiga utbetalningar. De fel som arbetslöshets- kassorna orsakar leder mestadels till små felaktiga belopp. Inom studiemedel för studier i respektive utlandet har de felaktiga utbetalningarna uppskattats till relativt låga nivåer (3,av utgifterna). Totalt sett bedöms en hög andel av felen orsakas av att ändrade förhållanden inte anmäls av den sökande. När det gäller studiemedel för studier i bedöms att av felutbetalningarna orsakas av att ändrade förhållanden inte anmäls. Vid utlandsstudier är detta också den orsak som leder till mest felaktiga utbetalningar. Totalt sett uppskattas den sökande orsaka drygt hälften () av felen, medan förskottsfelen uppskattas orsaka knappt en tredjedel () av felen. För att minska de felaktiga utbetalningarna är det därför viktigt att CSN fortsatt arbetar för att uppgifter om ändrade förhållanden tidigt kommer till myndighetens kännedom. av de felaktiga utbetalningarna inom bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd uppskattas ha orsakats av felaktiga eller ej uppdaterade uppgifter. Den stora majoriteten av dessa fel har uppstått då ändrade förhållanden inte anmälts. Felen är ofta små. För att minska de felaktiga utbetalningarna är det därför viktigt att myndigheten fortsatt arbetar för att viktiga förhållanden som ändras tidigt kommer till myndighetens kännedom. Av de felaktiga utbetalningarna av dagersättning till asylsökande uppskattas en relativt stor andel orsakas av att uppgifter om ändrade Avslutande diskussion och slutsatser förhållanden inte beaktats av myndigheten. I många fall handlar det om uppgifter som själva upprättar eller får kännedom om via en tillförlitlig tredje part, till exempel en kommun. Genom att snabbare beakta sådana förändringar kan de felaktiga utbetalningarna minska. Vissa av ändringarna agerar verket på direkt men utbetalningen kan då redan vara verkställd. Dessa fel har i omfattningsstudierna kategoriserats som förskottsfel och är en naturlig följd av ersättningssystemets konstruktion. För att minska de felaktiga utbetalningarna är det därför viktigt att myndigheten säkerställer att förändrade uppgifter som kan påverka ersättningen snabbt beaktas. 14.3.4Fortsätt utveckla kunskapen om felens omfattning och orsaker Alla typer av uppskattningar är behäftade med osäkerhet. Studierna som presenteras i denna rapport visar dock att det är möjligt att med tillgängliga resurser och befintlig lagstiftning uppskatta felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen med i huvudsak empiriska metoder. Vår bedömning är därför att en stor del av felen kan mätas genom empiriska studier. Med de empiriska studierna av system- överskridande risker kommer denna andel sannolikt att öka. Detta visar att det är möjligt att göra återkommande empiriska studier för att utveckla kunskapen om felens omfattning och orsaker. Jämfört med tidigare uppskattningar som gjorts med enbart med expertbedömningar, är säkerheten i våra omfattningsstudier betydligt högre, både sammantaget och för varje enskilt system. På områden där kunskapen om de felaktiga utbetalningarna är som minst är osäkerheterna i uppskattningarna av naturliga skäl störst. Det beror ofta på att det är svårt att upptäcka fel genom kontroll inom dessa områden. Det finns här ett behov av att utveckla kontroll- och mätmetoder av de svårkontrollerade fel som bedöms vara väsentliga. Först med den kunskap som omfattningsstudierna ger kan vi på ett trovärdigt och effektivt sätt prioritera och utforma verknings- fulla åtgärder för att motverka felen. Kunskapen från studierna ger underlag för att bedöma inom vilka system åtgärder behöver vidtas och hur dessa bör utformas. Det möjliggör också en bedömning av insatsernas kostnadseffektivitet. Avslutande diskussion och slutsatser 14.4Kolliderande ersättningar och risker för bristande samordning Vi har studerat om välfärdsutbetalningar från 13 ersättningssystem som avser att täcka inkomstbortfall eller levnadsomkostnader har betalats ut . Denna studie har omfattat och har identifierat kolliderande ersättningar och risker för bristande samordning. Vår studie och tidigare studier indikerar att kolliderande ersättningar är ett begränsat problem. I vår studie finner vi att endast i felaktiga utbetalningar orsakades av kollide- rande ersättningar, varav orsakades av utbetal- ningar av ekonomiskt bistånd från två kommuner för samma månad. I jämförelse med de uppskattade felaktiga utbetalningarna inom dessa ersättningssystem orsakar kolliderande ersättningar alltså endast marginella felutbetalningar. Resultaten av vår studie visar vidare att de allra flesta personer får utbetalningar från endast ett av de studerade systemen i taget. (97,) av medlen utbetalades till personer som endast fått en utbetalning. av utbetalningarna har gjorts utan risk för felaktiga utbetalningar, har gjorts med risk för felaktiga utbetalningar och har identifierats som felaktiga.98 Tabell 14.2 Sammanfattande resultat av studien om kolliderande ersättningar och risker för bristande samordning Utbetalningar (mnkr) Bland de totalt med risk för felaktiga utbetalningar kan vi ännu inte uppskatta andelen faktiska felaktiga utbetalningarna (till detta återkommer vi i en kommande rapport). 98 Här ska noteras att denna sammanställning bygger på den något förenklade antagandet att vår kartläggning gett en helt komplett bild av regelverken för sammanfallande ersättningar. Som vi noterade i 11.6 stämmer detta inte riktigt. Avslutande diskussion och slutsatser Dessa utbetalningar kräver i hög grad en samordning och har också utbetalats i stor utsträckning från en myndighet, . Vi bedömer därför att riskerna för bristande samordning kan hanteras inom ramen för befintlig myndighets- struktur. Det finns flera faktorer som skulle stärka möjligheterna att kontrollera och studera sammanfallande ersättningar. Det vore önskvärt om data om utbetalningar innehöll uppgifter om fastställt belopp före respektive utbetalt belopp efter samordning. Det vore också värdefullt om det blir möjligt att för alla kombinationer av ersättningssystem identifiera när ersättningarna har utbetalats för mer än heltid. Avslutningsvis skulle kvaliteten på utbetalningar av ersättningar till deltagare i arbetsmarknadspolitiska program behöva förbättras, bland annat genom att det från data framgår för vilka dagar ersättning har utbetalats. 2016/17:58, Uppgifter på individnivå i arbetsgivardeklarationen. SOU 2008:74: Rätt och riktigt – Åtgärder mot felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen. Betänkande av Delegationen mot felaktiga utbetalningar. SOU 2012:6: Åtgärder mot fusk och felaktigheter med assistansersättning. Betänkande av Utredningen om assistansersättningens kostnader. SOU 2019:3: Effektivt, tydligt och träffsäkert – det statliga åtagandet för framtidens arbetsmarknad. Förordning (2017:462) om särskilda insatser för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Förordning (2017:819) om ersättning till deltagare i arbetsmarknadspolitiska insatser Lagen (2017:527) om studiestartsstöd. Socialförsäkringsbalk (2010:110). Studiestödslag (1999:1395). Arbetsförmedlingen (2019): Årsredovisning 2018. (2018): Årsredovisning 2017. (2019): Årsredovisning 2018. (2019): Årsredovisning 2018. Publikationer från myndigheter och organisationer (2015): Intyget som dörröppnare till välfärdssystemet. (2018): studiemedel. (2019): Felaktiga utbetalningar av studiemedel för studier utomlands. CSN:s avrapportering till Delegationen för korrekta utbetalningar (Fi 2016:07). (2019): Studiemedel i kombination med andra ersättningar. Delegationen för korrekta utbetalningar från välfärdssystemen (2018): Risker för felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen. Delegationen för korrekta utbetalningar från välfärdssystemen (2019): Styrning av arbetet med att motverka felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen – En kartläggning. Delegationen för korrekta utbetalningar från välfärdssystemen (2019): Bidragsmoralen i samhället – En aktuell lägesbild av inställningen till felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen. Delegationen mot felaktiga utbetalningar (2007): Vad kostar felen? Omfattning av felaktiga utbetalningar från trygghetssystemen. (2010): Samverkansuppdrag mot felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen. Expert Intelligence (2019): Omfattningsbedömningar med Expert Elicitation. Avrapportering till Delegationen för korrekta utbetalningar. (2010): Felaktiga utbetalningar och brott mot socialförsäkringen. (2013): Föräldrar som inte vabbar, Socialförsäkringsrapport 2013:6. (2019): Felaktiga utbetalningar från statligt tandvårdsstöd. Avrapportering till Delegationen för korrekta utbetalningar. IFAU (2006): Överutnyttjande i tillfällig föräldrapenning för vård av barn, Rapport 2006:9. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (2017): Underrättelser och sanktioner för personer med arbetslöshetsersättning. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (2017): Underrättelser och sanktioner inom arbetslöshetsförsäkringen och aktivitetsstödet. Inspektionen för socialförsäkringen (2012): Handläggning av bostadstillägg – Hanteringen . (2017): Arbetskraftsundersökningarna – Tema: Arbetade timmar. van den . och . (2009): Hur påverkas de arbetslösa av sanktioner i arbetslöshetsförsäkringen? IFAU Rapport 2009:16. Delegationen har kartlagt genomförda omfattningsstudier, omfattningsbedömningar, granskningar och uppföljningar inom de ersättningssystem som ingår i delegationens uppdrag. Samman- ställningen nedan visar på en översiktlig nivå ett antal studier och granskningar som har genomförts –2017. Vad kostar felen? bli bättre på att överutnyttjande och bedrägeri med statligt tandvårdsstöd? riskanalyser (2008) (Rapport 2016:19) (Rapport 2011:23) Fusk med a-kassa. Jfr resultat med andra studier, RRV 1995:32 och SKV rapport 2006:4. Beskrivning av gällande regelverk m.m. Beskrivning av gällande regelverk För att beviljas studiemedel måste 50, 75 eller Studiemedel beviljas för i taget på samma ersättningsnivå. Ersättningsnivå för studiemedel och ett antal andra ersättnings- system får tillsammans maximalt vara . Dessa regler gäller följande ersättningsystem: Detta gäller för varje enskild dag . Om ersättningsnivån för någon dag överstigit , så har studiemedlet utgått felaktigt för hela veckan.100 99Studiestödslag (1999:1395) 3 kap. 25§ 100Enligt underlag från CSN. Regelverk för fyra dagersättningar Dagersättningarna föräldrapenning, tillfällig föräldrapenning, sjukpenning och rehabiliteringspenning ingår i denna studie. får inte mer än en av dessa dagersättningar utbetalas. Detta yttrar sig vanligen genom att den totala omfattningen överstiger heltid för . Vad gäller sammanfallande dagersättningar och studiemedel förefaller detta vara relativt svårtolkat utifrån dagersättningarnas perspektiv. Baserat på den information vi har fått i vår kartläggning, gör vi följande tolkning av regelverket. När det gäller dagersättningarna finns det, såvitt vi erfarit, inga hinder i regelverken mot att dessa dagersättningar och studiemedel utbetalas på mer än heltid så länge villkoren för dagersättningarna är uppfyllda. Dagersättningar som bygger på inkomstbortfallsprincipen kan dock inte utbetalas för tid som personen aktivt studerar, då villkoren för rätten till dagersättningen inte kan vara uppfyllda. Rätten till dagersättningarna tillfällig föräldrapenning, sjukpenning och rehabiliteringspenning förutsätter att personen arbetar parallellt med studierna och att man avstår detta arbete under tid med ersättning. Annars finns det inget inkomstbortfall som dessa dagersättningar kan ersätta. Utbetalningarna baseras då på den s.k. studietids-SGI:n som fastställs för det arbete som sker parallellt med studierna. Studiemedel kan också fortsätta att lämnas då den studerande är sjuk eller avstår från studier för tillfällig vård av barn, t.ex. då barnet är sjukt eller smittat. Om studierna avbryts på grund av sjukdom, kan personen ha rätt till sjukpenning, men då ska inte heller studiemedel utbetalas. Som framgår av kapitel 12 är det föräldrapenning som är den absolut vanligaste dagersättningen som kombineras med studiemedel. För att ha rätt till föräldrapenning ska föräldern avstå från arbete för vilken föräldrapenning utbetalas samt vårda barnet. Eftersom det i många fall finns förutsättningar att bedriva studier relativt flexibelt finns det ett visst utrymme för en person att under bedriva studier och att vårda ett barn.101 Enligt uttalanden i förarbetena till den tidigare lagen (1962:381) om allmän försäkring, som ersatts av socialförsäkringsbalken, kan en förälder som bedriver bundna heltidsstudier normalt inte anses uppfylla kravet på att vårda barn i den utsträckningen att föräldrapenning kan betalas ut. Om studierna är förlagda så att föräldern ändå kan anses uppfylla vårdnadskravet kan dock föräldrapenning betalas ut.102 Regelverk för ersättningar till deltagare i arbetsmarknadspolitiska program I studien ingår aktivitetsstöd, utvecklings- och etableringsersättning (ASUEEE). För dessa ersättningssystem är regelverken vad gäller sammanfallande ersättningar identiska. För dessa ersättningar ska utbetalningarna samordnas mot utbetalningar från sjuk- och aktivitetsersättning samt mot dagersättningarna föräldrapenning och rehabiliteringspenning. Om programmets omfattning är lägre än heltid ska minskning inte göras med de belopp som lämnas för resterande tid, upp till heltid. Det finns också ett förbud mot utbetalningar som studiemedel. Om studiestödet lämnas för lägre omfattning än heltid får dock ASUEEE lämnas för resterande tid, upp till heltid.103 För deltagare i arbetsmarknadspolitiska program utbetalas aktivitetsstöd, utvecklingsersättning alternativt etablerings- ersättning också när deltagaren vårdat sjukt barn eller själv varit sjuk. Detta innebär att inget inkomstbortfall har skett, varför tillfällig föräldrapenning eller sjukpenning inte får utbetalas . Regelverk för sjuk- och aktivitetsersättning För sjukersättning respektive aktivitetsersättning är regelverken vad gäller sammanfallande ersättningar identiska. 101Ett sådant exempel kan vara att en person vårdar sitt barn och studerar på distans och har förlagt sina studier till när den andra vårdnadshavaren är hemma och tar hand om barnet. 1978/79:168 s. 56 103Förordning (2017:819) om ersättning till deltagare i arbetsmarknadspolitiska insatser När sjuk- och aktivitetsersättning (SA) först beviljas och annan förmån redan har betalats ut , så minskas SA vid den första utbetalningen som avser retroaktiv period. SA minskas med det belopp och i den omfattning som sammanfaller med annan förmån . Efter den första retroaktiva utbetalningen av SA sker samordningen löpande vid utbetalningen av ASUEEE. När sjuk- och aktivitetsersättning (SA) har beviljats får ej utbetalningar av de fyra dagersättningarna och studiemedel ske . När hel SA har beviljats, dvs. på 100 procents omfattning, får de fyra dagersättningarna följaktligen inte utbetalas för samma dagar/period. Undantaget är dock föräldrapenning på grund- eller lägstanivå som får utbetalas som SA. När partiell SA har beviljats, dvs. på lägre än 100 procents omfattning, kan dagersättningarna utbetalas / dagar, men inte . kan de fyra dagersättningarna beviljas utifrån fastställd SGI. På den resterande tiden kan dagersättningarna beviljas . Låt oss illustrera detta med ett exempel. Vid exempelvis halv sjukersättning och halvtidsarbete ska årsarbetstiden i SGI fastställas utifrån halvtidsarbetet. Om en person är helt sjukskriven från sitt halvtidsarbete så fastställs omfattningen av sjukpenningen till . Utifrån konstruktionen med SGI-baserade förmåner, så kompenserar ersättningsnivån i sjukpenningen motsvarande en halvtidslön. Personen beviljas då sjukersättning på 50 procents omfattning och sjukpenning på 100 procents omfatt- ning, totalt . Regelverk för ekonomiskt bistånd Ekonomiskt bistånd kan utbetalas som samtliga ersättningssystem i studien, men behöver samordnas. Ekonomiskt bistånd, som beviljas , får dock inte betalas ut till samma person från två eller fler kommuner för samma månad. granskning av sammanfallande dagersättningar I detta avsnitt redogör vi för en tidigare opublicerad granskning av sammanfallande dagersättning. kontrollfunktion Intern försäkringskontroll (IFK) genomförde en s.k. riktad kontroll av utbetalningar av dagersättningar där fler än en förmån utbetalats . Urvalet till kontrollen drogs bland de utbetalningar som gjordes . Utbetalningarna kunde alltså avse uttag av dagersättningar men också tidigare månader. I syfte att identifiera sammanfallande utbetalningar identifierades om andra utbetalningar avsett har gjorts – . Samkörningen och urvalet baserades på data om utbetalningarna från utbetalningssystem. De data som lagras i utbetalningssystemet är inte så detaljerade/granulära. Även om ansökningar om t.ex. föräldrapenning och sjukpenning innehåller information om vilka dagar som personen ansöker om ersättningar, så lagras inte information om för vilka dagar ersättningen utbetalas. I utbetalningssystemet lagras istället information om utbetalningarna i form av perioder, där periodernas första och sista dag med ersättning anges. Urvalet resulterade i 5 379 utbetalningar där utbetalnings- perioderna från två förmåner sammanföll. Granskningen avgränsades därefter till utbetalningar från följande ersättnings- system: Föräldrapenning, tillfällig föräldrapenning, sjukpenning, rehabiliteringspenning, aktivitetsstöd och utvecklingsersättning. Etableringsersättning inkluderades inte, då handläggningen av förmånen hade övergått till (detta skedde /2018).