sou · H7B322 · 2019-04-29 00:00:00 — •Forskningsrådet för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) som både finansierar grundläggande forskning där fors- kare fritt söker forskningsmedel samt behovsmotiverad forskning inom särskilda riktade program.3 1www.natgeo.su.se/tarfala-forskningsstation/om-stationen/historia uppdaterad, , hämtad . 2www.slu.se/institutioner/ekologi/resurser1/grimso-forskningsstation publicerad, , hämtad . 3www.formas.se publicerad, , hämtad . •Naturvårdsverket som finansierar forskning som främst ska stödja myndighetens och även Havs- och vattenmyndighetens verk- samhet.4 forskning (Mistra) som främst finan- sierar ett 20-tal lösningsinriktade forskningsprogram.5 •Verket för innovationssystem () finansierar forskning och utveckling om bl.a. miljöteknik.6 •EU:s ramprogram som finansierar gemensam europeisk forskning, bl.a. miljöforskning.7 Några myndigheter verksamma inom miljöövervakningen – , , och SLU – bedriver forskning och har egna anslag för forskning som kan vara till stöd för miljööver- vakningen. Myndigheterna har också forskningsmedel från externa finansiärer. Kemikalieinspektionen och saknar forskningsmedel och är beroende av forskning som finansieras av andra som stöd för sin verksamhet. Det bedrivs viss svensk forskning till stöd för miljöövervakningen med medel från främst men också från Formas. Dessa enstaka forskningsprojekt har varit inriktade mot mycket be- gränsade delar av miljöövervakningen. Internationellt pågår ett antal stora forskningsprogram av bety- delse för miljöövervakningen. Inom EU:s ramprogram bedrivs bl.a. projektet som omfattar forskningsfrågor, metod- utveckling och miljöövervakning.8 Även det regionala EU-program- met Bonus, där alla stater kring deltar, har stor betydelse för miljöövervakningen i . I dessa program medverkar svenska forskare.9 EU:s satellitprogram har modern utrustning för bl.a. kartläggning av atmosfären samt land och hav och kommer att bidra med omfattande data av betydelse för luft- miljö- och klimatarbetet.10 (Group on Earth Observations) är 4www.naturvardsverket.se/amnen/forskning hämtad, . Publicerad: saknas. 5www.mistra.org, hämtad . 6www.vinnova.se, hämtad . 7www.europa.eu/european-union/topics/research-innovation, publicerad: . 8www.jpi-oceans.eu, publicerad , hämtad . 9www.bonusprojects.org, hämtad . 10www.copernicus.eu publicerad, , hämtad . ett FN-initiativ för samordning av miljödata där 101 länder deltar och där representeras av . I flera av de skriftliga underlag som inkommit till utredningen bl.a. från , Havs- och vattenmyndigheten, , , , Vattenmyndigheterna, Svenskt Vatten, Kemikalieinspektionen, och berörs behoven av forskning och flera myndigheter och organisationer efterlyser mer svensk riktad forskning och utveckling till stöd för miljöövervakningen. 15.3Behov av forskning för metodutveckling Från bl.a. , och Havs- och vattenmyndig- heten efterlyses forskning för att utveckla ny teknik för provtagning och analys samt utveckling av nya sensorer för olika föroreningar som kan ge direkta mätvärden från fasta eller mobila provpunkter samt hur DNA kan användas i miljöövervakningen. Mer forskning behövs även för kvalitetssäkring och utvärdering.11 I Rymdutred- ningen framkom att fjärranalys och satellitdata bör kunna användas i betydligt större utsträckning i miljöarbetet och i miljöövervak- ningen.12 Svenskt Vatten anser att mer forskning behövs för att identifiera läkemedelsrester i råvatten och avloppsvatten samt för mikroplaster.13 SGU föreslår mer forskning om föroreningar i grundvatten och sediment samt om råvatten i privata brunnar.14 anser att ökad kunskap behövs för att förstå spridning av luftföroreningar och processer som påverkar spridningen.15 Kemikalieinspektionen och efterfrågar mer forskning om hälsorelaterad miljöövervakning för att utveckla screen- ingprogram och metoder för att hitta biomarkörer och modeller för att identifiera nya hälsofarliga ämnen och exponeringskällor.16 11Naturvårdsverket, skriftligt underlag, , , skriftligt underlag, och Havs- och vattenmyndigheten, skriftligt underlag och Havs- och vattenmyndigheten, skriftligt underlag . 12En rymdstrategi för nytta och tillväxt, SOU 2015:75. 13Svenskt Vatten, skriftligt underlag, . 14SGU, skriftligt underlag, . 15SMHI, skriftligt underlag, . 16Kemikalieinspektionen, skriftligt underlag, och , skriftligt underlag, . Vattenmyndigheterna anser att miljöövervakningen måste fokusera på användarbehovet i samhället och inte på forskningens behov.17 15.4Behov av forskning för analys och utvärdering Inom ramen för de program som finns för miljöövervakningen ut- förs vissa analyser och utvärderingar. och Havs- och vattenmyndigheten anser att det behövs mer ingående och nog- granna analyser och utvärderingar av det omfattande dataunderlag som miljöövervakningen genererar. Det finns dock ett bristande intresse från forskarsamhället att bedriva forskning om miljööver- vakning. Denna typ av forskning bör kunna ge betydande kunskap om trender och spridning samt en mer noggrann bedömning av risker för ekosystemen samt för människors hälsa. Användning av modeller och prognoser bör ytterligare kunna bredda kunskapsunder- laget. Fördjupade utvärderingar av programmen för miljöövervak- ningen bör vidare ge underlag för kvalitetssäkring och för eventuella förändringar och utveckling av programmen.18 •Det är viktigt att det bedrivs riktad forskning till stöd för miljö- övervakningen för att utveckla metoder samt göra fördjupade analyser och utvärderingar. Nya metoder för provtagning och analys, nya sensorer samt ökad användning av fjärranalys och satellitdata kan sannolikt ge betydligt mer information och bidra till att kostnaderna för insamling av vissa mätdata minskar. Denna typ av forskning är angelägen liksom forskning för att kunna identifiera farliga ämnen för miljö och hälsa. •En viktig uppgift för forskningen är också att upptäcka nya miljö- risker och föreslå nya områden som behöver bevakas av miljö- övervakningen. •Forskning med inriktning på analys och utvärdering av miljööver- vakningen kan ge mer information och fördjupade kunskaper om 17Vattenmyndigheterna, skriftligt underlag, . 18Naturvårdsverket, skriftligt underlag, och Havs- och vattenmyndigheten, skrift- ligt underlag . trender och risker samt utgöra underlag för inriktning och utform- ning av programmen. Grundliga analyser och utvärderingar är också ett viktigt underlag för att kunna göra en övergripande prioritering och inriktning av hela miljöövervakningen. •Det bör i första hand vara ansvar att finansiera forskning till stöd för miljöövervakningen via miljöforsknings- anslaget. forskningsanslag ska främst användas för att utveckla och Havs- och vattenmyndig- hetens verksamhet. Formas bör också kunna bidra med forskning kopplat till miljöövervakning. Mistras forskningsprogram Mistras råd för evidensbaserad miljövård (EviEM)som byggt upp en verksamhet om systematiska utvärderingar av det svenska miljö- arbetet avslutades 2017.19 En liknade verksamhet byggs nu upp inom Formas för systematiska utvärderingar och analys och Formas har fått förstärkta resurser för detta arbete.20 bör kunna bidra med forskning och utveckling av nya sensorer för miljöövervakning. •Det finns även ett behov i ett europeiskt perspektiv av att gemen- samt utveckla miljöövervakningen. bör därför medverka till att denna typ av forskning finansieras via EU:s ramprogram i samråd med den europeiska miljöbyrån EEA. 19www.eviem.se, publicerad . 2016/17:1 UO20. 16Miljöövervakning i ett framtidsperspektiv Utredningen ska enligt direktiven ”bedöma det framtida behovet av miljöövervakning, inklusive för att upptäcka kommande miljöhot (utöver den screening som redan finns) samt eventuellt behov av att utveckla den hälsorelaterade övervakningen”. Utredningen har därför ställt frågor till berörda myndigheter och organisationer om framtida utvecklingsbehov av miljöövervakning. De svar som är av mer över- gripande karaktär finns redovisade i detta avsnitt. Mer detaljerade utvecklingsbehov finns redovisade under de tematiska delarna i denna utredning. För att få ytterligare underlag har utredningen dessutom låtit göra en intervjuundersökning med tio personer med olika bakgrund om de framtida utmaningarna för miljöövervakningen. Utredningen gav miljöjournalisten i uppdrag att genomföra denna intervjuundersökning som utfördes . Intervjuerna redovisas i sin helhet i bilaga 13. De intervjuade personerna är: •Åsa , miljöchef, •Sif , kanslichef, •Sverker , professor, •Göran , landshövding, län •Anna , direktör, vid •Tom Arnbom, docent, •Lisa , preses, Kungliga skogs- och lantbruks- Miljöövervakning i ett framtidsperspektiv •John , forskningschef, •Oscar , miljöjurist, och •Jan Terstad, biolog, . Samtliga tillfrågade i intervjuundersökningen betonar behoven av en bred miljöövervakning även . Miljöövervakningen fram- hålls som en kollektiv livförsäkring, en gemensam angelägenhet och en viktig del av samhällets infrastruktur. vitidigt kan identifiera nya miljöhot och förbereda oss inför det okända. Övervakningen måste kunna slå larm om det sker föränd- ringar i ekosystemen, så kallade ”tipping points”. Ett exempel som förs fram är indikationer om en kraftig minskning av flygande insek- ter i . Några efterlyser en övergripande strategi för miljöövervakningen så att rätt prioriteringar kan göras. Analyser och sammanställningar av resultaten av miljöövervakningen saknas vidare av flera som kan visa på trender och ge underlag för beslut. Den stora betydelsen av att spara gamla prover för framtida analyser av okända substanser förs även fram liksom riskerna med att avsluta program med långa mät- serier som kan visa sig värdefulla . Flera efterlyser en bättre koppling mellan miljöövervakningen och forskningen. Riktade forskningsmedel bör avsättas liksom särskilda forskartjänster för att utveckla miljöövervakningen och för att utföra grundliga analyser av miljöövervakningens resultat. Många myndigheter och organisationer pekar också på betydelsen av att utveckla miljöövervakningen. Havs- och vattenmyndigheten anser att det bör finnas ett mer utvecklat nordiskt samarbete samt att det är viktigt att säkerställa att det finns nationell vetenskaplig kompetens inom t.ex. taxonomi, oceanografi och statistik.1 Flera myndigheter framhåller också vikten av att få en bättre koppling mellan forskning, teknisk utveckling och miljöövervakningen för att upprätthålla kvaliteten, utveckla miljöövervakningen och att bevaka 1Havs- och vattenmyndigheten, skriftligt underlag . Miljöövervakning i ett framtidsperspektiv nya miljörisker och hot. anser att den regionala miljö- övervakningen behöver utvecklas och få mer resurser.2 SLU efterlyser en bättre samordning mellan nationella och regionala övervaknings- program, mer ekosystembaserad datainsamling och analys samt ett ökat internationellt samarbete.3 16.2Behoven av utökad miljöövervakning Flera av de intervjuade anser att en ökad övervakning av kemikalier med betoning på hälsorisker är nödvändig. Allt fler nya kemikalier i miljön betyder att nya strategier behöver utvecklas för att hitta farliga ämnen och minska riskerna för hälsa och miljö. Så kallade ”non target screening” föreslås komma till ökad användning. En ökad övervakning av biologisk mångfald efterfrågas vidare. Den nuvarande övervakningen är otillräcklig, inte representativ och alltför gles, t.ex. saknas övervakning av svampar och lavar. Övervak- ning av vissa nyckelarter kan vidare vara viktiga indikatorer på större förändringar i ekosystemen. Andra behov av ökad övervakning som förs fram är spridningen av plast och mikroplast samt nanopartiklar. Vidare påpekas att det knappast förekommer någon övervakning alls i inomhusmiljön trots att vi vistas en stor del av tiden inomhus. , Havs- och vattenmyndigheten och SLU anser att medborgardeltagandet (Crowd sourcing, Citizen science) inom miljöövervakningen behöver stärkas och att en strategi bör utvecklas. Myndigheterna anser att medborgardeltagandet har en stor betydelse och potential att väsentligt bidra till miljöövervakningen.4 16.3Ny teknik för miljöövervakningen De intervjuade personerna anser att för att kunna hantera den fram- tida miljöövervakningen med ökade miljökrav behövs nya kostnads- effektiva strategier och metoder utvecklas och användas. Ny teknik, som förbättrade sensorer och satellitdata, kan medföra att tillgången 2Naturvårdsverket, skriftligt underlag, . 3SLU, skriftligt underlag, . 4Naturvårdsverket, skriftligt underlag, och Havs- och vattenmyndigheten, skriftligt underlag och SLU, skriftligt underlag, . Miljöövervakning i ett framtidsperspektiv på dataunderlag radikalt förändras. Ökad användning av modeller är ett viktigt komplement till mätningar som kan ge ytterligare infor- mation. Allt fler nya kemikalier kräver att nya smarta indikatorer behöver utvecklas. Ny billig e-DNA-analys kan påverka övervakningen av arter och biologisk mångfald. Även metoderna för provtagning kan effektiviseras t.ex. genom att använda drönare för provtagning eller små förarlösa vattenfarkoster för provtagning och övervakning i havsmiljön. Även myndigheterna ser ett behov av att utnyttja ny teknik. SLU, , Havs- och vattenmyndigheten tycker att data från fasta mätinstrument och sensorer samt från satelliter, fjärranalys och drönare bör användas i större utsträckning liksom GPS- teknik. Flera myndigheter ser en snabb utveckling av digitaliseringen och IT-hanteringen och ett behov av utveckling och förnyelse. Vidare framhålls att informationen från miljöövervakningen måste bli mer tillgänglig och användbar.5 Ett förändrat klimat, påverkan i havsmiljön, förändringar i eko- systemen, spridningen av kemikalier kommer även att kräva en omfattande miljöövervakning. Ny teknik för mätning och insamling, ökad datorisering samt nya metoder för analys och utvär- dering kommer att påverka morgondagens miljöövervakning och sannolikt medföra att miljödata kan tas fram mer effektivt. Dessa eventuella effektiviseringar och besparingar kommer dock knappast att uppväga samhällets ökade behov av miljöövervakning. De framtida utmaningarna för miljöövervakningen är att med begränsade resurser dels göra kvalificerade prioriteringar av vad som ska övervakas, dels att utnyttja ny teknik för insamling och data- hantering. Ytterligare en utmaning är att kunna analysera, presentera och sprida resultaten av miljöövervakningen också till en bredare publik. Det kan mycket väl bli så att var och en av oss via appar i mobiltele- fonen vill följa miljötillståndet i vår närmiljö och också medverka till 5SLU, skriftligt underlag. och Havs- och vattenmyndigheten, skriftligt underlag, . Miljöövervakning i ett framtidsperspektiv att rapportera in data direkt till en central miljödataportal. Miljööver- vakningen skulle därmed inte bara vara en angelägenhet för myndig- heter, organisationer och näringsliv utan också kunna bli en del i män- niskors vardag och bidra till ökad förståelse för natur, miljö och hälsa. Det finns ny teknik för bl.a. provtagning, analys och mobil dator- användning som kan få stor betydelse för miljöövervakningen. •Naturvårdsverket bör få i uppdrag att utreda hur ny teknik för provtagning, analys och mobil datoranvändning kan utnyttjas i miljöövervakningen för att skapa förutsättningar för ett effektivare resursutnyttjande och bättre spridning av resultat. Det behövs forskning för att utveckla miljöövervakningen både när det gäller insamling av data och presentation av resultaten från över- vakningen. •Forskningsrådet för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) eller bör utlysa ett forskningsprogram om den framtida miljöövervakningen. Enligt våra utredningsdirektiv ska utredningen ta kontakt med an- svariga miljöövervakningsmyndigheter i våra nordiska grannländer och med EU. För att få ett bredare perspektiv har utredningen sett ett behov av en övergripande beskrivning och jämförelse av miljö- övervakningen i de nordiska länderna och inom EU. har bistått utredningen med en sådan kartläggning och med kontakter med ansvariga aktörer i och EU. Detta redovisas i sin helhet i bilaga 14. Kartläggningen av miljöövervakningen i de nordiska länderna visar att övervakningen skiljer sig åt när det gäller definition, styrning, organisation och finansiering. Inget av länderna har en övergripande och sammanhållen styrning av miljöövervakningen och finansieringen sker via olika departement, myndigheter och institut. Detta medför att en jämförelse av miljöövervakningens omfattning är svår att göra. Gemensamt för länderna är att EU-direktiv och internationella avtal till stor del styr miljöövervakningen. Detta gäller även som implementerat de flesta EU-direktiv. har i hög grad ett centraliserat system där en stor del av de olika miljöövervakningsinsatserna ingår. Miljöstyrelsen är ansvarig för uppläggning och utformning samt en stor del av utförandet av de nationella insatserna. I och i är övervakningen spridd mellan ett flertal statliga och privata aktörer. I vissa fall sker finan- siering direkt från det ansvariga departementet men också från nationella myndigheter. När det gäller att ta hand om och lagra insamlade miljödata sker detta oftast genom lokala datacentra. I pågår ett arbete för att samla alla data via en gemensam portal – Miljödata- portal. I lagras data på olika institut men redovisas i offentliga portaler. I lagras data och görs tillgängliga via lokala databaser inom olika ämnesområden. I finns vidare Artsdatabanken som till stor del motsvarar den svenska Artdatabanken som samlar och förmedlar information om arter och naturtyper. och har fått nedskärningar i budgetarna för miljöövervakningen och ytterligare besparingar är att vänta . Anpassningar av verksamheterna har därför skett för att bättre möta framför allt kraven från EU. Detta har också medfört att insatser för att effektivisera miljöövervakningen inletts bland annat genom att se över mätprogram och att automatisera insam- ling av miljödata, men också genom att utöka medborgardeltagandet. har vidare genomfört en särskild studie av den hälsorelaterade miljöövervakningen utanför Sverige.1 Kartläggningen visar att de nordiska länderna (, och ) saknar hälsorelaterad miljöövervakning på nationell nivå till skillnad från bland annat , , och . De nordiska länderna genomför dock nationella hälsoundersökningar och har tillgång till biobanker. 17.2Den europeiska miljöövervakningen inom EEA Den europeiska miljöbyrån (EEA) bildades och har 33 medlems- länder och sex samarbetsländer (bl.a. ). EEA:s uppgift är att förse medlemsländerna med underlag för beslut om miljön samt att samordna det europeiska nätverket för miljöövervakning och miljö- information (Eionet). EEA bedriver ingen egen miljöövervakning utan agerar som en nod för insamling och analys av miljödata från de olika medlemsländerna. EEA har utvecklat en rad indikatorer som beskriver utvecklingen av miljötillståndet i och som möjliggör en jämförelse mellan olika regioner och länder. Omfattande miljödata och information om miljön i finns tillgängliga på olika språk via EEA:s hemsida.2 EEA ger också ut en 1Naturvårdsverket, Health-related environmental monitoring: what is happening outside ? rapport om miljötillståndet i baserat på data som insamlats via Eionet och andra rapporter till EU.3 •Slutsatsen av kartläggningen av miljöövervakningen i visar att styrning och finansiering sker via olika departement och att det finns flera utförare såväl statliga, lokala och privata. Det är därför komplicerat att få en samlad överblick över styrning och omfattning. En jämförelse mellan miljöövervakningen i de nor- diska länderna och i är därför svår att göra. •Däremot har de nordiska länderna och till stor del gemen- samma utmaningar. Det handlar om styrning, prioriteringar, att utnyttja ny teknik för insamling samt att skapa system för att lagra miljödata och göra dessa tillgängliga. Gemensamt är också att EU- direktiv och internationella avtal till stor del styr miljöövervak- ningen. 3The European environment – state and outlook, SOER. 18 Överväganden och förslag Enligt direktiven (dir. 2017:58) ska denna utredning genomföra en översyn av miljöövervakningen i . Översynen omfattar miljö- övervakningen vid främst nationella och regionala myndigheter men även kommuner, organisationer och verksamhetsutövare behandlas. Utredaren ska föreslå en lämplig avgränsning mellan miljöövervak- ning och närliggande verksamheter. Även förändringar för att bättre möta framtida behov ska föreslås, vilket redovisas på ett generellt plan. Därmed ingår inte att bedöma enskilda miljöövervaknings- program eller hur dessa ska utformas. När det gäller vattenförvaltningen är utgångspunkten att disku- tera funktion för miljöövervakningen och inte organisation för en- skilda myndigheter eftersom frågan om vattenförvaltningens organi- sation och finansiering utreds av (dir. 2017:96). Utredningens direktiv omfattar inte att ta fram underlag om för- fattningsändringar eller föreslå sådana. Detta innebär att mina för- slag utgår från den grundläggande ansvarsfördelningen som gäller för staten och övriga aktörer utanför staten. Detta rör framför allt frågan om att införa andra finansieringsformer än den nuvarande statliga finansieringen, eller förändringar i eller egen- kontrollförordningen. Däremot redovisas synpunkter som har fram- förts av såväl statliga myndigheter som verksamhetsutövare i dessa avseenden. 18.2Betydelsen av en effektiv miljöövervakning Av regeringsformen framgår att Det allmänna ska främja en hållbar utveckling som leder till en god miljö för nuvarande och kommande generationer.1 Underlag som tas fram inom miljöövervakningen har en avgörande betydelse för att följa tillståndet i miljön. Miljöövervakning har där- för en strategisk betydelse för att kunna avgöra om en hållbar utveck- ling främjas genom det arbete som bedrivs för att nå miljökvalitets- målen. I den förra framhölls att den information som tas fram inom miljöövervakningen är en form av infrastruktur. Nytta uppstår när informationen används som underlag i miljöarbetet och i verksamheter på olika nivåer i samhället, dvs. av centrala myndigheter, länsstyrelser, kommuner och inom den privata sektorn. Underlag från miljöövervakning används för dels uppföljning av miljökvalitetsmålen, dels rapportering inom ramen för EU-lagstift- ning samt åtaganden genom internationella konventioner och andra internationella samarbeten. Data används också för officiell statistik om tillståndet i miljön samt för att bedöma generella effekter av åt- gärder. Dessutom används underlag för att identifiera nya miljö- risker. Detta gör att miljöövervakningen är viktig för utvecklingen av en effektiv miljöpolitik. Den statliga miljöövervakningen producerar vidare referensdata som är väsentliga för verksamhetsutövarna och deras möjligheter att fastställa vilken effekt den egna verksamheten har på miljön. Upp- gifter från miljöövervakningen behövs därför för tillstånds- och pröv- ningsärenden samt för tillsyn. Likaså behövs underlag från miljö- övervakning för att utveckla miljökvalitetsnormer och riktvärden i samhällsplaneringen och som kompletterande underlag vid förvalt- ning av naturresurser. Miljöövervakning är därför en grundpelare för en god miljöförvaltning. Data från miljöövervakningen är också högst väsentliga för forskningen. Data från miljöövervakningen kan dock inte ensamt tillgodose alla de olika behov av underlag som finns inom . 11 kap. 2 § Regeringsformen. För många beslut om åtgärder krävs ofta kompletterande informa- tion, t.ex. uppgifter om påverkansfaktorer som emissioner. Insam- lingen av sådana data ligger utanför miljöövervakningens område. Under utredningens gång har jag erfarit att det finns en omed- vetenhet om hur viktig miljöövervakningen är för ett framgångsrikt miljöarbete. Detta bl.a. eftersom underlag från miljöövervakning inte görs tillgängliga på ett optimalt sätt och är svåra att överblicka.