sou · H7B365 · 2019-12-16 00:00:00 — (2012), “i – en jobbskapande sprintstafett”, Ekonomisk Debatt, 40(8), s. 23–34. , P. och M.E. (2006), “The Intergenerational Effects of Compulsory Schooling”, , 24(4): 729–760. Pareliussen, J. och P.O. Robling (2017), ”Structural Inequality – The Case of ”, Economics Department Working Papers. Pareliussen, J. och P.O. Robling (2018), “Demographic Change and Inequality Trends in the Nordic Countries”, , 147–177. Peichl, A., N. Pestel och H. (2012), “Does Size Matter? on Income Distribution in ”, Review of Income and Wealth 58(1): 118–141. Pekkarinen, T., R. Uusitalo, och S. (2009), “School Tracking and Intergenerational Income Mobility: Evidence from ”, , 93(7-8): 965–973. Pensionsgruppen (2017), “Pensionsgruppens överenskommelse om långsiktigt höjda och trygga pensioner”, . (1997), “Convergence across the Swedish counties 1911– 1993”, 41: 1835–1852. Piketty, T. (2014), Capital in the Twenty-First Century, , MA: . Piketty, T., E. Saez och G. Zucman (2018), “Accounts: Methods and Estimates for the ”, 133(2): 553–609. Piketty, T. och G. Zucman (2014), “Capital is : Wealth-Income Ratios in 1700–2010”, nomics 129(3): 1255–1310. Piraino, P. (2015), ”Intergenerational Earnings Mobility and Equality of Opportunity in South ”, World Development, 67: 396–405. 1999/2000:1, Budgetpropositionen , bilaga 4. 2009/10:1 Budgetpropositionen , bilaga 4. 2013/14:100, ekonomiska vårproposition, bilaga 2. 2014/15:100, ekonomiska vårproposition, bilaga 2. 2017/18:100, ekonomiska vårproposition, avsnitt 9 (fördjupningsruta ”Snabbare etablering av nyanlända”). 2017/18:100, ekonomiska vårproposition, bilaga 2. 2018/19:1, Budgetpropositionen , bilaga 3. 2018/19:100, ekonomiska vårproposition, bilaga 2. 2019/20:1, Budgetpropositionen , bilaga 3. Rauh, C. och T. Boneva (2018), “Parental Beliefs about Returns to – The Later the Better?”, 16(6): 1669–1711. (2019), Penningpolitisk rapport, juli. Robling, P.O. (2015), “Immigration and Income Inequality in –2011”, i Essays on the Origins of Human Capital, Crime and Income Inequality, Nationalekonomiska institutio- nen, . Roemer, J.E. och A. Trannoy (2015), “Chapter 4 - Equality of Opportunity”, i . B. och F. Bourguignon (red. ), Handbook of Income Distribution 2: 217-300, : North . , J. och D. (2008), “The Evolution of Top Incomes in an Egalitarian : , 1903–2004”, 92(1-2): 366–387. , J. och D. (2010), “Top Incomes in over the Twentieth Century”, i , A. B. och T. Piketty (red. ), Top Incomes: A Global Perspective. , J. och D. (2012), “On the Role of Capital Gains in Swedish Income Inequality”, Review of Income and Wealth 58(3): 569–587. , J. och D. (2015), “Long-Run Trends in the Distribution of Income and Wealth”, i , A. B. och F. Bourguignon (red. ), Handbook of Income Distribution, 2A: 469– 592. Romer, P.M. (1986), “Increasing Returns and Long-Run Growth”, 94(5): 1002–1037. Romer, P.M. (1990), “Endogenous Technological Change”, 98(5): 71–102. Romer, P.M. (1994), “The Origins of Endogenous Growth”, 8(1): 3–22. (2010), “in Hiring: Real World Evidence”, Labour Economics: s. 523–534. Ruist, J. (2018), ”Tid för integration – en om flyktingars bakgrund och arbetsmarknadsetablering”, Rapport till Expertgruppen för Studier i Offentlig ekonomi 2018:3. (2016), ”Akademikernas livslöner”. , A., J. Song, G. Topa och G.L. (2014), ”Mismatch Unemployment”, , 104(11): 3529–3564. Sapir, A. (2005), “Globalisation and the Reform of European Social Models”, Background document for the presentation at ECOFIN Informal Meeting in . SCB (2016), ”Övergång från urvalsbaserad till totalräknad inkomst- fördelningsstatistik”, Hushållens ekonomi bakgrundsfakta 2016:1. SCB (2017a), “Lärare utanför yrket”, temarapport 2017:2. SCB (2017b), “Sjuksköterskor utanför yrket”, temarapport 2017:3. SCB (2017c), ”Hushållens disponibla inkomster i NR och IoT” i ekonomi – statistiskt perspektiv, nr 2. SCB (2018a), “framtida befolkning 2018–2070”. Demo- grafiska rapporter : 1. SCB (2018b), “Universitet och Högskolor – Högskolenybörjare 2017/18 och doktorandnybörjare 2016/17 efter föräldrarnas utbildningsnivå”, Statistiska meddelanden, UF 20 . SCB (2018c), ”Hushållens boendeutgifter ”, statistiknyheter. SCB (2019a), “framtida befolkning 2019–2070”, Demo- grafiska rapporter : 1. SCB (2019b), “Andel personer i hushåll med en låg disponibel inkomst per k.e., efter födelseland och antal år i – 2017”. Schnitzlein, D.D. (2016), “A New Look at Intergenerational Mobility in Compared to the U. S.”, Review of Income and Wealth, 62(4): 650–667. (2017), “Middle Class Contracted in U.S. 2 Decades, Study Finds”, , . , O., P-A och B. (2006), “Löneskillnader i svenskt näringsliv 1985–2000”, 2006:8. , O., S. och L. Hensvik (2017), “Åtgärder för en inkluderande arbetsmarknad”, SNS konjunkturråds- rapport. Skedinger, P. (2006), “Minimum Wages and Employment in ”, Labour Economics, 13(2): 259– 290. Skedinger, P. (2015), Employment Effects of Union-Bargained Minimum Wages: Evidence from ’s Retail Sector. , 36(5): 694–710. Skolinspektionen (2013), ”Olikheterna är för stora – Omrättning nationella prov i och gymnasieskolan”, gransknings- rapport, dnr 2011:6544. Skollag (2010:800). (2019a), “Barn och personal i förskolan per (2019b), “2018. naturvetenskap, läsförståelse och matematik”, , Inter- nationella studier 487. (2019), “Barn och personal i förskolan per ”, , dnr. Smeeding, T.M., P. , J. Coder, S. , J. , A.J.M. Hagenaars, R. Hauser och M. (1993), “Poverty, Inequality and Family Living Standards Impacts Across Seven Nations: The Effect of Noncash Subsidies for Health, Education and Housing”, Review of Income and Wealth, 39(3). SNS Konjunkturråd (2019), – Kommunernas framtid. (2004), “A Model of Intergenerational Mobility Variation over Time and Place”, Generational Income Mobility in North and Europe, 38–47. SOU 2002:73, Förbättrad statistik och hushållens inkomster. SOU 2015:48, Bostadsmarknaden och den ekonomiska utvecklingen, – Bilaga 3. SOU 2015:53, The welfare state and economic performance, – Bilaga 4. SOU 2015:104, – Huvudbetänkande. SOU 2019:40, Jämlikhet i möjligheter och utfall i den svenska skolan, – Bilaga 7. SOU 2019:47, Jobbpolarisering på svensk arbetsmarknad, – Bilaga 6. SOU 2019:48, Kan utbildning för vuxna påverka jobbchanser och inkomster? – Bilaga 8. SOU 2019:54, Inequality and economic performance, – Bilaga 4. SOU 2019:55, Utvecklingen av intergenerationell rörlighet i , – Bilaga 5. SOU 2019:57, Inkomstfördelningen vid olika scenarier, – Bilaga 2. SOU 2019:61, ekonomi – utsikter till 2035, – Bilaga 1. SOU 2019:62, Kapitalinkomster och inkomstfördelningen, – Bilaga 3. (2011), “to Evaluate Publicly Provided Formal Education for Lowskilled”, Economics of , 30(6): 1262–1280. Suoniemi, I. (2017), “Intergenerational Mobility and Equal Opportunity, Evidence from ”, Working paper 312, . TCO (2019), “Tryggheten, staten och partsmodellen – Vem står för vad vid ersättning fråntrygghetssystemen ?” TCO rapport. Tillväxtanalys (2011), “Typologisering av FA-regioner utifrån ett stad-land perspektiv”, Working Paper 2011:47. Tillväxtanalys (2014), “Bättre statistik för bättre regional- och landsbygdspolitik”, rapport 2014:4. Tillväxtanalys (2015), “Funktionella analysregioner – revidering 2015”, PM 2015:22. Tillväxtanalys (2016), “Regional tillväxt 2015 – trender och analyser om hållbar regional tillväxt och attraktionskraft”, Rapport 2016:01. Tillväxtanalys (2017), “Näringslivsdynamik, städer och agglomerationsekonomier – forskningsöversikt och agenda”, PM 2017: 08. (2018), ”Tillstånd och trender för regional tillväxt 2018”, rapport 0256. Tyrefors Hinnerich, B., E. och M. (2015), “Discrimination Against Students with Foreign Backgrounds: Evidence from Grading in Swedish Public High Schools”, Education Economics, 36(6): 660–676. , J. och G. J. van den (2017), “Långsiktiga effekter av arbetsmarknadsutbildning”, 2017:17. Vlachos, J. (2010) ”Betygets värde – En analys av hur konkurrens påverkar betygssättningen vid svenska skolor”, 2010:6. Vlachos, J. (2018) “Trust based evaluation in a market-oriented school system.” Research Papers in Economics, , , 2018:1. , D., S. Bastani och Å. (2018), Kapitalbeskatt- ningens förutsättningar, SNS Konjunkturråd. Winkler, H. (2019), “The Effect of Income Inequality on Political Polarization: Evidence from European Regions, 2002–2014”, Economics and Politics 31(2): 137–62. , W. (2017), “The Sins of the Fathers: Intergenerational Income Mobility in ”, Review of Income and Wealth, 63(2): 219–233. 1.Santiagokonventionen mot organhandel. 2.Ingen regel utan undantag – en trygg sjukförsäkring med människan i centrum. 3.Effektivt, tydligt och träffsäkert –det statliga åtagandet för framtidens arbetsmarknad. 4.Framtidsval – karriärvägledning för individ och samhälle. 5.Tid för trygghet. 6.En långsiktig, samordnad och dialog baserad styrning av högskolan. –ett enklare förfarande. 9.Privat initiativrätt – planintressentens medverkan vid detaljplaneläggning. 10.Stöd för validering eller kompetens åtgärder i samband med korttidsarbete. 11.Biojet för flyget. 12.Nya befogenheter på konsumentskyddsområdet. 13.Agenda 2030 och : Världens utmaning – världens möjlighet. –med e-legitimation. 15.Komplementär och alternativ medicin och vård – säkerhet, kunskap, dialog. –med förtydligat ansvar. 17.Bebyggelse- och transportplanering för hållbar stadsutveckling. 18.För flerspråkighet, kunskaps utveckling och inkludering. Moders målsundervisning och studiehand ledning på modersmål. i arbetslivet – behovet av utökat författningsstöd. 20.Stärkt kompetens i vård och omsorg. 21.Effektivt investeringsfrämjande för hela . – dess uppgift och organisation för en god miljöförvaltning. 23.Styrkraft i funktionshinderspolitiken. 24.Stärkt integritet i idrottens antidopnings arbete. 25.Genomförande av ändringar i utstationeringsdirektivet. 26.Organbevarande behandling för donation. Praxisgenom gång och analys. 28.Komplementär och alternativ medicin och vård – ny lagstiftning. 29.God och nära vård. Vård i samverkan. 30.Moderna tillståndsprocesser för elnät. 31.F-skattesystemet – en översyn. 32.Straffrättsligt skydd för barn som bevittnar brott mellan närstående samt mot uppmaning och annan psykisk påverkan att begå självmord. 33.Ökad statlig närvaro i . 34.Förbättrat skydd för totalförsvaret. 35.Demokrativillkor för bidrag till civil samhället. + Demokrativillkor för bidrag till civilsamhället. Vägledning för hand läggare. 36.Skattelättnad för arbetsresor. En avståndsbaserad och färdmedels neutral skattereduktion för längre arbetsresor. 37.Kontroller vid högskoleprovet – ett lagförslag om åtgärder mot fusk. –nya processrättsliga verktyg. 39.En moderniserad radio- och tv-lag –genomförande av ändringar och utfall i den svenska skolan. 41.Företagare i de sociala trygghets systemen. Tillgänglig primärvård baserad på behov och kontinuitet. 43.Med tillit följer bättre resultat – tillitsbaserad styrning och ledning 44.Ett bättre premiepensionssystem. Hantering av kombinationseffekter och gruppvis bedömning av ämnen. Future chemical risk management. Accounting for combination effects and assessing chemicals in groups. 46.En ny riksbankslag. Volym 1, 2 och 3. 47.Jobbpolarisering på svensk arbetsmarknad. 48.Kan utbildning för vuxna påverka jobbchanser och inkomster? 49.En ny terroristbrottslag. 50.Fusk vid antagning till högskoleutbildning – vad händer sen? 51.Näringslivets roll inom totalförsvaret. 52.Sverige och bankunionen. 54.Inequality and economic performance. 55.Utvecklingen av intergenerationell rörlighet i . + Idéburet offentligt partnerskap. 57.Inkomstfördelningen vid olika scenarier. 58.Härifrån till evigheten. En långsiktig arkivpolitik för förvaltning och kulturarv. 59.Samlade åtgärder för korrekta utbetalningar från välfärdssystemen. 60.EU:s bankpaket om riskreducerande åtgärder. Ändringar i regelverken om kapitaltäckning och hantering av banker i kris. 61.Sveriges ekonomi – utsikter till 2035. För ett hållbart . 64.Nya regler för skolor med konfessionell inriktning. Effektivt, tydligt och träffsäkert –det statliga åtagandet för framtidens arbetsmarknad. Tid för trygghet. [5] Belastningsregisterkontroll i arbetslivet –behovet av utökat författningsstöd. Genomförande av ändringar i utstationeringsdirektivet. Stöd för validering eller kompetensåtgärder i samband med korttidsarbete. Nya befogenheter på konsumentskyddsområdet. Agenda 2030 och : Världens utmaning – världens möjlighet. F-skattesystemet – en översyn. [31] Ökad statlig närvaro i . Skattelättnad för arbetsresor. En avståndsbaserad och färdmedels neutral skattereduktion för längre arbetsresor. och utfall i den svenska skolan. [40] Med tillit följer bättre resultat –tillitsbaserad styrning och ledning i staten. En ny riksbankslag. Volym 1, 2 och 3. Jobbpolarisering på svensk arbets- marknad. Kan utbildning för vuxna påverka jobbchanser och inkomster? Inequality and economic performance. Utvecklingen av intergenerationell rörlighet i . +Idéburet offentligt partnerskap. Inkomstfördelningen vid olika scenarier. Samlade åtgärder för korrekta utbetalningar från välfärdssystemen. EU:s bankpaket om riskreducerande åtgärder. Ändringar i regelverken om kapitaltäckning och hantering av banker i kris. ekonomi – utsikter till 2035. Förbättrat skydd för totalförsvaret. [34] Näringslivets roll inom totalförsvaret. Moderna tillståndsprocesser för elnät. [30] Mer biogas! För ett hållbart . – ett enklare förfarande. – med e-legitimation. Praxisgenomgång och analys. Straffrättsligt skydd för barn som bevittnar brott mellan närstående samt mot uppmaning och annan psykisk påverkan att begå självmord. –nya processrättsliga verktyg. [38] En ny terroristbrottslag. Stärkt integritet i idrottens antidopnings arbete. Demokrativillkor för bidrag till civil samhället. +Demokrativillkor för bidrag till civilsamhället. Vägledning för hand läggare. En moderniserad radio- och tv-lag –genomförande av ändringar i AV-direktivet. Härifrån till evigheten. En långsiktig arkivpolitik för förvaltning och kulturarv. Biojet för flyget. – med förtydligat ansvar. [16] miljöövervakning –dess uppgift och organisation för en god miljöförvaltning. Hantering av kombinationseffekter och gruppvis bedömning av ämnen. Future chemical risk management. Accounting for combination effects and assessing chemicals in groups. Privat initiativrätt – planintressentens medverkan vid detaljplaneläggning. Bebyggelse- och transportplanering för hållbar stadsutveckling. Företagare i de sociala trygghetssystemen. Santiagokonventionen mot organhandel. Ingen regel utan undantag – en trygg sjukförsäkring med människan i centrum. Komplementär och alternativ medicin och vård – säkerhet, kunskap, dialog. Stärkt kompetens i vård och omsorg. [20] Styrkraft i funktionshinderspolitiken. Organbevarande behandling för donation. Komplementär och alternativ medicin och vård – ny lagstiftning. God och nära vård. Vård i samverkan. Tillgänglig primärvård baserad på behov och kontinuitet. Ett bättre premiepensionssystem. [44] Grundpension. Framtidsval – karriärvägledning för individ och samhälle. En långsiktig, samordnad och dialog baserad styrning av högskolan. För flerspråkighet, kunskapsutveck ling och inkludering. Modersmåls undervisning och studiehandledning på modersmål. Kontroller vid högskoleprovet – ett lagförslag om åtgärder mot fusk. Fusk vid antagning till högskoleutbildning – vad händer sen? Nya regler för skolor med konfessionell inriktning. Effektivt investeringsfrämjande för hela .