sou · H7B341 · 2019-09-16 00:00:00 — Det finns också ett stort värde i att reglerna är tydliga så att den som startar och driver ett företag har vetskap om sitt försäkringsskydd om hon eller han blir sjuk eller tvingas lägga ner företaget. Utredningen ansåg att tryggheten vid sjukdom, föräldraskap och arbetslöshet behöver bli bättre. Regeringen har vidtagit bl.a. följande åtgärder när det gäller trygghetssystemen för företagare. En försäkrad som har inkomst av annat förvärvsarbete och bedriver näringsverksamhet ska under uppbyggnadsskedet få en sjukpenninggrundande inkomst, förkortad SGI, som minst motsvarar skälig avlöning för liknande arbete för någon annans räkning (nedan kallad jämförelseinkomst). Det generella uppbyggnadsskedet är alltid 24 månader. beslutade i enlighet med regeringens proposition Stärkt försäkringsskydd för studerande och företagare (prop. 2017/18:168). gäller därmed motsvarande regler även för dem som startar ett företag i aktiebolagsform. Dessutom förlängs det generella uppbyggnadsskedet . Genom dessa förändringar ökar tryggheten för den som startar ett nytt företag. I betänkandet Jämställt föräldraskap och goda uppväxtvillkor för barn – en ny modell för föräldraförsäkringen (SOU 2017:101) gör utredningen S 2016:02 Utredningen om en modernare föräldraförsäkring bedömningen att mycket av den problematik som företagare beskriver att de har att använda föräldraförsäkringen torde ha sin grund i regelverket om sjukpenninggrundande inkomst. Utredningen drar slutsatsen att sökande av lösningar inom det regelverket kräver en bredare och djupare översyn av bestämmelserna om sjukpenninggrundande inkomst. Det pågår ett utredningsarbete inom i fråga om ett nytt beräkningsunderlag, ersättningsgrundande inkomst (EGI). I detta sammanhang ses även beräkningsunderlaget för dem som bedriver näringsverksamhet över. Genomgående i de utredningar som gjorts är att ett fullgott kunskapsunderlag och statistik ofta saknas för gruppen företagare. Att starta och driva företag behöver inte utesluta att man fortfarande har en anställning. Enligt Entreprenörskapsbarometern 2016 kan ungefär två tredjedelar av 10 300 tillfrågade personer tänka sig att starta företag vid sidan av sin nuvarande anställning. I åldersgruppen 18–är siffran , i åldersgruppen 31–och i åldersgruppen 56–. Var femte företagare vill vara kombinatör, dvs. kombinera anställning och företagande. En förändrad arbetsmarknad med ökad rörlighet mellan anställning och företagande ställer krav på ett förutsebart trygghetssystem med socialförsäkringar. Informationen om trygghetssystemen för företagare behöver utvecklas. Uppdraget att ta fram ett kunskapsunderlag Regeringens ambition är att främja företagandet genom tydligare och mer ändamålsenliga regler. Regeringen vill att kvinnliga och manliga företagare ska kunna verka på likvärdiga och jämställda villkor. Utredaren ska därför kartlägga och analysera de socialförsäkringsrättsliga trygghetssystemens inverkan på företagens tillväxtvilja och kvinnors respektive mäns vilja att starta företag. Syftet med underlaget är bl.a. att öka kunskapen om effekterna av olika åtgärder inom socialförsäkringssystemet. Vidtagna åtgärders inverkan på kvinnor respektive mäns företagande ska synliggöras i kartläggningen. •kartlägga omfattningen, utvecklingen och varaktigheten för olika former av företagande, •redovisa drivkrafterna bakom denna utveckling samt effekter för samhället och berörda individer, •beskriva de hinder som kan finnas för individer att gå från att vara anställd till att vara företagare, •ta fram underlag som ska kunna läggas till grund för framtida agerande och informationsinsatser och som beskriver dels företagares kunskaper om för dem relevanta socialförsäkringar, särskilt föräldraförsäkringen, och om offentliga och privata ålderspensionssystem, dels beskriver hur dessa kunskaper påverkar viljan att starta företag, •belysa de hinder som finns för att bedöma arbetsförmågan för sjukskrivna företagare, särskilt vid partiell sjukskrivning, •belysa de utmaningar och eventuella hinder som finns för rehabilitering av företagare, •belysa och analysera jämställdhetsaspekter för företagare. Statistik som tas fram ska vara individbaserad med kön som övergripande indelningsgrund. Uppdraget att utreda behovet av anpassningar till förändrad arbetsmarknad och ökad förutsebarhet Den allmänna sjukförsäkringen infördes när de flesta anställningarna i var tillsvidareanställningar. Regelverket har följaktligen utformats med en sådan anställning som utgångspunkt. Det blir allt vanligare att människor går in i och ut ur rollen som företagare, eller kombinerar anställning med företagande. Problem som har identifierats är att reglerna kring inkomstbortfallsförsäkringar ofta uppfattas som komplexa och att förutsebarheten i reglerna brister. Inte sällan kan det krävas större utredningsinsatser från myndigheternas sida, innan en företagare exempelvis kan få besked om vad som gäller vid inkomstbortfall. Reglerna i sjukförsäkringen och rätten till sjuk- och föräldrapenning påverkar såväl kvinnor som män som driver företag, men tycks inverka särskilt på kvinnors vilja att starta företag. Det är angeläget att reglerna i sjukförsäkringen är ändamålsenliga i förhållande till nya förhållanden på arbetsmarknaden och att de skapar goda förutsättningar för såväl kvinnor som män att vara företagare. •kartlägga i vilken mån kvinnor respektive män går mellan eller kombinerar anställning och företagande och analysera detta utifrån sjukförsäkringsperspektiv och könsmönster, •belysa och analysera jämställdhetsaspekter, bl.a. avseende kvinnors företagande och ekonomisk jämställdhet, •lämna de förslag som analysen ger upphov till, inklusive förslag till författningsändringar. Statistik som tas fram ska vara individbaserad med kön som övergripande indelningsgrund. Förslagen ska vara i linje med grundläggande principer i sjukförsäkringen. Det arbetsrättsliga regelverket och arbetstagarbegreppet ska inte påverkas av utredningens förslag. Uppdraget att analysera möjligheten att företagare fritt kan välja karenstid Möjligheten att i sjukförsäkringen välja karenstid som infördes är begränsad i det avseendet att företagare som driver enskild firma, handels- eller kommanditbolag inte kan välja kortare karenstid än den som är vald . kan företagaren själv avgöra om hon eller han vill ha 1, 14, 30, 60 eller 90 dagars karens. Enligt rapporten i – nationell rapport (Global Entrepreneurship Monitorrapport, GEM), är en tredjedel av dem som äger eller leder ett nystartat företag . Snittåldern på alla etablerade företagare är . Den största andelen etablerade företagare finns bland dem som är . En stor del av företagare kan inte utnyttja den flexibilitet som finns i systemet från det att de fyllt . •utreda och ta ställning till om åldersgränsen för företagare att fritt kunna välja karenstid i sjukförsäkringen ska kvarstå, höjas eller tas bort. •redogöra för hur kvinnor respektive män påverkas av regelverket och av eventuella ändringar av detta. Utredarens arbete ska i denna del av uppdraget ske i nära samarbete med den arbetsgrupp som har i uppdrag att utreda och ta fram underlag för genomförande av höjda pensionsrelaterade åldersgränser. Utredaren ska utifrån de förslag som lämnas redovisa de konsekvenser och kostnader som uppstår. Ekonomiska, jämställdhetskonsekvenser och andra konsekvenser för enskilda personer, för företag och för det allmänna ska redovisas enligt 14–15 a §§ kommittéförordningen (1998:1474) samt 6 och 7 §§ förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. I arbetet med konsekvensutredningen ska utredaren höra och . Om förslagen kan förväntas leda till kostnadsökningar för det allmänna, ska utredaren föreslå hur de ska finansieras. Kontakter och redovisning av uppdraget Utredaren ska ha kontakt med bl.a. (Fi 2017:08), Utredningen trygg sjukförsäkring med människan i centrum (S 2018:05), Utredningen om en ny arbetslöshetsförsäkring för fler, grundad på inkomst (A 2018:01) och med andra berörda myndigheter, företag och organisationer. Utredaren ska hålla sig informerad om och beakta relevant arbete som pågår inom , kommittéväsendet och i EU. Uppdraget ska redovisas . Tilläggsdirektiv till Utredningen om ett tryggare företagande i ett förändrat arbetsliv – för tillväxt och innovation (N 2018:03) Förlängd tid för uppdraget Regeringen beslutade kommittédirektiven Ett tryggare företagande i ett förändrat arbetsliv – för tillväxt och innovation (dir. 2018:54). Enligt utredningens direktiv skulle uppdraget redovisas . Uppdraget ska i stället redovisas . 1.Santiagokonventionen mot organhandel. 2.Ingen regel utan undantag – en trygg sjukförsäkring med människan i centrum. 3.Effektivt, tydligt och träffsäkert –det statliga åtagandet för framtidens arbetsmarknad. 4.Framtidsval – karriärvägledning för individ och samhälle. 5.Tid för trygghet. 6.En långsiktig, samordnad och dialog baserad styrning av högskolan. –ett enklare förfarande. 9.Privat initiativrätt – planintressentens medverkan vid detaljplaneläggning. 10.Stöd för validering eller kompetens åtgärder i samband med korttidsarbete. 11.Biojet för flyget. 12.Nya befogenheter på konsumentskyddsområdet. 13.Agenda 2030 och : Världens utmaning – världens möjlighet. –med e-legitimation. 15.Komplementär och alternativ medicin och vård – säkerhet, kunskap, dialog. –med förtydligat ansvar. 17.Bebyggelse- och transportplanering för hållbar stadsutveckling. 18.För flerspråkighet, kunskaps utveckling och inkludering. Moders målsundervisning och studiehand ledning på modersmål. i arbetslivet – behovet av utökat författningsstöd. 20.Stärkt kompetens i vård och omsorg. 21.Effektivt investeringsfrämjande för hela . – dess uppgift och organisation för en god miljöförvaltning. 23.Styrkraft i funktionshinderspolitiken. 24.Stärkt integritet i idrottens antidopnings arbete. 25.Genomförande av ändringar i utstationeringsdirektivet. 26.Organbevarande behandling för donation. Praxisgenom gång och analys. 28.Komplementär och alternativ medicin och vård – ny lagstiftning. 29.God och nära vård. Vård i samverkan. 30.Moderna tillståndsprocesser för elnät. 31.F-skattesystemet – en översyn. 32.Straffrättsligt skydd för barn som bevittnar brott mellan närstående samt mot uppmaning och annan psykisk påverkan att begå självmord. 33.Ökad statlig närvaro i . 34.Förbättrat skydd för totalförsvaret. 35.Demokrativillkor för bidrag till civil samhället. + Demokrativillkor för bidrag till civilsamhället. Vägledning för hand läggare. 36.Skattelättnad för arbetsresor. En avståndsbaserad och färdmedels neutral skattereduktion för längre arbetsresor. 37.Kontroller vid högskoleprovet – ett lagförslag om åtgärder mot fusk. –nya processrättsliga verktyg. 39.En moderniserad radio- och tv-lag –genomförande av ändringar i AV- direktivet. och utfall i den svenska skolan. 41.Företagare i de sociala trygghets systemen. Effektivt, tydligt och träffsäkert –det statliga åtagandet för framtidens arbetsmarknad. Tid för trygghet. [5] Belastningsregisterkontroll i arbetslivet –behovet av utökat författningsstöd. Genomförande av ändringar i utstationeringsdirektivet. Stöd för validering eller kompetensåtgärder i samband med korttidsarbete. Nya befogenheter på konsumentskyddsområdet. Agenda 2030 och : Världens utmaning – världens möjlighet. F-skattesystemet – en översyn. [31] Ökad statlig närvaro i . Skattelättnad för arbetsresor. En avståndsbaserad och färdmedels neutral skattereduktion för längre arbetsresor. och utfall i den svenska skolan. Förbättrat skydd för totalförsvaret. Moderna tillståndsprocesser för elnät. – ett enklare förfarande. – med e-legitimation. Praxisgenomgång och analys. Straffrättsligt skydd för barn som bevittnar brott mellan närstående samt mot uppmaning och annan psykisk påverkan att begå självmord. – nya processrättsliga verktyg. Stärkt integritet i idrottens antidopnings arbete. Demokrativillkor för bidrag till civil samhället. +Demokrativillkor för bidrag till civilsamhället. Vägledning för hand läggare. En moderniserad radio- och tv-lag –genomförande av ändringar i AV- direktivet. Biojet för flyget. – med förtydligat ansvar. [16] miljöövervakning –dess uppgift och organisation för en god miljöförvaltning. Privat initiativrätt – planintressentens medverkan vid detaljplaneläggning. Bebyggelse- och transportplanering för hållbar stadsutveckling. Företagare i de sociala trygghetssystemen. Santiagokonventionen mot organhandel. Ingen regel utan undantag – en trygg sjukförsäkring med människan i centrum. Komplementär och alternativ medicin och vård – säkerhet, kunskap, dialog. Stärkt kompetens i vård och omsorg. [20] Styrkraft i funktionshinderspolitiken. Organbevarande behandling för donation. Komplementär och alternativ medicin och vård – ny lagstiftning. God och nära vård. Vård i samverkan. Framtidsval – karriärvägledning för individ och samhälle. En långsiktig, samordnad och dialog baserad styrning av högskolan. För flerspråkighet, kunskapsutveck ling och inkludering. Modersmåls undervisning och studiehandledning på modersmål. Kontroller vid högskoleprovet – ett lagförslag om åtgärder mot fusk. Effektivt investeringsfrämjande för hela .