sou · H7B335 · 2019-06-17 00:00:00 — 1.är självständig och demokratiskt uppbyggd och i vilken med- lemskap såväl i organisationen som dess medlemsföreningar är fri- villigt, 2.bedriver verksamhet i utan vinstsyfte, 3.har bedrivit verksamhet under före ansökan om bidrag, 4.har lokal förankring i det område där verksamheten ska be- drivas, och 5.i sin verksamhet respekterar demokratins idéer, inklusive jäm- ställdhet och förbud mot diskrimi- Statsbidrag får även lämnas till Statsbidrag får även lämnas till en stiftelse som inte är statlig eller en stiftelse som inte är statlig eller , och som uppfyller , och som uppfyller kraven i första stycket 2–5. kraven i första stycket 2–4. Bidrag får inte lämnas till en ideell förening eller stiftelse om den eller någon av dess företrädare, inom ramen för verksamheten, 1.utövar våld, tvång eller hot eller på annat otillbörligt sätt krän- ker den enskildes grundläggande fri- och rättigheter, 2.diskriminerar eller på annat sätt bryter mot principen om alla människors lika värde, 3.rättfärdigar, främjar eller upp- manar till sådana ageranden som anges i 1 eller 2, eller 4.motarbetar det demokratiska styrelseskicket. Om en ideell förening eller stif- telse eller dess företrädare har age- rat på det sätt som anges i 3 a §, får bidrag ändå lämnas till den ideella föreningen eller stiftelsen om det finns särskilda skäl. Vid bedöm- ningen ska särskilt beaktas om den ideella föreningen respektive stif- telsen tagit avstånd från agerandet och vidtagit adekvata åtgärder för att säkerställa att det inte upp- repas. Bidrag får lämnas endast för Bidrag får lämnas endast för åtgärder enligt 5 § som genom- åtgärder enligt 5 § som genom- förs i samarbete med andra orga- förs i samarbete med andra orga- nisationer som uppfyller de krav nisationer som uppfyller de krav som ställs i 3 §. som ställs i 3 och 3 a §§. Om den som har beviljats bi- drag inte längre uppfyller villkor- en för det ska Delegationen mot segregation besluta att bidraget helt eller delvis inte ska betalas ut. Mottagaren av ett bidrag enligt denna förordning är återbetal- ningsskyldig om 1.mottagaren genom att lämna oriktiga uppgifter eller på annat sätt har förorsakat att bidrag beviljats felaktigt eller med för högt belopp, 2.bidraget av något annat skäl har beviljats felaktigt eller med för högt belopp och mottagaren borde ha insett detta, 3.bidraget helt eller delvis inte har utnyttjats eller inte har an- vänts för det ändamål som det har beviljats för, 4. mottagaren inte lämnar så- 4. mottagaren inte lämnar så- dan redovisning som avses i 17 §, dan redovisning som avses i 17 §, 5. villkor i beslutet inte har 5. villkor i beslutet inte har 6. mottagaren inte uppfyller vill- koren i 3 a §. Beslut enligt denna förordning får inte överklagas. (2017:900) finns bestämmelser om överklagande till allmän förvalt- dock inte överklagas. 1.Denna förordning träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser – med undantag för 22 § – tillämpas i fråga om bidrag som har beviljats före ikraftträdandet. 1.56Förslag till förordning om ändring av förordningen (2018:596) om statsbidrag till regionala och lokala ideella organisationer vars verksamhet är inriktad mot hiv/aids och vissa andra smittsamma sjukdomar Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (2018:596) om stats- bidrag till regionala och lokala ideella organisationer vars verksamhet är inriktad mot hiv/aids och vissa andra smittsamma sjukdomar dels att 3, 5, 21, 22 och 24 §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas två nya paragrafer, 3 a och 3 b §§, av föl- jande lydelse. Bidrag får, i mån av tillgång på medel, lämnas till en ideell orga- nisation som 1.är en juridisk person med ett allmännyttigt ideellt ändamål, 2.bedriver arbete i form av förebyggande eller stödjande insatser inom det område som anges i 1 § i enlighet med vad som anges i 2 §, 3.tillhandahåller de insatser som bidrag lämnas för utan kostnad för den enskilde, 4.är regionalt eller lokalt förankrad och verksam på regional eller lokal nivå, 5.i sin verksamhet respekterar demokratins idéer, inklusive jäm- ställdhet och förbud mot diskrimi- 6. har bedrivit verksamhet inom 5. har bedrivit verksamhet inom något av de områden som anges i något av de områden som anges i 1 § under , 1 § under , 7. har upprättat en treårsplan 6. har upprättat en treårsplan där det beskrivs vad organisatio- där det beskrivs vad organisatio- nen planerar att genomföra under nen planerar att genomföra under kommer att följas upp, och kommer att följas upp, och 8. utformar sin verksamhet på 7. utformar sin verksamhet på ett kostnadseffektivt sätt som ett kostnadseffektivt sätt som möjliggör en uppföljning av insat- möjliggör en uppföljning av insat- Bidraget får inte finansiera ekonomisk verksamhet inom den egna organisationen. Bidrag får dock lämnas för vissa kostnader för admi- nistration av den verksamhet som bidrag lämnas för och kostnader som kravet på revisors granskning av bidragsanvändningen medför. Bidrag får inte lämnas till en organisation om den eller någon av dess företrädare, inom ramen för verksamheten, 1. utövar våld, tvång eller hot eller på annat otillbörligt sätt krän- ker den enskildes grundläggande fri- och rättigheter, 2. diskriminerar eller på annat sätt bryter mot principen om alla människors lika värde, 3. rättfärdigar, främjar eller upp- manar till sådana ageranden som anges i 1 eller 2, eller 4. motarbetar det demokratiska styrelseskicket. Om en organisation eller dess företrädare har agerat på det sätt som anges i 3 a §, får bidrag ändå lämnas till organisationen om det finns särskilda skäl. Vid bedöm- ningen ska särskilt beaktas om organisationen tagit avstånd från agerandet och vidtagit adekvata åtgärder för att säkerställa att det inte upprepas. Om det finns särskilda skäl Om det finns särskilda skäl får statsbidrag även lämnas till får statsbidrag även lämnas till organisationer som inte uppfyller organisationer som inte uppfyller det villkor som anges i 3 § första det villkor som anges i 3 § första Vid bedömning av om Vid bedömning av om bidrag ska lämnas i dessa fall ska bidrag ska lämnas i dessa fall ska behovet av förnyelsearbete inom behovet av förnyelsearbete inom det område där organisationen är det område där organisationen är verksam särskilt beaktas. verksam särskilt beaktas. sluta att ett beviljat bidrag helt sluta att ett beviljat bidrag helt eller delvis inte ska betalas ut om eller delvis inte ska betalas ut om 1.mottagaren genom att lämna oriktiga uppgifter eller på annat sätt har förorsakat att bidrag beviljats felaktigt eller med för högt belopp, 2.bidraget av något annat skäl har beviljats felaktigt eller med för högt belopp och mottagaren borde ha insett detta, 3.bidraget helt eller delvis inte har utnyttjats eller använts för de syften som det har lämnats för, 4. mottagaren inte har lämnat 4. mottagaren inte har lämnat sådan redovisning som avses i 18 §, sådan redovisning som avses i 18 §, 5. villkor i beslutet om bidrag 5. villkor i beslutet om bidrag inte har följts. inte har följts, eller 6. mottagaren inte uppfyller vill- koren i 3 a §. En mottagare av bidrag är återbetalningsskyldig om 1.mottagaren genom att lämna oriktiga uppgifter eller på annat sätt har förorsakat att bidrag lämnats felaktigt eller med för högt be- lopp, 2.bidraget av något annat skäl har lämnats felaktigt eller med för högt belopp och mottagaren borde ha insett detta, 3.bidraget helt eller delvis inte har utnyttjats eller använts för de syften som det har lämnats för, 4.mottagaren inte har lämnat en redovisning som avses i 18 §, 5. villkor i beslutet om bidrag inte har följts. 6. mottagaren inte uppfyller vill- koren i 3 a §. (2017:900) finns bestämmelser om (2017:900) finns bestämmelser om överklagande till allmän förvalt- överklagande till allmän förvalt- beslut enligt 21 och 23 §§ får dock om återkrav enligt 23 § får dock 1.Denna förordning träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser – med undantag för 24 § – tillämpas i fråga om bidrag som har beviljats före ikraftträdandet. 1.57Förslag till förordning om ändring av förordningen (2018:1533) om statsbidrag för säkerhetshöjande åtgärder till organisationer inom det civila samhället Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (2018:1533) om stats- bidrag för säkerhetshöjande åtgärder till organisationer inom det civila samhället dels att 6, 7, 18 och 23 §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas tre nya paragrafer, 6 a, 6 b och 15 a §§, av följande lydelse. Statsbidrag får också lämnas till organisationer som i sin verk- samhet bidrar till att främja mänskliga rättigheter och värna demo- kratin och som 3.i sin verksamhet respekterar demokratins idéer, inklusive jäm- ställdhet och förbud mot diskrimi- nering, 4. är demokratiskt uppbyggda, 3. är demokratiskt uppbyggda, 5. bedriver verksamhet i 4. bedriver verksamhet i En förutsättning för statsbidrag enligt första stycket är att orga- nisationens verksamhet påverkas av rädsla för hot, våld eller trakas- serier som har samband med 1.hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung, trosbekännelse, sex- uell läggning, könsöverskridande identitet eller uttryck eller annan liknande omständighet, eller 2.organisationens arbete mot rasism eller liknande former av fientlighet. Bidrag får inte lämnas till en organisation om den eller någon av dess företrädare, inom ramen för verksamheten, 1. utövar våld, tvång eller hot eller på annat otillbörligt sätt krän- ker den enskildes grundläggande fri- och rättigheter, 2. diskriminerar eller på annat sätt bryter mot principen om alla människors lika värde, 3. rättfärdigar, främjar eller upp- manar till sådana ageranden som anges i 1 eller 2, eller 4. motarbetar det demokratiska styrelseskicket Om en organisation eller dess företrädare har agerat på det sätt som anges i 6 a §, får bidrag ändå lämnas till organisationen om det finns särskilda skäl. Vid bedöm- ningen ska särskilt beaktas om organisationen tagit avstånd från agerandet och vidtagit adekvata åtgärder för att säkerställa att det inte upprepas. § första stycket 4 på § första stycket 3 på inte för registrerade trossamfund inte för registrerade trossamfund enligt lagen (1998:1593) om tros- enligt lagen (1998:1593) om tros- samfund eller för stiftelser. samfund eller för stiftelser. Om den som har beviljats bi- drag inte längre uppfyller villkoren för det ska Kammarkollegiet be- sluta att bidraget helt eller delvis inte ska betalas ut. Den som beviljats statsbidrag enligt denna förordning är återbe- talningsskyldig, om 1.bidraget har lämnats på felaktiga grunder eller med för högt belopp, 2.bidraget helt eller delvis inte har utnyttjats eller inte har an- vänts för det ändamål som det har beviljats för, 3. mottagaren inte har lämnat 3. mottagaren inte har lämnat en redovisning som avses i 16 §, en redovisning som avses i 16 §, 4. ett åtagande enligt 10 eller 4. ett åtagande enligt 10 eller 11 § eller andra villkor i beslutet 11 § eller andra villkor i beslutet om stöd inte har följts. om stöd inte har följts, eller 5. mottagaren inte uppfyller vill- koren i 6 a §. Beslut enligt denna förordning får inte överklagas. (2017:900) finns bestämmelser om överklagande till allmän förvalt- dock inte överklagas. 1.Denna förordning träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser – med undantag för 23 § – tillämpas i fråga om bidrag som har beviljats före ikraftträdandet. 2Uppdraget och dess genomförande Utredningens uppdrag framgår av kommittédirektiven 2018:19 som beslutades av regeringen (se bilaga 1). Enligt dessa har utredningen till uppdrag att se över demokrativillkoren i stats- bidragsförordningarna och tillämpningen av dessa villkor i syfte att säkerställa att allmänna medel går till verksamheter som är förenliga med samhällets grundläggande värderingar såsom de formuleras i regeringsformen och i de internationella konventionerna om mänskliga rättigheter. Utredningen ska därför föreslå ett förtydligat, rättssäkert och enhetligt demokrativillkor för den statliga bidragsgivningen med beaktande av föreningsfriheten. I arbetet med att ta fram ett nytt tillämpbart demokrativillkor ska utredningen samverka med de bidrags- utbetalande myndigheterna och företrädare för civilsamhällets orga- nisationer. Utredningen ska därutöver redovisa hur de demokrativillkor som finns i de förordningar som styr den statliga bidragsgivningen till civilsamhällets organisationer är utformade och göra en samlad analys av vilka svårigheter och utmaningar de ansvariga myndigheterna och det civila samhället har med dagens system. Analysen ska gälla såväl beslut om bidragsgivning utifrån demokrativillkoret som hur efter- levnaden av villkoret följs upp. Vidare ska utredningen analysera vilka delar av en bidragssökande organisations uppbyggnad och verksamhet som ska granskas i förhållande till demokrativillkoret och hur denna granskning bör genomföras. Utredningen har också haft i uppdrag att ta fram ett stödmaterial om demokrativillkorsfrågor till statliga och kommunala förvaltningsmyndigheter. Stödmaterialet, som utred- ningen benämner som Vägledning för handläggare, redovisas i en sär- skild skrift. Uppdraget och dess genomförande Det huvudsakliga syftet med utredningen som det formuleras i direk- tiven är att föreslå ett demokrativillkor som säkerställer att allmänna medel går till verksamheter som är förenliga med samhällets grund- läggande värderingar. Önskemål om förtydligade demokrativillkor som säkerställer att statliga bidrag inte går till icke-demokratisk verk- samhet har betonats i två partipolitiska överenskommelser. I överens- kommelsen om åtgärder mot terrorism, som ingicks mellan , , de gröna, , och , föreslogs att en ut- redning skulle tillsättas för att se över hur ett förtydligat demokrati- kriterium kan införas för statlig bidragsgivning. I överenskommelsen från mellan Socialdemokraterna, de gröna, och Liberalerna, det s.k. januariavtalet, framgår att inga offentliga medel ska utbetalas till föreningar eller religiösa samfund som genomför barnvigslar eller sanktionerar annan heders- relaterad brottslighet. Det föreslagna demokrativillkoret har utformats med utgångs- punkt i de principer om demokrati och mänskliga rättigheter som framgår av regeringsformen och de internationella konventioner som anslutit sig till. där bidragsbeslut överprövats utifrån gällande demokrativillkor har beaktats. Utredningen har också analyserat de överväganden och förslag avseende demokrativillkor som lämnats av Utredningen om översyn av statens stöd till trossamfund (SOU 2018:18) och arvsfondsutredning (SOU 2018:70). Utredningen har strävat efter att utforma demokrativillkoret så att tillämpbarheten underlättas och rättssäkerheten ökar. Flera sam- råd har därför hållits med bidragsgivande myndigheter, organi- sationer, kommuner och regioner. Utredningen har också försökt väga behovet av ett tydligt och tillämpbart demokrativillkor mot det civila samhällets behov av självständighet och oberoende, såsom det framgår av de sex principer för uppföljning av politiken för det civila samhället som beslutats i propositionen En politik för det civila sam- hället (prop. 2009/10:55, bet. 2009/10:KrU7, rskr. 2009/10:195). Ett flertal samråd har hållits med företrädare för det civila samhällets orga- nisationer för att inhämta deras erfarenheter och tillgodose organisa- tionernas intressen. Uppdraget och dess genomförande Den statliga bidragsgivningen till civilsamhället är omfattande och svåröverskådlig. Bidrag lämnas genom ett stort antal bidragssystem och fördelas av ett flertal myndigheter. Många bidrag regleras i lag eller förordning medan andra lämnas med stöd av regleringsbrev, sär- skilda regeringsbeslut eller avtal. Utredningens bedömning är att de stöd som regleras i lag inte ingår i översynen. Det gäller statens stöd till trossamfunden och de medel som fördelas från Allmänna arvsfonden. Dessa stödsystem har utretts. Även partibidragen regleras genom lag och omfattas inte av utredningens uppdrag. Alla övriga statliga bidrag som fördelas till organisationer inom det civila samhället omfattas av översynen. När det gäller det internationella biståndet omfattas enbart bidrag som fördelas till civilsamhällesorganisationer i . En beskrivning och definition av det civila samhällets aktörer finns i kapitel 3 och kapitel 9. Enligt direktiven ska den kommunala sektorn involveras i arbetet och utredningen ska ta fram ett stödmaterial som kan användas av stat- liga och kommunala förvaltningsmyndigheter. Utredningen redogör därför för den kommunala bidragsgivningen och de utmaningar som kommuner och regioner möter i tillämpningen av demokrativillkor. Utredningens förslag till demokrativillkor gäller emellertid enbart den statliga bidragsgivningen. Utredningsarbetet har under den särskilda utredaren bedrivits av tre sekreterare med placering i och i . En expertgrupp har bistått utredningen. I expertgruppen har det ingått fem företrädare från och . I grup- pen har det även ingått en representant från Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF), en från Kommuner och Landsting (SKL) och två från det civila samhället. Två forskare i frågor om det civila samhället och förvaltningsfrågor har också ingått i expertgruppen. Expertgruppen har sammanträtt vid fem tillfällen. Uppdraget och dess genomförande Samråd och möten med myndigheter Utredningen har genomfört fyra särskilda samråd med 34 myndigheter och organisationer som har regeringens uppdrag att fördela statsbidrag till civila samhällets organisationer. De synpunkter som framförts i dessa samråd har haft stor betydelse för utredningens förslag och över- väganden. I samråden har följande myndigheter och organisationer deltagit: Arbetsförmedlingen, Arvsfondsdelegationen, , Dele- gationen mot segregation, , , , , Försvarsmakten, Insti- tutet för språk och folkminnen, , Jämställdhetsmyn- digheten, Kammarkollegiet, , Kriminalvården, Kul- turrådet, , , Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Myndigheten för stöd till trossam- fund, Myndigheten för ungdom- och civilsamhällesfrågor (MUCF), Myndigheten för , , , Rådet för Europeiska socialfonden, , (Sida), Svenska insti- tutet, , , Svenskt Friluftsliv, Specialpeda- gogiska myndigheten, och . En uppräk- ning av alla bidragsfördelande myndigheter och organisationer finns i avsnitt 4.2.4. Utredningen genomförde också en riktad enkät till myndigheter om bidragsgivning och samverkan. En sammanställ- ning av resultatet redovisas i kapitel 6 och kapitel 10 (se avsnitt 10.2 och 10.3). Utredningen har också haft särskilda möten med , , , , , arvsfondsutredning (S 2017:06) och Utredningen om idé- burna aktörer i välfärden (Fi 2018:04). Samråd och möten med kommuner och regioner Utredningen har genomfört ett antal samråd med kommun- och regionrepresentanter. En konferens genomfördes tillsammans med SKL till vilken kommunala tjänstemän bjöds in för att diskutera demokrativillkor i bidragsgivningen till föreningslivet. Utredningen har också haft särskilda möten med tjänstemän från Uppdraget och dess genomförande , och kommun. Utredningen genomförde vidare en uppföljning i form av telefonintervjuer med 14 kommuner som svarat på utredningens enkät (se avsnitt 6.3.2). Dessa kommuner blev också inbjudna till ett samråd . Vid detta samråd närvarade tjänstemän från kommun, (, , ), kommun, Region , , , kom- mun, stad, kommun och kommun. Där- utöver har utredningen medverkat vid ett antal olika konferenser och träffat företrädare från lokala civilsamhällesorganisationer. Utredningen har haft en presentation för SKL:s demokratiberedning. Samråd och möten med det civila samhället En viktig utgångspunkt för utredningens arbete har varit att inhämta synpunkter och erfarenheter från det civila samhällets organisationer. För att så många perspektiv som möjligt skulle kunna representeras valde utredningen att dela upp det civila samhället i olika sektorer som var för sig bjöds in till samråd. genomfördes samråd med ungdomsorganisationer, studieförbund, folkhögskolor, bistånds- organisationer, etniska organisationer, idrottsförbund, sociala organi- sationer, allmänna samlingslokaler, kvinnoorganisationer, landsbygds- organisationer och kooperativ. Utredningen har också haft möten med ett antal organisationsrepresentanter från t.ex. Frivilligorganisatio- nernas Insamlingsråd (FRII), organisationen sationer i samverkan (Civos) och . deltog utredningen i ett samråd med länsbildnings- förbunden. Sammantaget har utredningen träffat cirka 210 organisa- tionsrepresentanter. Därutöver genomförde utredningen ett samråd under Partsgemensamt forums särskilda möte om demokrati och ett samråd under MUCF:s nationella konferens . Utredningen genomförde ett återkopplande sam- råd med ett antal av de organisationer som deltagit i tidigare samråd. Uppdraget och dess genomförande 2.4.3Enkät om demokrativillkor i den kommunala bidragsgivningen Utredningen har i samarbete med SKL genomfört en enkät om demo- krativillkor i den kommunala bidragsgivningen. Enkäten gick ut till samtliga kommuner och regioner . Enkäten innehöll frågor om vilka demokrativillkor som tillämpas och eventuella utmaningar i till- lämpningen. Ett flertal öppna frågor gav kommuner och regioner möjligheteter att framföra synpunkter om demokrativillkor till utred- ningen. Resultaten av enkäten redovisas i avsnitt 5.4 och 6.3. 3 Om det civila samhället Utredningens huvudsakliga uppgift är enligt direktiven att se över de demokrativillkor som finns i de förordningar som styr den statliga bidragsgivningen till civilsamhällets organisationer. För att få en för- ståelse för målgruppen för den statliga bidragsgivningen ges i detta kapitel en övergripande redogörelse för det civila samhället. Den om- fattar definitioner av det civila samhället och en beskrivning av det civila samhällets verksamheter och aktörer. Kapitlet innehåller också en redogörelse för det civila samhällets roller och betydelse i sam- hället och för demokratin samt för hur politiken för det civila sam- hället har utvecklats . 3.2Om det civila samhället 3.2.1Begreppet det civila samhället Det civila samhället beskrivs i allmänhet som en sfär mellan stat, näringsliv, familj och privat hushåll. I propositionen En politik för det civila samhället definieras det civila samhället som ”en arena, skild från staten, marknaden och det enskilda hushållet, där människor, grupper och organisationer agerar tillsammans för gemensamma intressen”. Enligt propositionen agerar det civila samhällets aktörer huvudsakligen utifrån ett ideellt syfte såsom allmännyttan eller med- lemsnyttan. De kan ha anställd personal, men skiljer sig från närings- livets aktörer genom att de inte delar ut vinst till medlemmarna, ägare eller annan person utan att de återinvesterar det eventuella överskottet i verksamheten (prop. 2009/10:55 s. 28 och 46 f.). Det civila samhällets aktörer består till stor del av olika typer av ideella föreningar och i dagligt tal benämns det civila samhället ibland Om det civila samhället Det civila samhället omfattar emellertid andra typer av organisationer och sammanslutningar såsom trossamfund, ekonomiska föreningar och samfällighetsföreningar. Även mer infor- mella och öppna former av organisering ryms inom begreppet såsom nätverk, upprop och andra samverkansformer som inte är juridiska personer. Begreppet det civila samhället fick genomslag och i och med propositionen 2009 fick det politikområde som tidigare kal- lats folkrörelsepolitiken benämningen politiken för det civila samhället. Denna förändring motiverades delvis av att nya organisationsformer uppstått som inte helt och fullt tog sig uttryck som traditionella folk- rörelser. Begreppet det civila samhället ansågs dessutom vara vidare, fokusera på organisationens villkor och vara mer inkluderande än begreppet folkrörelse, vilket inte sällan associeras med de rörelser som uppkom innan demokratins genombrott såsom arbetar-, nykterhets- och frikyrkorörelserna. Dessutom användes uttrycket civil society ofta i internationella sammanhang.