sou · H7B363 · 2019-12-19 00:00:00 — Så kallade Stadsmiljöavtal infördes och syftar till att främja hållbara stadsmiljöer genom att skapa förutsättningar för att en större andel persontransporter i städer ska ske med kollektiv- eller cykel- trafik. Åtgärderna ska leda till resurseffektiva lösningar med låga utsläpp av växthusgaser och bidra till att uppfylla miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. Stadsmiljöavtalen regleras i förordningen (2015:579) om stöd för att främja hållbara stadsmiljöer. Stödet upp- går till –2029, dvs. Stöd får endast ges till kommuner eller landsting, vilket bl.a. innebär att stöd inte kan ges till tankstationer där entreprenörer äger infrastrukturen. Enligt uppgift från har stöd för bio- gasrelaterade åtgärder beviljats i endast två kommuner, (2015) och (2016). I sammanhanget kan det även noteras att det i kommunernas och landstingens ansökningar inom ramen för stads- miljöavtalen inte fanns några motprestationer som hade direkt bäring på biogas.203 aviserade regeringen att stadsmiljöavtalen utökas med insatser för samordning och effektivisering av godstransporter. –2029 avsätts , sammantaget 1,2 mil- 203Undantaget var löften om att utreda en bussdepå med koppling till den nämnda biogassats- ningen i som sedermera ströks. Befintliga styrmedel och andra åtgärder som påverkar dagens biogasmarknad jarder kronor, för godsrelaterade åtgärder inom stadsmiljöavtalen. Stadsmiljöavtal finansieras genom den ekonomiska ramen för den nationella transportinfrastrukturplanen –2029. I den fyrpartiöverenskommelse som låg till grund regeringsbildning (den s.k. Januariöverenskommelsen) anges att stads- miljöavtalen ska utvecklas och effektiviseras. Den sjätte ansökningsomgången för stadsmiljöavtal var öppen till . 6.8.7Innovationskluster för flytande biogas beslutade regeringen att ge 200 mil- joner kronor –2021 för att inrätta ett innova- tionskluster för flytande biogas (LBG). Satsningen syftar till att på- skynda omställningen till fossilfria tunga transporter och ska verka för demonstration, tillämpning och spridning av teknik för produk- tion av LBG, drift med gasfordon i regional- och/eller lokaltrafik, och kombinationer av dessa tekniker i . Innovationsklustret ska också analysera eventuella återstående problem med regelverk. Samverkan mellan näringslivet, den akade- miska världen och den offentlig sektorn är centralt. Uppdraget ska slutredovisas till regeringen . beslutade att Innovations- klustret Drive LBG får finansiering inom ramen för regeringsupp- draget för att främja utveckling och användning av flytande biogas i kombination med inrättandet av innovationsklustret för flytande biogas. Branschorganisationen Energigas fungerar som värd- organisation för Drive LBG. I samband med beslutet konstaterade att LBG är ett nödvändigt tekniksteg för att tunga transporter och sjö- farten ska kunna gå över till biogas.204 hade fem produktionsanläggningar, fem tank- stationer, två bunkringsstationer för fartyg, tio långfärdsbussar och samt 159 lastbilar och bussar som drivs med LBG beviljats stöd inom ramen för Drive LBG. När det gäller tunga fordon delar 32 företag 204www.energimyndigheten.se/nyhetsarkiv/2018/nytt-innovationskluster-for-flytande- biogas/ (). Befintliga styrmedel och andra åtgärder som påverkar dagens biogasmarknad En stor del av dessa pengar går till åkerier, som har sökt medel för att köpa in nya lastbilar.205 I regeringens handlingsplan för fossilfria transporter och elek- trifiering sägs det att i syfte att ytterligare främja omställningen till fossilfria godstransporter avser regeringen att inrätta flera innova- tionskluster.206 Tankinfrastrukturen för flytande fossila drivmedel är väl utbyggd. Lagen (2005:1248) om skyldighet att tillhandahålla förnybara driv- medel, ofta kallad pumplagen, infördes för att driva på utveck- lingen mot nya distributionsnät för biodrivmedel. Sedan den 1 au- gusti 2014 omfattas säljställen som under kalenderåret före hade en försäljningsvolym som översteg motor- bensin eller dieselbränsle.207 I anslutning till att pumplagen tillkom anslogs också medel för ett statligt stöd till tankställen för alternativa drivmedel. Huvudde- len av de pumpar som tillkom var etanolpumpar. En kommun kan gynna vissa kommunmedlemmar framför andra under vissa förutsättningar. Det är t.ex. möjligt för en kommun att besluta om olika avgifter för parkering på gata för de som bor i området respektive kommer från ett annat område.208 Var gränsen går för gynnande av en viss trafikantgrupp framför andra har prövats rättsligt. I ett rättsfall ville en kommun gynna s.k. ”miljöbilar” på så sätt att de skulle få parkera gratis på allmän platsmark genom undan- tag från avgiftsplikten. Övriga bilar betalade en avgift för att parkera där med stöd av lagen (1957:259) om rätt för en kommun att ta avgift för vissa upplåtelser av offentlig plats m.m. Högsta förvaltnings- 205www.energigas.se/om-oss/nationella-samarbeten/drive-lbg/ (). 206Regeringens skrivelse 2017/18:238, s. 92. 2013/14:181, bet. 2013/14:TU13, rskr. 2013/14:301. 208Sådana beslut fattas med stöd av 2 § lagen (1957:259) om rätt för en kommun att ta avgift för vissa upplåtelser av offentlig plats m.m. och 10 kap. 2 § trafikförordningen, om lokala tra- fikföreskrifter. Befintliga styrmedel och andra åtgärder som påverkar dagens biogasmarknad domstolen konstaterade dock att den nämnda lagen inte ger utrymme för en positiv särbehandling av miljöbilar. Endast boendeparkering, nyttoparkering och rörelsehindrade kan undantas från avgiftsplikt.209 Ett system med s.k. trängselskatter används i och . Trängselskatten syftar till att minska trängseln, förbättra miljön och bidra till att finansiera infrastruktursatsningar. Fram till var vissa miljöbilar undantagna från trängselskatt i . Detta undantag gäller dock inte längre och omfattas alla miljöbilar av trängselskatt. är miljöbilar undantagna från trängselskatt. 6.8.10Särskilda besiktningskrav för gasfordon infördes nya besiktningsregler för fordon med bränslesystem för gas. Förändringen innebär att besikt- ningsteknikern måste ha möjlighet att se tanken för att kunna kon- trollera om den är väl fastsatt, att det inte finns några skador och att den inte läcker. Alternativt kan en verkstad utföra kontrollen och utfärda ett intyg om att tanken och det övriga bränslesystemet för gas är i fungerande skick. Friläggningen av tanken eller ett intyg enligt ovan innebär en merkostnad för fordonsägaren jämfört med en besiktning av ett motsvarande bensin- eller dieseldrivet fordon. 6.8.11Utredning om ökad säkerhet för gasbussar Såväl väg- som järnvägstransport av gas omfattas av bestämmelserna för transport av farligt gods. Dessa ställer bl.a. särskilda krav på god- kända tankar, märkning och på att föraren kan uppvisa ett särskilt intyg om att denne har genomgått en utbildning för transport av farligt gods. Det kan även finnas trafikföreskrifter som har beslutats av länsstyrelser och andra myndigheter (exempelvis när det gäller järnvägstransporter) som kan innebära restriktioner för transport av farligt gods i vissa områden eller genom exempelvis vissa vägtunnlar.210 209HFD 2014 ref. 57 och SOU 2018:16. 210Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Transport av farligt gods - Väg och järnväg 2017/2018, broschyr. Befintliga styrmedel och andra åtgärder som påverkar dagens biogasmarknad körde en biogasdriven buss in i en skyddsbarriär i direkt anslutning till Klaratunneln i varefter en kraftig brand uppstod. Enligt regeringen aktualiserade olyckan be- hovet av att se över trafiksäkerheten kring gasdrivna bussar. uppdrog regeringen därför åt Transportsstyrelsen att göra en över- syn med denna inriktning. Uppdraget ska redovisas senast den 1 december 2019.211 6.8.12Vissa styrmedel riktade till sjöfarten presenterade Transportstyrelsen nya nationella riktlinjer för bunkring av flytande metan vid svenska hamnar. Riktlinjerna syftar till att underlätta övergången till alternativa bränslen inom sjöfarten och omfattar både flytande naturgas och flytande biogas.212 kunde LNG bunkras i 11 hamnar och tillkom ytterligare 7 hamnar.213 I handlingsprogram för alter- bränslen gjordes det en bedömning att 17 svenska hamnar kom- mer ha tillgång till LNG bunkring 2025 och 2030.214 Differentierade farleds- och hamnavgifter Farledsavgift tas ut när ett fartyg anlöper en svensk hamn. införde en ny modell för sjö- fartsavgifter (inkl. farledsavgifter). Liksom tidigare är farledsavgif- terna till viss del miljödifferentierade. Miljödifferentieringen baseras på ett miljöindex, Index (CSI).215 Trafikanalys be- 211Infrastrukturdepartementet, pressmeddelande, . 212Transportstyrelsen, Nationella riktlinjer för bunkring av flytande metan i (2018). 213Energimyndigheten, Rapportering av Underlag till rapportering enligt direktiv om utbyggnad av infrastrukturen för alternativa bränslen avseende 2019 – I enlighet med artikel 10, punkt 1, i och rådets direktiv /94/EU av (2019). 214Komplettering av handlingsprogrammet för infrastrukturen för alternativa drivmedel i en- lighet med direktiv /94/EU. Bilaga till Protokoll II 20 vid regeringssammanträde den 30 au- gusti 2018. N2018/04594/MRT m.fl. 215Clean Index är ett nätbaserat beräkningsverktyg som riktar sig till transportköpare så att de ska kunna välja fartyg och rederi efter miljöpåverkan och kvalitet. Transportköparna använder verktyget för att kalkylera och minimera sin egen miljöpåverkan. Rederierna presen- terar en miljöprofil över sin flotta till ett nätverk av stora kunder, till underlag för kundernas upphandling av sjöfrakter. Rederier använder även CSI som grund för att identifiera områden Befintliga styrmedel och andra åtgärder som påverkar dagens biogasmarknad dömde miljökonsekvenserna av de nya farledsavgifterna och konsta- terade sammanfattningsvis att miljödifferentieringen i det nya av- giftssystemet inte ger förutsättningar för att åstadkomma en bättre miljö- och klimatnytta.216 Myndigheten menade att incitamenten i dagens styrning är små och de med användning av det bredare miljö- indexet CSI blir än mindre. I det föreslagna systemet är dessutom en mindre del av avgifterna miljödifferentierade än i dagens system. Sammantaget ansåg Trafikanalys att detta torde innebära att de totala miljöincitamenten minskar med det nya systemet. Enligt uppgift från löper gällande avtal med CSI ut och verket har därför inlett ett arbete med att se över hur man ska gå vidare med frågan om hur farledsavgif- ternas framtida miljödifferentiering ska utformas. I arbetet med att ta fram en färdplan för sjöfartens omställning till fossilfrihet pekades bl.a. en ökad miljödifferentiering av farledsavgifterna ut som behö- ver beaktas eller genomföras i närtid. En sådan differentiering väntas även påverka många hamnars avgiftssystem.217 Hamnar utgör en fundamental del av sjöfartens infrastruktur och spelar en avgörande roll för att kunna göra sjöfarten fossilbränsle- oberoende. Tillgänglighet till infrastruktur för alternativa drivmedel är en viktig faktor i sammanhanget.218 Kostnader för hamnavgifter svarar för en betydande andel av sjö- fartens transportkostnader, och IVA konstaterar att de har stor poten- tial att påverka genom differentiering som gynnar miljö- och klimat- vänliga fartyg och rederier. Hamnavgifter bestäms på nivå och är en del i sjöfartens incitamentsstruktur. Ca 20 svenska hamnar använder sig av miljödif- ferentierade hamnavgifter för att uppfylla lokala miljöprogram och uppmuntra sjöfarten att prestera mer än vad lagen kräver på miljöom- rådet.219 Avgifterna differentieras bl.a. för fartyg som drivs med för- vätskad naturgas. Målet med CSI är att skapa en efterfrågan för ”rena fartyg”. CSI drivs av en ideell organisation (). 216Trafikanalys, Miljökonsekvenser av nya farledsavgifter (PM 2017:9). (), Så klarar transporter klimatmålen – En delrapport från Vägval för klimatet (2019), s. 53. 218Samma källa, s. 52. 219IVL , Statlig styrning av hamnavgifter för fartyg (Nr C 370, 2018). Befintliga styrmedel och andra åtgärder som påverkar dagens biogasmarknad Hamn premierar fartyg med hög miljöprestanda.220 Fartyg som drivs med LNG får 20 procents extra rabatt vid ett anlöp. Rabatten för LNG-drivna fartyg kommer att fasas ut med en sänkning till . Även hamnar AB läm- nar rabatt på hamnavgiften till fartyg som drivs på LNG.221 Hamn- avgiften för rabatteras med per bruttoton, vilket för ett fartyg i storlek (som drivs med LNG), och som anlöper , innebär en årlig rabatt på ca 1 mil- jon kronor. har haft i uppdrag av regeringen att analysera förutsätt- ningarna för en omställning till fossilfrihet för statligt ägda fartyg, t.ex. vägfärjor och lotsbåtar. Uppdraget redovisades i december 2018.222 konstaterar att den statliga sjöfarten står för 0,4 pro- cent av utsläppen från inrikes transporter, men att den ändå kan fungera som en föregångare för den övriga sjöfarten. Vidare befarar myndigheten en fortsatt brist på biodrivmedel och rekommenderar en kombination av HVO och andra lämpliga drivmedel, som även inkluderar eldrift. Målet är att alla statliga fartyg ska var fossilfria till Enligt rapporten bedöms biogas vara ett av de biodrivmedel som är av störst intresse för den statliga sjöfarten . Biogas anges vara lämpligt för fartyg med hög drivmedelsomsättning, som kan bunkra ofta och som kontinuerligt förbrukar drivmedel och där- igenom minskar risken för metanläckage. Förbränning av bio- och naturgas i motorer medför ett visst sådant läckage av oför- bränd metan direkt till atmosfären, vilken har större negativ klimat- påverkan än den koldioxid som uppkommer vid förbränning av ga- sen. Hur omfattande detta metanläckage blir beror på driftprofil, men brukar för motorer uppskattas till mellan 1 och 4 pro- cent av drivmedelstillförseln.223 220Göteborgs hamn, pressmeddelande, . 221www.stockholmshamnar.se/om-oss/prislistor/ (). 222Trafikverket, Omställning till fossilfrihet för statligt ägda fartyg – ett regeringsuppdrag (Rap- port, ). 223Trafikverket, Omställning till fossilfrihet för statligt ägda fartyg – ett regeringsuppdrag (Rap- port, ), s. 21. Befintliga styrmedel och andra åtgärder som påverkar dagens biogasmarknad Avtalet för Gotlandsfärjorna började gälla 2017 och löper ut . Under upphandlingen av avtalet diskuterades det om det skulle ställas krav på att båtarna skulle använda ett specifikt drivmedel, exv. flytande naturgas (LNG). Vid den aktuella tidpunkten bedömde dock att det var för osäkert att ställa krav på specifika drivmedel. Bedömningen var att det inte gick att säkerställa att LNG skulle finnas att tillgå i tillräcklig utsträckning. Även om det alltså inte finns något krav på gasdrift har Destina- tion köpt två färjor– varav en är i drift och en levereras 2020 –som kan köra på både LNG och diesel (och därmed även flytande biogas [LBG] respektive HVO). 6.9Informativa styrmedel och biogas Informativa styrmedel kan innefatta en mängd olika åtgärder som genomförs på olika samhällsnivåer och av så väl offentliga aktörer som sådana som representerar det civila samhället eller näringslivet. De informativa styrmedlen kombineras också ofta med styrmedel som faller inom andra kategorier. Det nu anförda innebär samman- taget betydande utmaningar när det gäller både att kartlägga denna kategori styrmedel och att bedöma deras styrverkan. Den redovisning som följer gör mot denna bakgrund inte anspråk på att vara fullständig och ska mer uppfattas som en uppsättning exempel med tonvikt på sådana informativa styrmedel där produk- tion eller användning av biogas utgör huvudmålet för informations- insatsen. 6.9.2Allmänna råd och vägledningar Allmänna råd beslutas av en central tillsynsmyndighet och innebär generella rekommendationer om hur man tillämpar en föreskrift och anger hur någon kan eller bör handla i ett visst hänseende. Myndig- heters allmänna råd är inte bindande. Här kan nämnas att har lagt fram allmänna råd och en handbok som vägledning i arbetet med att minska miljöpå- Befintliga styrmedel och andra åtgärder som påverkar dagens biogasmarknad verkan vid rötning och kompostering.224 Råden och vägledningen omfattar mellanlagring, rötning och kompostering av främst matav- fall och livsmedelsrelaterat avfall, men även i viss mån avloppsslam, naturgödsel samt park- och trädgårdsavfall. Råden utgår från den all- männa hänsynsregeln i 2 kap. 3 § i vilken det bl.a. anges att alla som bedriver eller avser att bedriva en verksamhet eller vidta en åtgärd ska utföra de skyddsåtgärder, iaktta de begränsningar och vidta de försiktighetsmått i övrigt som behövs för att förebygga, hindra eller motverka att verksamheten eller åtgärden medför skada eller olägenhet för människors hälsa eller miljön. samordnar och finansierar rådgivning till lantbru- kare inom flera områden, främst kopplat till olika miljöaspekter inom produktionen. Den lantbrukare som är intresserad av att inves- tera i en egen biogasanläggning kan även även få kostnadsfri rådgivning, finansierad genom EU:s landsbygdspro- gram (se ovan). Tillsammans med Hushållningssällskapen har tagit fram ett rådgivningskoncept med inriktning på biogas som ska finnas tillgängligt över hela landet. Konceptet inkluderar både grupp- träffar och rådgivning på gårdsnivå.225 projekt ”landsbygden levererar fossilfritt” är en del av och ett nätverk av föreningar och myndigheter som på olika sätt har bety- delse för utvecklingen av de verksamheter och företag som finns i landsbygder och i kustsamhällen. I kampanjen ”Landsbygden levererar fossilfritt” har man samlat goda exempel på företag som har kommit en bit på vägen. 224Naturvårdsverket, Metoder för lagring, rötning och kompostering av avfall – med allmänna råd till 2 kap. 3 § (handbok 2003:4). 225Det totala upphandlingsbeloppet för kompetensutveckling i grupp kring biogas förväntas ligga kring ca och målet är att genomföra ca 20 gruppträffar. För enskild råd- givning är budgeten på ca och målet är att genomföra ca 100 enskilda råd- givningar. Upphandlingen är en ettårig nationell upphandling med möjlighet till förlängning, i taget, . Befintliga styrmedel och andra åtgärder som påverkar dagens biogasmarknad att lära och inspireras av satsningar på fossilfria alternativ över hela landet. Flera av exemplen gäller biogas.226 och regional energi- och klimatrådgivning kan bevilja medel till kommuner och regionala energikontor för energi- och klimatrådgivning. Enligt förordningen (2016:385) om bidrag till energi- och kli- matrådgivning ska hushåll, organisationer, bostadsrättsföreningar och vissa företag därigenom kunna erhålla kostnadsfri och kom- mersiellt oberoende rådgivning som bl.a. ska främja uppfyllandet av de svenska klimat- och energipolitiska målen. Rådgivningen ska vara lokalt- och regionalt anpassad och bl.a. öka kunskapen om förnybar energi. överlämnade regeringen propositionen Miljöinformation om drivmedel till . I propositionen föreslogs att regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, ska få meddela föreskrifter om att den som bedriver verksamhet med att tillhanda- hålla ett flytande eller gasformigt drivmedel är skyldig att informera konsumenter om drivmedlets utsläpp av växthusgaser och andra för- hållanden som har betydelse för att bedöma drivmedlets miljöpåver- kan. Bestämmelsen ska även omfatta den som tillhandahåller ett fly- tande eller gasformigt drivmedel och tillhandahåller el som drivmedel. antog regeringens förslag till lag om ändring i drivmedels- lagen (2011:319) och bestämmelserna trädde i kraft den 1 januari 2019.227 226www.landsbygdsnatverket.se/ (). 2017/18:229, bet. 2017/18:MJU22, rskr. 2017/18:440. Befintliga styrmedel och andra åtgärder som påverkar dagens biogasmarknad 6.10Forskning, utveckling och demonstration Den fjärde kategorin styrmedel som har listats i inledningen av detta kapitel är forskning, utveckling och demonstration. Där angavs att denna kategori styrmedel korrigerar för att marknaden producerar för lite kunskap, idéer och innovationer. I detta avsnitt redovisas exempel på aktörer och insatser som kan anses falla inom denna kategori och som har direkt eller indirekt an- knytning till frågor om biogas. Utredningen har inte genomfört någon systematisk kartläggning av den forskning och utveckling som bedrivs med inriktning på bio- gas, och redovisningen gör således inte anspråk på att vara fullstän- dig, utan ska endast ses som en samling exempel. 6.10.2Exempel på biogasrelaterad FoU-verksamhet Svenskt för förnybara drivmedel (f3) Svenskt för förnybara drivmedel (f3) bildades med stöd från . satsar –2021 på en ny etapp av samverkansprogrammet Förnybara drivmedel och system där f3 har en central roll. Utöver Energimyndighetens ovan omnämnda medel finansieras samverkansprogrammet av f3:s parter med 11 miljoner kronor.228 Ytterligare samfinansieras i pro- jekten. Inom ramen för samverkansprogrammets innevarande pro- gramperiod 2018–2021 genomförs ett antal utlysningar. Programmet kompletterar de teknikinriktade satsningar som Ener- gimyndigheten finansierar inom Biodrivmedelsprogrammet och Svenskt förgasningscentrum (SFC, se vidare nedan). Ett pågående projekt som kan vara relevant att nämna här kom- mer att undersöka effekterna av den framväxande utvecklingen av elektrifierade system. Syftet är att förstå de potentiella konsekvens- erna av att ersätta utvecklade biogassystem med elbusstransport- 228Till F3:s parter hör högskolor och forskningsinstitut på området, samt ett antal relevanta industriföretag. Befintliga styrmedel och andra åtgärder som påverkar dagens biogasmarknad system, de politiska hindren, undanträngningseffekter och möjlig- heter och konsekvenser för regional hållbarhet.229 Projektet löper mellan . biodrivmedelsprogram syftar till att ta fram kunskap och utveckla teknik som behövs för en bred marknadsin- troduktion av biodrivmedel producerade från lignocellulosa eller restprodukter. Programmet är planerat att pågå 2017–2021 och har en budgetram för perioden på 180 miljoner kronor.230 Verket för innovationssystem () ska bidra till hållbar tillväxt genom att förbättra förutsättningarna för innovation. Myndigheten ger bidrag till innovationsprojekt och forskning som är inriktade på att utveckla nya lösningar och myndigheten satsar även långsiktigt på starka forsknings- och innovationsmiljöer. Bland myndighetens fem prioriterade områden återfinns Städer och Transporter inom vilka myndigheten finansierar olika typer av satsningar, både kortare projekt och mer långsiktiga program och samarbeten. Dessutom stödjer regeringen i deras arbete med strategiska samverkansprogram inom dessa områden. Svenskt förgasningscentrum (SFC) Svenskt förgasningscentrum (SFC) är en nationell plattform för forskning om och utveckling av förgasning av biomassa. Centrumet bildades och dess tredje etapp löper –2021. stödjer den tredje etappen med 78 miljoner kro- nor.231 229https:///sv/forskningsprojekt/implikationer-av-elektrifierande-av- kommunala-transportsystem-regionala-konsekvenser-for-produktion-av-biogas/ 230www.energimyndigheten.se/forskning-och- innovation/forskning/transporter/biodrivmedel/program/biodrivmedelsprogrammet/ (). 231www.energimyndigheten.se, Pressmeddelande, . Befintliga styrmedel och andra åtgärder som påverkar dagens biogasmarknad SFC är organiserat som ett s.k. distribuerat centrum med som ansvarigt för samordning med övriga enga- gerade högskolor (KTH, m.fl.) samt industrin. Biogas research center (BRC) Biogas research center (BRC) är en centrumbildning knuten till . Syftet med BRC är att skapa en stark, natio- nell kompetensbas som mynnar ut i industriellt och samhälleligt motiverad forskning om och utveckling av biogaslösningar. Tyngd- punkten ligger på process- och teknikutveckling, kompletterad med system- och samhällsforskning för att analysera resurseffektivitet samt samhälleliga och affärsmässiga villkor. BRC startades och hade en total budget på runt 80 mil- joner kronor –2018. Verksamheten har finan- sierats av , , företag och kommuner. beslutade att anslå 40 mil- joner kronor till etapp 3 inom BRC.