sou · H7B330 · 2019-06-10 00:00:00 — 28.Ledningar, som med stöd av nätkoncession för linje används med en spänning om minst , ska inte med stöd av få förbjudas avseende den funktion, i den sträckning eller i det huvud- sakliga utförande som anges i koncessionsbeslutet. Ellagen gäller parallellt med . En koncessionerad ledning har således inget skydd mot ingripande med stöd av . Det innebär att det inte finns något hinder för en tillsynsmyndighet en- ligt att meddela ett föreläggande eller förbud som avser en ledning som används med stöd av nätkoncession för linje utan att någon bedömning görs av behovet av ledningen eller vilka alternativ som finns. Om beslutet påverkar ledningens funktion, sträckning eller utförande uppstår en konflikt mellan tillsynsmyndighetens beslut och beslutet om nätkoncession som innebär en skyldighet att ha en led- ning med en viss funktion i ett visst utförande på en bestämd sträcka. Nätkoncessioner ger således inget skydd mot ingripanden av andra än nätmyndigheten, trots att verksamheten prövats på ett sätt som i stora delar motsvarar prövningen av miljöfarlig verksamhet enligt . Denna ordning medför att nyttan med en omfattande prövning vid nätmyndigheten blir liten, som kostnaden i termer av administration för nätägare och nätmyndighet samt samhälls- ekonomiska konsekvenser av fördröjd nätutbyggnad är densamma. Risken att ledningen överprövas innan den 40-åriga skyddstiden har löpt ut skapar också en osäkerhet för nätägare vilket kan leda till en minskad investeringsvilja, det vill säga att ledningsprojekt ställs in eller skjuts upp. Risken att nätägaren föreläggs att ändra sträckningen på ledningen på grund av domstolsbeslut skapar också en osäkerhet för boende och annan verksamhet som inte berörs direkt av ledningen, men som ändå på olika sätt har förhållit sig till att den finns på en specifik plats i området. En kraftlednings främsta miljöpåverkan torde vara markintrånget, med följdverkningar på flora och fauna, för att kunna dra fram led- ningen och hålla den driftsäker (ledningsgata), det visuella intrycket (höjd och utförande på stolpar) samt ljud från ledningen, bland annat koronaljud. Den miljöaspekt som framför allt aktualiserat frågan om en översyn av den parallella tillämpligheten är dock de elektromagne- tiska fälten kring en kraftledning. Frågan om elektromagnetiska fält kring kraftledningar och en eventuell hälsopåverkan av dessa är ett område med flera oklarheter. Det finns inga gränsvärden och det saknas vägledande rekommenda- tioner från en ansvarig myndighet.15 Forskningen har enligt myndig- heterna hitintills inte gett ett sådant underlag att det är befogat att sätta några rikt- eller gränsvärden. Dock rekommenderas försiktighet. Av den praxis som har utvecklats avseende elektromagnetiska fält från kraftledningar framgår att en tillsynsmyndighet enligt kan förelägga en flytt av en ledning med åberopande av de elektro- magnetiska fälten från ledningen trots att det inte är säkert att det finns en lämpligare sträckning för ledningen, att en flytt är förenade med kostnader som kan överstiga värdet av de påverkade fastig- heterna och att inga gränsvärden finns för elektromagnetiska fält. Enligt en domstolsinlaga från i Döshultsfallet16 15Strålsäkerhetsmyndigheten har utfärdat allmänna råd, allmänna råd (SSMFS 2008:18) om begränsning av allmänhetens exponering för elektromagnetiska fält: Dessa anger referensvärden för områden där allmänheten kan vistas under sådana tider att begränsningarna är av betydelse. Referensvärdet för magnetisk flödestäthet beräknas som 500/frekvensen i , vilket för det svenska elnätet blir 100 μT (mikrotesla). Detta värde är för högt för att vara relevant i detta sammanhang. 16Mark- och dom i mål nr M 4127-10. beräknades kostnaden för att flytta den i målet aktuella ledningen till 14miljoner kronor eller 5–7 gånger den aktuella fastighetens mark- nadsvärde. Denna kostnad visade sig senare enligt vara kraftigt underskattad. Flytten uppskattas komma att kosta . Angående elektromagnetiska fält från ledningar finns det inga säkerställda hälsorisker med svaga elektromagnetiska fält. Strålsäker- hetsmyndighetens referensvärden är satta för att med god marginal skydda mot alla säkerställda hälsorisker (, SSMFS 2008:18). tillämpar en policy som är betydligt lägre än de referensvärden som anger bör underskridas för allmänhetens exponering. Vid planering av nya led- ningar ska se till att magnetfälten normalt inte över- stiger 0,4 µT (mikrotesla) där människor varaktigt vistas. Vid förnyelse av koncessioner för befintliga ledningar ska överväga åtgärder som minskar exponeringen för magnetfält. Åtgärder ska ge- nomföras där människor varaktig exponeras för magnetfält som av- viker väsentligt från det normala. En förutsättning är att kostnaderna och konsekvenserna i övrigt är rimliga. har 2017 beräknat följande kostnader för ett för- värv av alla fastigheter där människor varaktigt vistas med magnetfält över 0,4 µT. Vid ett lågt estimat för förvärv om per fastighet blir den totala kostnaden för förvärv . Dessutom tillkommer ersättning enligt expropriationslagens regler och kostnader för bland annat värdering, flytt, rivning och fastighetsreglering. En grov uppskattning är att ett förvärv av be- rörda bostadsfastigheter skulle kosta . En annan konsekvens som kan vara värd att beakta är att alla inte är intres- serade av att tvingas lämna sina hem, vilken blir följden av inlösen. Denna grova uppskattning av intrångseffekten ska ställas mot kost- naden för att flytta ledningen. Om kostnaden för att flytta ledningen uppgår till 5 gånger fastighetens värde så motsvarar det en kostnad på . Då har vi inte tagit hänsyn till de intrångs- effekter som blir följden av den nya ledningsdragningen. Effekter på elmarknadens effektivitet och energiomställningen Förslaget leder till att koncessionsbeslutet, inklusive den miljöpröv- ning som sker inom ramen för det, får ett ökat skydd mot ingripanden med stöd av . Detta bedöms öka nyttan av en omfattande koncessionsprövning. Vi bedömer att detta leder till en ökad säkerhet om vilka villkor som gäller för alla aktörer. Vi bedömer att ellagens möjlighet att genom omprövning pröva en flytt av en ledning som uppfattas som olämplig är tillräcklig. Vi bedömer att ett ökat skydd för koncessionsbeslutet mot ingri- panden med stöd av kommer att leda till en effektivare re- sursanvändning i samhället. Av praxis framgår att en tillsynsmyndighet enligt kan förelägga en flytt av en ledning med åberopande av de elektromagnetiska fälten från ledningen. Detta trots att det finns ett beslut om att nätföretaget ska ha en ledning i en viss sträckning, att det inte är säkert att det finns en lämpligare sträckning, att en flytt är förenade med betydande kostnader (som kan överstiga värdet av de påverkade fastigheterna med en faktor fem eller mer) samt att inga gränsvärden finns för elektromagnetiska fält. Effekter för olika aktörer Förslaget har stor betydelse för nätägare. Elnätsinvesteringar är kost- samma och det är därför av stor betydelse att verksamheten kan be- drivas långsiktigt på förutsägbara villkor. Eftersom i princip alla intäkter i elnätsverksamheten kommer från kunderna innebär ett ökad skydd för nätinvesteringar även ett ökad skydd för kunderna mot att få bära kostnader som drabbar nätföretaget. För nätmyndigheten innebär förslaget att beslutade nätkoncessio- ner gäller tills de omprövas. Risken minskar för att nätmyndigheten behöver behandla nya koncessionsansökningar som uppkommit till följd av ett förläggande att flytta en ledning. Sådana ärenden har varit få, men eftersom det kan var svårt att hitta en bättre sträckning för ledningen än den befintliga kan sådana ärenden bli tämligen svår- utredda. Enbart Döshultfallet tog för en erfaren handläggare att utreda till en uppskattad kostnad av . Även Lantmäteriet kan få ett minskat antal ärenden att hantera vilket innebär att de kan frigöra resurser till andra ärenden. För sakägarna innebär förslaget en ökad förutsägbarhet. De mark- ägare som har en ledning på sin mark får förvisso minskade möjligheter att få bort den inom skyddstiden. Å andra sidan ökar skyddet för kringliggande fastigheter. Sammantaget bör förutsägbar- heten gynna en korrekt prissättning av fastigheter i anslutning till större kraftledningar. För kommuner och länsstyrelser innebär förslaget att möjligheterna att ingripa mot en befintlig kraftledning begränsas avseende funktion, sträckning eller huvudsakligt utförande. Den ena möjligheten är att inleda förhandlingar med nätföretaget om en förändring och hur kost- naderna för denna ska fördelas. Den andra möjligheten är att begära omprövning av en nätkoncession när den fyrtioåriga skyddstiden har löpt ut. Det är så som systemet med omprövning av nätkoncessioner har varit tänkt att fungera. Miljöorganisationernas rätt att överklaga koncessionsbeslut bör utökas 29.Miljöorganisationer ska ha rätt att överklaga beslut om nätkon- cession oavsett längd och spänningsnivå. Vi konstaterar att rätten för miljöorganisationer att överklaga konces- sionsbeslut ska följa av ellagen. Detta anpassar regelverket i ellagen till det som gäller enligt . Effekter på elmarknadens effektivitet och energiomställningen Förslaget får förmodligen mycket marginella effekter på elmarkna- dens effektivitet och energiomställningen. Det är högst troligt att de ytterligare beslut som kan komma att överklagas av miljöorganisatio- ner ändå blir överklagade av andra sakägare, till exempel markägare. Effekter för olika aktörer Förslaget ger vissa miljöorganisationer en formellt starkare rätt att överklaga koncessionsbeslut. Denna rätt följer dock redan av Mark- och beslut i mål M 2080-18. Det krävs också resurser för att framgångsrikt kunna driva ett över- klagande. Med hänsyn till detta, samt att de flesta av dessa beslut tro- ligen ändå skulle bli överklagade av någon annan sakägare, bör effek- terna på övriga aktörer vara marginella. Antal överklagade beslut lär av angivna skäl knappast öka i någon större omfattning. Däremot lär fler parter i processen leda till att handläggningen i domstol av de över- klagade målen komma att ta lägre tid. Vissa koncessionsbeslut bör få verkställas innan de har vunnit laga kraft 30.Nätmyndigheten ska i vissa fall kunna besluta om verkställighet av ett beslut om nätkoncession. Vi anser att nätmyndigheten ska kunna besluta om verkställighet av ett beslut om nätkoncession om det är fråga om en ledning av mindre omfattning med begränsad påverkan på motstående intressen. Effekter på elmarknadens effektivitet och energiomställningen Förslaget förkortar processen för att färdigställa vissa anläggningar. Därigenom kan förslaget till exempel innebära att en del anslutningar av förnybar elproduktion kan ske snabbare. Effekter för olika aktörer För nätföretaget innebär förslaget att en del ledningar kan börja byggas snabbare än . Dock med en viss risk för att beslut som över- klagats vinner laga kraft och därmed innebära en inte återvinningsbar kostnad. För kunder, det vill säga såväl användare som producenter, inne- bär förslaget att en anslutning eller en förstärkning av anslutningen kan ske snabbare. Detta innebär ett ekonomiskt mervärde, till exem- pel för en vindkraftsproducent som kan börja producera tidigare. För nätmyndigheten innebär det ett ytterligare bedömnings- moment i några koncessionsärenden. Eftersom det troligen handlar om ett fåtal ärenden (0–10 ärenden ) som bestämmelsen över huvud taget kommer att kunna tillämpas på bedömer vi den tillkom- mande arbetsinsatsen som väldigt liten. 10.4.6Ändrade regler för samredovisning Samredovisning innebär att flera nätkoncessioner för område har en gemensam tillåten intäktsram och en enhetlig struktur på överförings- tariffen. Det gör det möjligt för nätföretaget att utjämna tarifferna mellan områden med olika kostnadsförutsättningar. Kravet på geografisk närhet bör tas bort 31.Kravet på geografisk närhet för samlad redovisning av lokalnäts- områden tas bort. Krav på icke olämplig enhet kvarstår och sam- lad redovisning kan bara genomföras inom nätföretagets lokalnät och inte mellan områden för lokalnät respektive regionnät. Vi bedömer att en utökad samredovisning av geografiskt åtskilda om- råden kan genomföras utan att marknadens effektivitet försämras väsentligt. Vi bedömer dock att samredovisning mellan lokalnät och regionnät, utöver vad som ges möjlighet till, inte ska tillåtas efter- som den utjämning i tariffens nivå som blir följden innebär ett allt för stort avsteg från effektivt utformade nättariffer för överföring. Effekter på elmarknadens effektivitet och energiomställningen Samredovisning tillämpas redan i och infördes en skyl- dighet för nätmyndigheten att under vissa förutsättningar besluta om att flera koncessioner för områden ska redovisas samlat. Syftet med samredovisningsreglerna var att utjämna tarifferna mellan glesbygd och tätort. Vår bedömning är att utjämningen av tariffer genom kra- vet på enhetliga nättariffer inom redovisningsområdet generellt leder till minskad effektivitet i prisbildningen med mindre korrekta priser som följd. Priser som inte reflekterar den kundspecifika kostnaden för överföring av el kommer på kort sikt att resultera i sämre beslut hos nätkunderna avseende till exempel hur mycket el de konsumerar eller producerar en given tidsperiod. prissignaler att resultera i att nätkunderna fattar sämre investerings- beslut avseende till exempel energieffektiviserande åtgärder, automa- tisk styrutrustning för förbrukarflexibilitet, energilager, mikronät eller lokal elproduktion. Sammantaget leder kravet på enhetliga tariffer inom redovisningsområdet till ett sämre kapacitetsutnyttjande av det kon- cessionerade nätet och ökat behov av förstärkt överföringskapacitet . Kravet på enhetliga tariffer inom redovisningsområdet kan också leda till (ineffektiv) bortkoppling från det koncessionerade el- nätet (eller att nya kunder inte ansluter sig till nätet) vilket leder till en kostsam duplicering av nätinfrastruktur. En mindre effektiv prisbildning kan med andra ord leda till en ökad resursåtgång och ökade nätkostnader för att tillgodose samhäl- lets elenergibehov. Historiskt har vi inte sett någon nämnvärd bort- koppling från elnätet i . Detta kan förändras i takt med att kostnaderna för energilager och mikroproduktion sjunker, även om tydliga säsongprofil med kalla vintermånader med hög energiförbrukning och få soltimmar talar emot en sådan utveck- ling i närtid. En utvidgad definition av icke koncessionspliktiga nät kommer dock i och med den utökade valmöjligheten hos nätkunden att förstärka behovet av korrekta priser som främjar effektiviteten i olika konsumtions- och investeringsbeslut. Vi gör bedömningen att den ökade möjligheten till samredovisning för enskilda lokalnätsföretag inte kommer innebära några avgörande skillnader för kundernas nätavgifter, eller ha en väsentligt negativ in- verkan på marknadseffektiviteten i övrigt. Som skäl för vår bedöm- ning är de historiska samredovisningar som har genomförts. Dessa sammanslagningar har resulterat i diversifierade redovisningsenheter med hög grad av utjämning i nättariffens nivå mellan tätort och gles- bygd, men med en potentiellt minskad effektivitet i nättariffens ut- formning som följd. Detta gör att ytterligare sammanslagning av redan diversifierade områden endast kan ge upphov till en marginell omfördelning mellan kunder i olika områden. Därmed kommer den utökade möjligheten till samredovisning endast ha en marginell nega- tiv påverkan på prisbildningens effektivitet. Utredningen vill också lyfta fram de nya bestämmelser som tillåter att nätföretaget tillfälligt frångår regler om enhetliga tariffer vilket kan leda till en mer effektiv prissättning och minskade samhällsekonomiska kostnader för sam- redovisning. Vi bedömer att samredovisning mellan lokalnät och regionnät inte ska tillåtas eftersom den utjämning i tariffens nivå som blir följden innebär ett allt för stort avsteg från effektiva nättariffer för överför- ing. Regionnätsägarens kostnad för överföring av el beror i hög grad på det antal transformeringsled som leveransen genomgår och läng- den på det ledningsnät som krävs för att överföra elen till kunden. Mot bakgrund av detta bedömer vi att samredovisning mellan lokal- nät och regionnät (inklusive vertikalt inom regionnät) kraftigt skulle minska nätföretagens möjlighet till effektiv prissättning med korrekta priser. Effekter för olika aktörer Vi bedömer att utökade möjligheter till samredovisning kan bidra till minskade transaktionskostnader genom effektivare admi- nistration och minskade sökkostnader för marknadens aktörer. På kort sikt kan det dock leda till vissa omställningskostnader för nät- företag och nätmyndighet där kostnaderna ska fördelas mellan nät- koncessionsområden. Nettoeffekten för detta är svår att uppskatta men bedöms inte utgöra det bärande motivet för förändrade regler. Den standardisering som en ökad samredovisning medför har potential att sänka sökkostnaderna för nätkunderna för att sätta sig in i och agera på nättariffens prissignal. Vi bedömer dock att elmarknads- hubben i kombination med den elhandlarcentriska modellen har potential att minska nätkundernas sökkostnad för att sätta sig in i mer komplexa tariffstrukturer som främjar effektiva investerings- och konsumtionsbeslut. Konsekvenserna för kundernas nättariffer om ytterligare samredo- visning genomförs är som följer. är indelat i fyra elområden. Indelningen i elområden kommer att vara densamma före och efter en eventuell ytterligare samredovisning. Grossistpriset på el kommer därmed inte att påverkas av om kravet på geografisk närhet tas bort och det räcker med att analysera tariffnivåerna före och efter reformen. De juridiska personer som är upp- delade i flera redovisningsenheter är , Eon Energidistri- bution AB och . Om nu kända möjliga samredovisningar med nuvarande ägarstruktur på koncernnivå skulle äga rum, skulle tarifferna ändras enligt tabell 10.2. förutsättning att nivån på intäktsramen, liksom antalet nätkunder, är oförändrade. Dessutom antar vi att nätföretagen utnyttjar sina intäkts- ramar fullt ut. Ellevios nätkunder får relativt stora tariffändringar till följd av den samredovisning mellan , södra och , västra , och inkl. som trädde i kraft . Enligt vår beräkning skulle ytterligare samredovisning mellan de två återstående redovisnings- områdena på marginalen leda till en relativt liten ökning för kunderna i (). Anledningen till den marginella ökningen är att det per abonnent relativt kostsamma landsbygdsnätet på slås ut på ett stort antal abonnenter i . För en genomsnittlig kund i Ellevios nät på skulle ytter- ligare samredovisning innebära att avgiften sänks med . omfattar norra förorts- kommuner samt . skulle fusioneras med kommer Eon Energi- distribution AB att ha tre redovisningsområden (om inte nätmyndig- heten beslutar om att några av dessa ska samredovisas): •Eon Syd och mellersta (glesbygdsnät) •Eon Nord (glesbygdsnät) •Eon inkl. (blandad bebyggelse). En ytterligare samredovisning mellan Eons tre redovisningsenheter skulle innebära en minskning med 99 respektive för en genomsnittlig nätkund i område Syd respektive Nord. Kunderna i får en ökning med . En samredovisning av två redovisningsområden skulle i genomsnitt innebära en höjning med för nätkunderna i område Syd och en sänkning med för område Norr. För att få en känsla för storheter kan effekterna av en ökad sam- redovisning sättas i relation till andra faktorer som bestämmer nät- tariffens nivå. Beräkningar från Ei visar att om till exempel kalkylräntan ändras med en procentenhet så förändras tarifferna med i genomsnitt , vilket för en genomsnittlig svensk nätkund motsvarar . Källa: Ei. 11.1Förslaget till lag om ändring i ledningsrättslagen (1973:1144) I första stycket har språkliga ändringar gjorts. Av andra stycket framgår att beslutande myndighet i koncessions- ärenden, det vill säga nätmyndigheten eller regeringen, kan begränsa ett medgivande om att ledningsrättsförfarandet får inledas till att endast avse vissa delar av förrättningen. Syftet är att möjliggöra att nätmyndigheten beviljar medgivande i betydligt fler fall än som varit fallet. Denna hantering bör på ett effektivt sätt kunna samordnas med handläggningen av de berörda koncessionsansökningarna. Exem- pel på ett moment som kan påbörjas är arkivutredning i syfte att utreda sakägarkretsen. För att kunna göra detta måste utkast till för- rättningskarta kunna tas fram. Ett utkast till beskrivning måste kunna utarbetas, eftersom det av beskrivningen framgår vilka befogenheter som gäller för ledningen (till exempel ledningsgatans bredd), vilket i sin tur avgränsar kretsen av berörda fastigheter. Även föreskrifter som följer med ledningsbeslutet påverkar sakägarkretsen. Vid behov bör även fastighetsbestämning kunna utföras. Eftersom förutsätt- ningarna kan förändras kan det även bli aktuellt för nätmyndigheten att utöka sitt medgivande efter hand. Förslaget behandlas i avsnitt 5.5.3. 11.2Förslag till lag om ändring i ellagen (1997:857) Ändringen i första stycket innebär ett förtydligande om att endast innehavare av nätkoncession kan bedriva nätverksamhet. Ändringen motsvarar förslaget till elmarknadslag i denna del. Andra stycket, som är nytt, innehåller ett undantag. Bestämmelsen innebär att en innehavare av nätkoncession som endast överför el för egen räkning till eller från sina anläggningar inte anses bedriva nät- verksamhet. Därmed omfattas inte heller den koncessionerade led- ningen av regleringen i ellagen. Det innebär att till exempel en industri eller en serverhall som endast har en koncessionerad ledning för eget uttag från regionnätet inte behöver ha någon intäktsram eller att en vindkraftsproducent kan ha en koncessionspliktig anslutningsledning för inmatning till regionnätet i produktionsbolaget. Förslaget behandlas i avsnitt 4.4.1. Av paragrafen, som är ny, framgår att ett nätföretag är den som be- driver nätverksamhet. Ändringen i 4 § innebär att endast innehavare av nätkoncession som överför el för annans räkning anses bedriva nätverksamhet. Således är det endast dessa företag som är nätföretag i ellagens mening. Förslaget behandlas i avsnitt 4.4.1. 2 kap. Nätkoncession m.m. Ändringen innebär ett förtydligande av förbudet mot att börja bygga en ledning innan nätkoncession har meddelats. Förtydligandet avser att undersökningar och arbeten som enbart sker för att definiera var och hur ledningen ska byggas eller undersöka vilken påverkan det får på miljön inte strider mot förbudet att börja bygga. I markundersök- ningen får anses ingå att nätföretaget tar ner träd för att till exempel ta sig till en stolpplats och göra en markundersökning där, under förutsättning att skada så långt som möjligt undviks. Sådana under- sökningar kan ske med stöd av en överenskommelse med berörda markägare eller genom beslut av länsstyrelse enligt förslaget till ny be- stämmelse i 2 kap. 27 §. Det bör förtydligas att det i många fall inte krävs något tillstånd för att enbart beträda mark. En överenskommelse eller tillstånd tydliggör dock avsikten och vilka åtgärder som får vidtas. Förslaget behandlas i avsnitt 5.5.2. I andra stycket görs en ändring som innebär att även en lägsta tillåtna spänning får bestämmas för en nätkoncession för område. Till skill- nad från kravet på en högsta tillåtna spänning är således detta en möj- lighet. Ändringen möjliggör nätkoncessioner för område i olika lager efter spänningsnivå, vilket i sin tur gör det möjligt att vissa regionnäts- ledningar kan byggas och användas med stöd av nätkoncession för område. Ett koncessionsområde som endast har en högsta tillåtna spänning benämns lokalnätsområde, medan ett område som har såväl en högsta som en lägsta spänning benämns regionnätsområde. Det spänningsmässigt överliggande koncessionsområdet behöver inte ha samma gränser och innehavare som det underliggande. Däremot får de enligt 2 kap. 9 § inte spänningsmässigt överlappa varandra.