sou · H7B322 · 2019-04-29 00:00:00 — Övervakning av miljögifter beskrivs i avsnitt 5.6. I bilaga 9 redovisas nationella och regionala vattenrelaterade miljö- övervakningsprogram som finansieras av anslaget 1:2 Miljöövervak- ning m.m. Den övervakningen syftar framför allt till att upptäcka förän- dringar av den biologiska mångfalden (arter och livsmiljöer) och effekter av övergödning och miljögifter. Miljöövervakningen har på- gått länge och flera hydrografiska tidsserier sträcker sig . Miljöövervakningen i programområde Kust och hav omfattar och kustvatten och utsjöområden. 100www.havochvatten.se/hav/samordning--fakta/miljoovervakning/miljoovervakningens- programomrade-kust-och-hav.html hämtad . 101För miljögifter är gränsen är utanför baslinjen. grammen är Fria vattenmassan, Vegetationsklädda bottnar, Sediment- levande makrofauna102, och havsörn, Integrerad kustfiskövervak- ning, samt Metaller och organiska miljögifter. All övervakning ingår dock inte i delprogrammen eftersom ny övervakning som invasiva främmande arter, undervattensbuller och marint skräp har till- kommit.103 Undersökningarna genomförs främst i områden som så långt som möjligt är opåverkade av lokala utsläpp. Resultatet av över- vakningen ska ge en övergripande bild av tillståndet i havsmiljön och kan fungera som en referens till undersökningar i lokalt mer på- verkade områden. Havs- och vattenmyndigheten är ansvarig för övervakningen som utförs av , , , och Linnéuniversitetet. Från fartyg tas prover i den fria vattenmassan för analys av salthalt, syrgas, pH-värden, näringsämnen, samt växt- och djurplankton. I Havs- och vattenmyndighetens uppdrag till ingår också att utföra regelbundna algprovtagningar104 från fartyg och därefter genomföra mikroskopanalyser vid ett antal fasta stationer för att kartera vilka arter som finns i och . Satellit- bilder används för att uppskatta den generella utbredningen av alg- blomningar105 sommartid.106 SLU utför också miljöövervakning på uppdrag av både Havs- och vattenmyndigheten och länsstyrelserna. Övervakningen avser fram- för allt analyser av fisk. Det finns 7 regionala gemensamma delprogram inom programom- rådet Kust och hav. Länsstyrelserna har cirka 20 egna program. (Se vidare bilaga 9). 102Programmet hette tidigare Makrofauna mjukbotten. 103Havs- och vattenmyndigheten, e-brev . 104Provtagningar av växt- zoo- och picoplankton. 106SHMI, e-brev . Havs- och vattenmyndigheten tog fram en plan med åtgärder för att komma till rätta med bristerna i övervakningsprogrammet i för- hållande till havsmiljödirektivet.107 Planen är dock delvis inaktuell eftersom kommissionen beslutade om bl.a. tätare koordinering med Art- och habitatdirektivet och arealbaserad bedömning av bentiska habitat.108 Detta innebär att en ny övervakning behövde utvecklas t.ex. utökad övervakning för livsmiljöer, näringsväven, marint skräp och buller. Livsmiljöerna är enligt Havs- och vattenmyndigheten mestadels okända i de två regionerna. Övervakning behöver också samordnas med behov som följer av Art- och habitatdirek- tivet. Uppföljningen ska enligt båda direktiven göras vart sjätte år.109 I vattenmyndigheternas analys om behov av miljöövervakning på grundval av ramdirektivet för vatten 2013 ingick kustvatten. Av analysen framgick att övervakningen av biologiska kvalitetsfaktorer dvs. makrofauna, makroalger och gömfröiga växter, växtplankton gene- rellt behöver stärkas. Resultaten från fiskbeståndsövervakningen bör enligt analysen kunna tas tillvara på ett bättre sätt. Övervakningen behöver också samordna så att den bedrivs ändamålsenligt och kostnadseffektivt. Kvalitet och rutiner för dataflöden behöver förbättras. Brister bör ses över per vattentyp och utifrån detta utöka, optimera och sam- ordna program och därmed öka kostnadseffektiviteten. Att ta sig till provtagningsplatsen innebär i regel den största kostnaden för över- vakning i kust och hav, inom varje distrikt bör man se över hur detta kan effektiviseras.110 Den senaste revisionen av den nationella miljöövervakningen av programområdet Kust och hav genomfördes av Naturvårds- verket.111 I revisionen framfördes framför allt förslag som rörde en utvecklad övervakning av miljögifter. 107Havs- och vattenmyndigheten havsmiljö 2020, rapport 2015:30. strategi för och 3: Övervakningsprogram, rapport 2014:20. 108Kommissionens beslut (EU) 2017/848 av om fastställande av kriterier och metodstandarder för god miljöstatus i vatten, specifikationer och standardiserade metoder för övervakning och bedömning och om upphävande av beslut /477/EU. 109Havs- och vattenmyndigheten, e-brev . 110Vattenmyndigheterna och länsstyrelserna, Anpassning av övervakning till ramdirektivet för vatten, Vattenmyndigheternas förslag till strategi, Bilaga 4 Bristanalys kust- och övergångsvatten Översiktlig beskrivning av övervakning – behov och brister, s. 1–2. 111Naturvårdsverket Kust och hav – revision av nationell miljöövervakning 2006, rapport 5718 2007. Därefter har Havs- och vattenmyndigheten genomfört utvärde- ringar av vissa områden t.ex. utvärdering av bottenfaunakluster längs svenska ostkusten.112 Utvärderingen omfattade data från nationell och regional miljöövervakning samt recipientkontrollprogram med tillgängliga och kvalitetssäkrade data. SLU genomförde utvärde- ringen tillsammans med en konsult. Underlaget har sedan legat till grund för förslag om samordnat mjukbottenfaunaprogram i marin miljö. Vidare har provtagningsprogram i den fria vattenmassan också utvärderats av SLU 2018.113 Havs- och vattenmyndigheten inrikt- ning är att successiva utvärderingar ska genomföras i stället för en samlad översyn av ett programområde. (se vidare avsnitt 5.15).114 Havs- och vattenmyndigheten redovisar att insatser har genomförts för en ökad övervakning för att tillgodose krav enligt havsmiljödirektivet. Det pågår en betydande satsning på marin kar- tering av havsbottnarna för att förbättra kunskapen om livsmiljöer i och Västerhavet.115 Myndigheten har utvecklat eller tagit initiativ övervakning inom flera andra områden som undervattensbuller, invasiva främmande arter, och tumlare enligt krav i havsmiljöförordningen. De nya över- vakningsområdena bedrevs inledningsvis som särskilda insatser, men har dessa områden integrerats i den reguljära övervak- ningen i kust och hav. När det gäller invasiva främmande arter finns inom IAS-förordningen och havsmiljödirektivet en strategi för att följa upp invasiva främmande arter. Ett övervakningsprogram är pla- nerat att driftsättas i hamnar och utsatta områden under 2019.116 Både vattenmyndigheterna och har uppmärksammat be- hovet av att övervaka hydromorfologin eftersom sådan övervakning 112Havs- och vattenmyndigheten, Utvärdering av bottenfaunakluster längs svenska ostkusten, rapport 2014:27. 113Havs- och vattenmyndigheten, Utvärdering av provtagningsprogram i den fria vattenmassan i marin miljö, rapport 2018:25. 114Havs- och vattenmyndigheten, Förslag till samordnat mjukbottenfaunaprogram 2015:32. 115Havs- och vattenmyndigheten, Återrapportering av anslag 1:2 Miljöövervakning , . 116Havs- och vattenmyndigheten, e-brev . saknas.117 Inom ett särskilt projekt utreds frågan om fysiska stör- ningar i kusten.118 5.9.4Kustfiskövervakning – exempel på utvärdering för bättre övervakning Havs- och vattenmyndigheten har gett SLU ett uppdrag att utvär- dera miljöövervakningen av fisk i kustvatten med syfte att optimera miljöövervakningen. Utvärderingen omfattade både den nationella och den regionala miljöövervakningen samt recipientkontroll vid tre kärnkraftverk. Syftet med utvärderingen var att göra en samlad riks- täckande utvärdering av kustfiskövervakningen och beakta flera krav som följer av miljömålsuppföljning, fiskerirådgivning och EU-direk- tiv. I förordet framhåller Havs- och vattenmyndigheten att samord- ning av miljöövervakningen gör att tillgängliga ekonomiska resurser för jämförande analyser optimeras. Frågeställningarna i uppdraget rörde hur kustfiskövervakningen bäst kan anpassas för att kunna upptäcka bl.a. förändringar och säkra skattningar av undersökta parametrar. Informationen från programmen behöver svara mot behov av uppföljning av de regionala och nationella miljömålen m.m. Utvärderingen finansierades av dels Landsbygdsprogrammet, dels utvecklingsmedel från den regionala miljöövervakningen. Rapporten lämnades till Havs- och vattenmyndigheten . Av rapporten framgår att resultaten från övervakningen rapporteras i förhållande till regionala och nationella miljömål samt internatio- nellt på grundval av havsmiljödirektivet. Data från kustfisköver- vakningen används även som underlag för fiskerirådgivningen inom den nationella fiskeriförvaltningen. Vissa data analyseras genom internationellt samarbete som koordineras av internationella havs- forskningsrådet ICES. Data från kustfiskövervakningen används även i andra bedömningar av fiskarternas status, t.ex. den nationella rödlistan och Helcoms rödlista. 117Vattenmyndigheterna och länsstyrelserna, Anpassning av övervakning till ramdirektivet för vatten, Vattenmyndigheternas förslag till strategi, Bilaga 4 Bristanalys kust- och övergångsvatten Översiktlig beskrivning av övervakning – behov och brister och intervju . 118Havs- och vattenmyndigheten, e-brev . Den statligt finansierade övervakningen som syftar till att över- vaka fiskbeståndens status och hälsa bedrivs i tre nationella del- program: Beståndsövervakning, där provfiske utförs av SLU, över- vakning av hälsotillstånd hos fisk utförs av , metaller och organiska miljögifter i biologiska prover utförs av . Beståndsövervakningen finansieras av Havs- och vattenmyndigheten medan övervakning av hälsa och miljö- gifter finansieras av . Därutöver bedrivs regional kustfiskövervakning inom regionala gemensamma program och länsstyrelsernas egna program. SLU:s slutsats i utvärderingen var att det främsta behovet inom övervakningen är att öka tätheten av de områden som provfiskas. För en uppföljning av god miljöstatus enligt havsmiljödirektivet behövs en komplettering framför allt med två provfiskeområden. I utvärderingen konstateras att provfisken med jämförbar meto- dik utförs även i andra områden som en del av recipientkontroll- program, kustvattenkontrollprogram och med understöd från intresse- föreningar. Ofta når data från dessa provfisken inte datavärden, och en långsiktig strategi för att inkorporera dem i en samordnad utvärdering saknas.119 (Se vidare kapitel 13 för mer om datavärdar). Den största delen av övervakningen av fiskbestånd finansieras av Havs- och vattenmyndigheten (anslag 1:2 och 1:11). Ungefär 15 pro- cent mätt i antal provfisken av den totala kustfiskövervakningen bedrivs inom den samordnade recipientkontrollen. Enligt Havs- och vattenmyndigheten har genomförandet av för- slagen i rapporten kommit relativt långt och planen beräknas vara klar och genomföras /2020.120 5.10Infrastruktur och övrig övervakning av vatten Det finns flera myndigheter som tillhandahåller infrastruktur som behövs för att övervaka tillståndet i vattenmiljön. Dessutom utför vidare flera myndigheter verksamheter som innefattar miljöövervak- ning. Enligt utredningens definition bedriver flera myndigheter verk- samheter med andra ändamål som innefattar miljöövervakning av 119Havs- och vattenmyndigheten, Optimerad övervakning av fisk i kustvatten, rapport 2016:33. 120Havs- och vattenmyndigheten, e-brev . Nedan redovisas de myndigheter som främst har kopplingar till den vattenrelaterade övervakningen. SLU har på uppdrag av regeringen ansvarat för att bygga och äga ett nytt undersöknings- och forskningsfartyg för den miljö- och fiskeövervakningen. Regeringen har beslutat att ska ansvara för drift och underhåll av fartyget på uppdrag av SLU. Far- tyget finansieras av SLU:s förvaltningsanslag 1:23 inom utgiftsom- råde 23. SLU driver även laboratorier som utför analyser av fisk, vatten- kemi, biologi, e-DNA och kemiska bekämpningsmedel. är ansvarig myndighet för hydrologiska frågor och för det hydrologiska grundnätet. Det hydrologiska grundnätet som består av fyra typer av observationer: vattenföring, vattenstånd, istjocklek och isläggning/islossningsobservationer. ansvarar för att beskriva och förmedla kunskap om de hydrologiska förhållandena i . Grundvatten, tillsammans med snö, is, markvatten och ytvatten, ingår i det hydrologiska krets- loppet. modellberäkningar, prognoser och framtidsscena- rier omfattar alla delar av det hydrologiska kretsloppet. har utvecklat ett antal verktyg som behövs både för att ska fullgöra sina myndighetsuppgifter och för vattenför- valtningen. Sådana verktyg är vattenföringsberäkningar, transport- beräkningar av näringsämnen och miljögifter, analysverktyg för regleringar, anlagda våtmarker, klimatscenarier samt analys och scenarioverktyg för övergödning i sötvatten och kustzonen. arbete med vattenförvaltningen finansieras med ett årligt bidrag på från anslaget 1:11 inom utgiftsområde 20 som Havs- och vattenmyndigheten disponerar. Hur ska använda dessa medel styrs av en operativ grupp med representanter för Havs- och vattenmyndigheten, vattenmyndigheterna, SGU och . anser att det är önskvärt att dess uppgifter för grund- vattenfrågor tydliggörs eftersom myndigheten ansvarar för att be- skriva det hydrologiska kretsloppet. har exempelvis i sam- verkan med SGU tagit fram en tjänst med information om risk för vattenbrist. Den infördes för att underlätta för kommuner, läns- styrelser, verksamheter och allmänhet att förbereda och anpassa sig inför en eventuell vattenbrist. Tjänsten gäller för både grundvatten och ytvatten dvs. sjöar och vattendrag. Utveckling och drift av tjäns- ten finansieras av ramanslag 1:9 inom utgiftsområde 20.121 förvaltar också den oceanografiska infrastrukturen. Denna infrastruktur består av bl.a. bojar och vattenståndsmätare (givare för havsvattenstånd). Det finns exempelvis ett nätverk fasta mätplatt- formar i form av bojar runt den svenska kusten. Dessutom finns flera kommersiella fartyg som trafikerar och där har fått tillstånd att placera mätutrustningar. Utrustningen för detta kallas ferrybox. De parametrar som mäts med ferryboxar är bl.a. ytvattentemperatur, salthalt, klorofyll, syre och grumlighet i vatten (turbiditet). Denna verksamhet finansieras huvudsakligen med ramanslag och till viss del med EU-projekt. I viss utsträckning är verksamheten delvis samfinansierad med Försvars- makten och Sjöfartsverket.122 Det nya forskningsfartyget kommer att användas av för den reguljära verksamheten, uppdrag från och samfinansierade uppdrag med Havs- och vattenmyndigheten om miljöövervakning av utsjövatten. Kostnaderna för miljöövervakning regleras i avtal mellan Havs- och vattenmyndigheten och . Havs- och vattenmyndig- hetens bidrag till miljöövervakningen uppgick till 2016. förvaltningsanslag bidrog också med cirka 15 miljoner. och har slutit en överenskommelse om att skapa ett gemensamt nät för mätning av havsvattenstånd längs , vilket bl.a. innebär att får tillgång till fler mät- stationer.123 och samverkar vid tre till fem fiskeriexpeditioner.124 121SMHI, e-brev och intervju . 122SMHI, e-brev . 123SMHI, e-brev . 124SMHI, e-brev . ansvarar för att ta fram underlag för rappor- tering till EU om nitratdirektivet men myndigheten bedriver ingen miljöövervakning för denna uppgift. Utöver denna uppgift har tagit fram en nationell handlingsplan för hållbar användning av växtskyddsmedel. Den natio- nella handlingsplanen grundas på ett EU-direktiv om uthållig använd- ning av bekämpningsmedel (2009/128/EG). Ett av målen i hand- lingsplanen är att resthalterna av växtskyddsmedel ska vara nära noll i både yt- och grundvatten, vilket innebär att det finns ett behov av bra underlagsdata från miljöövervakningen. I direktivet (2009/128/EG) finns dock inget krav på miljöövervakning och därmed ingen rappor- tering till EU. är dock huvudansvarig myndighet för att ta fram en handlingsplan samt uppföljning av denna. Nationell miljöövervakning av växtskyddsmedel i genom- förs på uppdrag av som finansierar övervakningen och utförare är för kemiska bekämpningsmedel (CKB) vid SLU.125 (Se vidare kapitel 6.) I uppgifter ingår att kontrollera dricksvatten. har också ansvar för att leda, samordna och följa upp kommunernas livsmedelskontroll i vilken dricksvatten ingår. har vidare ansvar för att undersöka musselgift och att övervaka miljögifter i livsmedel. Regelbundna analyser görs av t.ex. dioxiner, PCB, bekämpningsmedel och kvicksilver i både fisk och skaldjur. vägleder tillsammans med Havs- och vatten- myndigheten kommunerna i arbetet med EU-bad. 125SLU, Linefur, Kyllmar, Utformning av utökad grundvattenövervakning i jordbruksområden, 2017. ansvarar enligt sin instruktion för sjögeografisk infor- mation bl.a. sjökartläggning.126 Samarbete bedrivs mellan och (se ovan). Havs- och vattenmyndigheten be- höver djuphavsdata i miljöövervakningen och tar betalt för dessa uppgifter.127 5.10.7Havs- och vattenmyndigheten – övervakning av det kommersiella fisket Merparten av övervakningen av fisk genomförs inte inom de natio- nella programområdena. Sådan övervakning är dels nationell fisk- övervakning i , kustfiskövervakning, dels DCF (Data Collection Framework). Datainsamling inom fiskerisektorn (DCF) genomförs enligt och Rådets förordning (EU) 2017/1004). Denna övervakning är en del av EU:s gemensamma fiskeripolitik och ligger till grund för förvaltning av fiskresurserna, genom bl.a. beslut om fiskekvoter. Övervakningen utförs av SLU, Havs- och vattenmyndigheten och . De två senare myndigheterna ansvarar för att samla in ekonomiska data för yrkes- fiske, fritidsfiske, akvakultur och beredningsindustri. Övervakningen ger information bl.a. om kommersiellt nyttjade arter av fisk och skaldjur och effekter av naturlig och mänsklig påverkan såsom klimat- förändringar, fiske och utsättningar.128 Den datainsamling som utförs för DCF finansieras av medel från dels EU, dels nationell medfinansiering. Havs- och vattenmyndig- hetens och utgifter som för datainsamlingspro- grammet uppgick till 2018. Utgifterna finansierades genom statliga anslag.129 Utgifterna för den nationella fiskeförvaltningen uppgick till 2016. Enligt Havs- och vattenmyndigheten används den data som samlas in för näringens behov i stor utsträckning inom miljöövervakningen.130 126Förordning (2007:1161) med instruktion för . 127Havs- och vattenmyndigheten, e-brev . 128Havs- och vattenmyndigheten, e-brev . 129Havs- och vattenmyndigheten, e-brev . 130Havs- och vattenmyndigheten, e-brev . har ett miljöövervakningsprogram för elektromagnetiska fält och radioaktiva ämnen. I havsmiljön övervakas förekomst av radioaktiva ämnen i dels ytnära havsvatten, dels botten- sediment och fisk i havet. Även radioaktiva ämnen i dricksvatten från sex vattenverk övervakas. När det gäller dricksvatten tas prover av obehandlat råvatten vid vattenverken i och Storsjön.131 Havs- och vattenmyndigheten har tagit fram underlag till en väg- ledning om kvalitetskrav på data vid kontroll och övervakning av vatten. Enligt Havs- och vattenmyndigheten ska handledningen vara ett komplement till de metodbeskrivningar och kvalitetskrav som är dokumenterade i de s.k. undersökningstyper som utgör krav för de undersökningar som ingår i nationell och regional miljöövervakning, samt rekommenderas för övrig vattenanknuten övervakning och recipientkontroll. Den ska gälla för ytvatten dvs. sjöar, vattendrag, och grundvatten samt kust- och utsjövatten. Vägledningen är dock inte fastställd beroende på andra prioriteringar som Naturvårds- verket och Havs- och vattenmyndigheten har gjort. Diskussioner förs om att vissa delar av detta arbetsdokument kan ingå i ett gemensamt arbete som kommer att omfatta uppdatering.132 Havs- och vattenmyndigheten har gett en forskare vid Institu- tionen för ekologi, miljö och botanik (EMB), univer- sitet, i uppdrag att beskriva den nuvarande kvalitetssäkringen inom den miljöövervakningen och föreslå förbättringar. I rapporten framkommer bl.a. att kvaliteten på vattenkemiska data som insamlas längs inom nationell och regional miljöövervakning samt samordnad recipientkontroll och recipient- kontroll varierar. Överlag anses att kvaliteten inom den nationella miljöövervakningen har varit bra medan den har varierat mer inom recipientkontrollen. Den senare utförs av många utförare och resul- tateten har analyserats av ett fåtal laboratorier. Ett av huvudskälen är 131www.stralsakerhetsmyndigheten.se/omraden/miljoovervakning/radioaktiva-amnen/ hämtad . 132Havs- och vattenmyndigheten, Vägledning – kvalitetskrav på data vid kontroll och över- vakning av vatten, reviderad . enligt den ovannämnda rapporten att man inom den nationella miljöövervakningen har betonat vikten av en god datakvalitet. Man har i begränsad utsträckning lämnat ut miljöövervakningsuppdragen för upphandling, utan prioriterat kontinuitet och kvalitet i provtag- ning och analys. Bra datakvalitet är beroende av hög kvalitet i genomförandet av alla delmoment från planering av provtagning till lagring av kvalitets- kontrollerade data. För att kunna upprätthålla en hög kvalitet måste det finnas mätinstrument av god standard som kontinuerligt under- hålls och kalibreras. All provning måste kontinuerligt kontrolleras och utvärderas och felkällor korrigeras. Av den ovannämnda rapporten framgår att resultaten behöver jämföras med andra laboratoriers resultat i nationella och interna- interkalibreringar med hög standard. Ett bra kvalitetsarbete gör att kostnaderna ökar för provtagning, analys, kvalitetsgransk- ning och datalagring men enligt rapporten är det viktigt för en tillfredsställande datakvalitet och datalagring.133 I rapporten lyfter man fram behovet av interkalibreringar.134 En fråga som även har uppmärksammat utredningen på.135 i har gjort en jämförelse av analys- resultat av tre vattenprover som skickades till fem laboratorier. I figur 5.2 ges ett exempel på variationen mellan analysresultaten vid de fem laboratorierna. Av figuren framgår att det fanns en betydande skillnad i analysresultaten från de olika laboratorierna. har också skickat prov från miljögiftsövervakning i fisk till olika laboratorier. Även i dessa analyser fanns skillnader i resultaten.136 , miljö och botanik (EMB), , Kvalitets- säkring inom den akvatiska miljöövervakningen och . 134Med interkalibrering menas att analysresultat från olika laboratorier genomgår en obero- ende extern kvalitetssäkring. Proverna som används kan antingen vara preparerade med ett känt innehåll eller bestå av naturliga prov där man jämför resultaten från flera olika laboratorier. 136Länsstyrelsen i , e-brev . PFOS ng/l Lab 1 Lab 1 Lab 1 Lab 2 Lab 2 Lab 2 Lab 3 Lab 3 Lab 3 Lab 4 Lab 4 Lab 4 Lab 5 Lab 5 Lab 5 Källa: i , e-brev, . I bedrivs en omfattande forskning om vattenmiljöfrågor. Finansiärer av forskning är framför allt för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) och Vetenskaps- rådet men även (Mistra), Havs- och vattenmyndigheten och bidrar med forsk- ningsmedel. Viktiga forskningsutförare är där forsk- ning bedrivs vid Östersjöcentrum, vid Cent- rum för hav och samhälle, Linnéuniversitetet vid Kalmarsunds- laboratoriet och . SLU bedriver vattenrelaterad forskning vid flera institutioner i och en i . När avvecklades 2011 överfördes Havsfiskelaboratoriet vid , Sötvattenlaboratoriet vid och Kustlabora- vid till SLU och bildade SLU Aqua. I finns som är ett internationellt kompetens- centrum för miljöfrågor. är en samarbetsorganisation mellan universi- teten i , , , Linnéuniversitetet och SLU. har till uppgift att sammanställa forsknings- resultat i form av analyser och synteser samt vara en länk mellan samhälle och forskningen. ger ut rapporter och sammanställningar över aktuell forskning och anordnar seminarier och konferenser samt bidrar med underlag till beslut om havsmiljön. har sitt kansli vid . bedriver hydrologisk och oceanografisk forskning med stark koppling till miljöövervakningen.