sou · H7B359d3 · 2019-12-12 00:00:00 — Ny attitydundersökning om bidragsmoralen i samhället 4.2.5Många tror att fusk med bidrag är omfattande Tveksam, vet ej Källa: Kantar , Attitydundersökning om felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen, 2018. En relativt hög andel av de svarande, nästan 7 och 10, tror att fusk med bidrag är ganska eller mycket omfattande. Här ser vi ingen skillnad mellan könen men äldre tror i högre utsträckning än yngre att fusket är omfattande. Det vi också kan se är att de som arbetar och är pensionärer tror att fusket är betydligt mer omfattande än de i gruppen föräldralediga sjukskrivning och studerande. I förhållande till resultaten från FUT (2007) och ESV (2010) har andelen som tror att fusket är omfattande minskat jämfört med , men ligger på ungefär samma nivå som 2010. Tittar vi istället på dem som anser att fusket inte är omfattande så steg den andelen från FUT (2007) till ESV (2010), men har i vår undersökning sjunkit igen. Vi ser alltså större likheter här mellan vår undersökning och FUT-delegationens . Ny attitydundersökning om bidragsmoralen i samhället 4.2.6En av tio känner någon som fuskat Tveksam, vet ej Källa: Kantar , Attitydundersökning om felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen, 2018. En tiondel av de svarande uppger att de känner någon som avsiktligt fått mer bidrag än han eller hon har rätt till . Här syns små skillnader mellan kön och ålder. Äldre uppger dock i något lägre utsträckning att de känner någon som fuskat. I attitydundersökning uppger en lika stor andel, 1 av 10, att de känner någon som skattefuskat. Av de som arbetar är det färre som uppger att man känner någon som fuskat med bidrag jämfört med de som inte arbetar. Ny attitydundersökning om bidragsmoralen i samhället 4.2.7Att politiker och personer i ledande ställning fuskar anses vara främsta orsaken till fusk med bidrag Man upplever att politiker och personer i ledande ställning fuskar Man blir inte så lätt upptäckt Man förstår inte sambandet mellan skatter och välfärd Fusket är ett sätt att få ekonomin att gå ihop Man tror att alla andra fuskar Man tycker reglerna är orimliga Om ens vänner bidragsfuskar gör man det själv Man bemöts dåligt av en tjänsteman på en myndighet Tveksam, vet ej Källa: Kantar , Attitydundersökning om felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen, 2018. De två främsta orsakerna till att människor fuskar med bidrag uppges vara att politiker och personer i ledande ställning fuskar och att upptäcktsrisken är liten. Andra orsaker som uppfattas ha stor betydelse är att man inte förstår sambandet mellan skatter och välfärd och att det är nödvändigt för att få ekonomin att gå ihop. Vi ser här inga större skillnader mellan män och kvinnor. Ser vi på åldersgrupperna tar äldre tydligare ställning och har i högre utsträckning svarat ”Instämmer helt” respektive ”Instämmer inte alls” medan yngre är mer osäkra. Det är dock ingen större skillnad i hur åldersgrupperna rangordnar påståendena. Man upplever att politiker och personer i ledande ställning fuskar Man blir inte så lätt upptäckt Man förstår inte sambandet mellan skatter och välfärd Fusket är ett sätt att få ekonomin att gå ihop Man tror att alla andra fuskar Ny attitydundersökning om bidragsmoralen i samhället Man tycker reglerna är orimliga Om ens vänner bidragsfuskar gör man det själv Man bemöts dåligt av en tjänsteman på en myndighet Källa: Kantar , Attitydundersökning om felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen, 2018. En jämförelse med FUT (2007) och ESV (2010) visar ett mönster av samma rangordning av de orsakar som anses bidra till att människor fuskar. är det genomgående färre personer i vår undersökning som tar ställning till påståendena. Ny attitydundersökning om bidragsmoralen i samhället 4.2.8Få har erfarenhet av återkrav av bidrag Ja, jag själv Ja, någon jag känner Tveksam, vet ej Källa: Kantar , Attitydundersökning om felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen, 2018. Det är relativt få som själva har erfarenhet av återkrav eller känner någon som har fått återkrav, enbart . Andelen är högre i den yngsta åldersgruppen och lägre i de två äldsta. Ny attitydundersökning om bidragsmoralen i samhället 4.2.9En av fem anser det lätt att få ut för mycket bidrag 1 Instämmer inte alls Det är troligt att myndigheterna skulle upptäcka om jag fuskade med bidrag Det finns stora möjligheter att låta bli att anmäla ändrade förhållanden som skulle minska… Det är lätt att få ut mer bidrag och ersättningar än vad man har rätt till Det är finns stora möjligheter att lämna oriktiga uppgifter vid ansökningstillfället… Myndigheterna är överdrivet noggranna i sina kontroller Utbyte av information mellan myndigheterna är tillräckligt Tveksam, vet ej Källa: Kantar , Attitydundersökning om felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen, 2018. Inställningen till möjligheten att fuska med bidrag varierar. Av de svarande anser 2 av 5 att det är troligt att bli upptäckt om man fuskar med bidrag och lika många anser att det finns stora möjligheter att inte anmäla ändrade förhållande. En femtedel uppger att det är lätt att få ut mer bidrag än man har rätt till och att lämna oriktiga uppgifter vid ansökan. Män och äldre anser i större utsträckning än kvinnor och yngre att det är lätt att fuska. av de svarande håller inte med om att myndigheterna är överdrivet noggranna i sina kontroller eller att myndigheterna utbyter information i tillräcklig utsträckning. Det är dock en hög andel som svarat ”tveksam” eller ”vet ej” på dessa påståenden vilket kan tyda på att de svarande har liten inblick i dessa frågor och att svaren därför får tolkas med större försiktighet. I FUT-delegationens undersökning 2007 uppgav att det var lätt att få ut mer bidrag än man har rätt till, dubbelt så många som i vår undersökning. I ESV:s undersökning hade andelen sjunkit något men låg fortfarande relativt högt på . attitydundersökning uppgav att det är troligt att man blir upptäckt om man skattefuskar och mindre än en tiondel tyckte att det fanns stora möjligheter att undanhålla inkomster. Ny attitydundersökning om bidragsmoralen i samhället Vi kan alltså se en trend att uppfattningen är att det har blivit svårare att få ut bidrag som man inte har rätt till. I CSN:s undersökningar sjönk dock andelen studenter som uppgav att det vara stor risk att bli upptäckt om man fuskar med studiebidrag från 2016 till 2018. Vid en jämförelse med undersökningar från skatteområdet skulle en slutsats kunna vara att uppfattningen är att det är lättare att fuska med bidrag än med skatter och att risken för upptäckt är mindre för bidragsfusk än för skattefusk. 4.2.10En av fem anser att det är enkelt att göra rätt och att bidragssystemen är enkla att förstå 1 Instämmer inte alls Tveksam, vet ej information och uppgifter än nödvändigt för beslut om bidrag Det är enkelt att göra rätt när man Bidragssystemen är enkla att förstå Källa: Kantar , Attitydundersökning om felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen, 2018. Av de svarande anser 2 av 5 att myndigheterna kräver mer information än nödvändigt och enbart 1 av 5 håller med om att det är lätt att göra rätt vid ansökan och att bidragssystemen är enkla att förstå. Även här är många tveksamma eller svarar vet ej, vilket gör att även dessa svar får tolkas med försiktighet. I attitydundersökningar uppger fler än 4 av 5 att de anser att det är enkelt att deklarera. Den andelen har legat relativt sedan mätningarna börjande 2010. En stor skillnad är att påståendet i undersökning rör en specifik sak, nämligen deklarationen, i vår undersökning rör påståendet bidrag generellt. Vi vet alltså inte vilket bidragssystem de svarande har i åtanke när de tar Ny attitydundersökning om bidragsmoralen i samhället ställning till påståendena. Vi kan därför inte dra några direkta paralleller mellan dessa två resultat. Men det kan ändå vara en indikation på att det anses vara svårare att göra rätt när man ansöker om bidrag jämfört med när man deklarerar. 4.2.11Lågt förtroende för välfärdsmyndigheterna 1 Instämmer inte alls Tveksam, vet ej Om jag har behov av hjälp kan jag med förtroende vända mig till berörd myndighet Jag har förtroende för välfärdsmyndigheternas sätt att sköta sina uppgifter Myndigheter behandlar alla på ett rättvist sätt Jag har förtroende för att myndigheter betalar ut bidrag endast till dem som har rätt till bidrag Källa: Kantar , Attitydundersökning om felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen, 2018. I ovanstående figur redovisas ett antal påstående om förtroende för välfärdsmyndigheter. Det är genomgående en låg andel som uttrycker förtroende för myndigheterna. Mindre än en fjärdedel har förtroende för att myndigheter behandlar alla på ett rättvist sätt och att bidrag betalas ut endast till dem som här rätt till bidrag. En lite högre andel, men dock fortfarande under hälften, uttrycker att de med förtroende kan vända sig till myndigheterna och att de har förtroende för att myndigheterna sköter sina uppgifter. Inga större skillnader mellan könen finns. Yngre uppger dock i högre utsträckning än äldre att de har förtroenden för myndigheterna. Om vi jämför dessa påstående med motsvarande i undersökningar är det genomgående betydligt högre andel av de svarande sin uppger att de har förtroende för . Rangordningen är dock likartad. uppger att de med förtroende kan vända sig till , nästan Ny attitydundersökning om bidragsmoralen i samhället har förtroende för sätt att sköta sina uppgifter, för förmåga att ta in skatt och hälften anser att skattebetalare behandlas på ett rättvist sätt. Detta resultat ligger i linje med resultaten i förtroendebarometern där förtroendet för är betydligt högre än för och Arbetsförmedlingen.30 Även i ESV:s undersökning hade det klart högsta förtroendet jämfört med de fem utbetalande välfärdsmyndigheterna31 och arbetslöshetskassorna. 4.2.12Mediabilden kan ha påverkan på bidragsmoralen Ovanstående diagram visar antalet artiklar i svenska traditionella medier där olika typer av fusk eller utförsäkring från sjukpenning nämns i rubrik eller ingress. Det vi kan se är att mediabilden sticker ut med många artiklar kring utförsäkring. Detta återspeglar samhällsklimatet 2010 som präglades av ökad arbetslöshet och neddragningar inom välfärdssektorn, vilket bland annat ledde till en omfattande medierapportering och debatt kring utförsäkrade. Medierapporteringen och 2018 visar större likheter. De åren rådde också en likartad ekonomisk situation med hög sysselsättning och god ekonomi. Vi kan också se att det i vissa aspekter finns större likheter mellan vår undersökning 2018 och FUT-delegationen undersökning 2007, 30Medieakademin (2018): Förtroendebarometern 2018. Medieakademin består av , , och Kantar . 31CSN, , , och Ny attitydundersökning om bidragsmoralen i samhället vilket skulle kunna tyda på att mediabilden har betydelse för bidragsmoralen. I alla tre undersökningar, FUT (2007), ESV (2010) och vår undersökning , fick allmänheten ta ställning till vad som är allvarligaste problemet ; att människor fuskar med bidrag eller att människor inte får de bidrag de har rätt till. Det var en betydligt högre andel i ESV (2010) jämfört med FUT (2007) och 2018 som ansåg att det allvarligaste problemet var att människor inte får de bidrag de har rätt till. Även när gäller dem som inte anser att fusket är omfattande sticker 2010 ut med en klart högre andel. Trots metodologiska skillnader mellan de tidigare undersökningarna och vår anser vi ändå att detta är en intressant iakttagelse. Tillåtande attityd till vissa former av bidragsfusk Det finns ett tydligt avståndstagande till fusk med bidrag, det anses omoraliskt och någonting som påverkar välfärden negativt. Det är dock fler som anser att det är allvarligare att människor inte får bidrag de har rätt till än att det fuskas. Stora skillnader i attityder finns dock mellan åldersgrupperna där äldre ser betydligt allvarligare på fusk med bidrag än vad yngre gör. Jämför vi med resultaten från de tidigare undersökningarna från FUT (2007) och ESV (2010) kan vi se ett visst ökat avståndstagande till fusk. I FUT (2007) höll inte med om att bidragsfusk var omoraliskt. De hade alltså en klart tillåtande attityd till bidragsfusk. På samma fråga i vår undersökning 2018 svarade på samma sätt. Även på skatteområdet är acceptansen för skattefusk låg, 2017 instämde med påståendet att det är ok om andra skattefuskar.32 Även om de flesta har en generellt negativ inställning till bidragsfusk varierar attityderna betydligt mellan olika former av fusk. Mest allvarligt anses det vara att arbeta svart som man får sjuk- eller arbetslöshetsersättning. Att ta ut en extra sjukdag trots att man inte är sjuk eller att ta ut tillfällig föräldrapenning för att 32Skatteverket (2018): Resultat från de årliga attitydundersökningarna 2017, s. 36. Ny attitydundersökning om bidragsmoralen i samhället umgås med barn trots att de inte är sjuka ses som minst allvarligt. För vissa former av bidragsfusk finns alltså en mer tillåtande attityd, vilket är särskilt tydligt bland de yngre. En förhållandevis stor grupp anger också att de skulle behålla en utbetalning som de fått felaktigt. Här ser vi dock en positiv utveckling jämfört med tidigare undersökningar. Samma positiva utveckling syns även i CSN:s attitydundersökningar. Unga har en mer tillåtande attityd än äldre Unga har genomgående en mer tillåtande attityd till fusk med bidrag än äldre. Till exempel anser enbart lite över hälften i den yngsta åldersgruppen att det är mycket allvarligt att arbeta svart som man får sjuk- eller arbetslöshetsersättning, medan motsvarande siffra för den äldsta åldersgruppen är . fler i den yngsta åldersgruppen jämfört med den äldsta skulle också behålla en felaktig utbetalning. En annan tydlig vattendelare är att personer som står utanför arbetsmarknaden har en mer tillåtande attityd till bidragsfusk jämfört med yrkesverksamma och pensionärer. Även de tidigare undersökningarna från FUT (2007) och ESV (2010) visade att det är vanligare att acceptera fusk bland yngre och bland personer som inte är heltidsarbetande. Även utbildningsnivå tycks ha betydelse för attityder till fusk, personer med enbart grundskolenivå har en mer tillåtande attityd än de med akademisk utbildning. Många tror att fusket är omfattande och att främsta orsaken är att personer i ledande ställning fuskar Många tror att fusk med bidrag är omfattande, av de svarande tror att fusket är ganska eller mycket omfattande. Äldre, de som arbetar och de som är pensionärer tror i högre utsträckning att fusket är omfattande. Jämfört med de tidigare undersökningarna har uppfattningen om hur omfattande bidragsfusket är förändrats relativt lite. I FUT (2007) trodde att bidragsfusket var ganska eller mycket omfattande, i ESV (2010) var motsvarande siffra . Att så pass hög andel tror att bidragsfusket är omfattande är oroande. är det en klart lägre andel i vår Ny attitydundersökning om bidragsmoralen i samhället undersökning som tror att människor försöker få ut mer bidrag än de har rätt till. Ser vi till andelen som anser att fusket inte är omfattande ökade den mellan FUT (2007) och ESV (2010) men har i vår undersökning sjunkit igen. En tiondel av de svarande i vår undersökning uppger att de känner någon som avsiktligt fått för mycket bidrag. Bland äldre och de som arbetar är det färre som känner någon som fuskat. De främsta orsakerna till att människor fuskar uppges vara att politiker och personer i ledande ställning fuskar och att upptäcktsrisken är liten. Att personer i ledande ställning fuskar uppgavs som främsta orsak även i FUT (2007) och ESV (2010). Andelen av de svarande som uppger detta är dock betydligt lägre i vår undersökning jämfört med FUT:s och ESV:s. Det anses enkelt att fuska Av de svarande anser 2 av 5 att det är troligt att bli upptäckt om man fuskar men få har erfarenhet av återkrav. En femtedel anser att det är lätt att fuska och att det finns stora möjligheter att inte anmäla ändrade förhållanden. Män och äldre anser i större utsträckning än kvinnor och yngre att det är lätt att fuska. Uppfattningen att det är lätt att få ut mer bidrag och ersättningar än man har rätt till har dock minskat. Den var i FUT (2007), i ESV (2010) och i vår undersökning 2018. Det tycks alltså finnas en trend att det uppfattas som allt svårare att fuska. Endast 1 av 10 anser att myndigheterna kontrollerar för mycket och att informationsutbytet mellan myndigheterna är tillräckligt. I undersökningar är det en klart lägre andel som uppger att det är lätt att fuska med skatter och upptäcktsrisken upplevs som mycket högre. Även bland studenter i CSN:s undersökning upplevs upptäcktsrisken som högre än i vår undersökning. Lågt förtroende för välfärdsmyndigheterna anser att det är enkelt att göra rätt när man ansöker om bidrag och att bidragssystemen är lätta att förstå. Ny attitydundersökning om bidragsmoralen i samhället kan jämföras med attitydundersökningar där anser att det är enkelt att deklarera. Mindre än en fjärdedel anser att myndigheter behandlar alla rättvist och att bidrag betalas ut endast till dem som har rätt till bidrag. Jämfört med skatteområdet är skillnaderna stora, där uppger en betydligt högre andel att man har förtroende för . Mediabilden kan ha påverkan på bidragsmoralen En intensiv debatt fördes i traditionella medier kring neddragningar i välfärdssystemen och utförsäkringar från sjukpenningsystemet. kan vi se att andelen som ansåg att det var ett särskilt stort problem att människor inte får de bidrag de har rätt till var klart högre än i FUT (2007) och i vår undersökning 2018. Det var också en högre andel i ESV (2010) som ansåg att fusket inte var omfattande jämfört med FUT och vår undersökning. Detta kan tyda på att mediabilden har påverkan på bidragsmoralen. 5Slutsatser samt avslutande reflektioner och rekommendationer I detta kapitel drar vi slutsatser från de tidigare kapitlen och avslutar med reflektioner och vissa rekommendationer. Jämfört med tidigare undersökningar ser vi ett större avståndstagande till bidragsfusk. Bilden är dock inte entydig. I CSN:s undersökningar fanns ett större avståndstagande till fusk 2016 jämfört med , en högre andel ansåg då att var allvarligt att försöka få ut mer studiestöd än man har rätt till jämfört med . En jämförelse med undersökning tyder på att allmänheten ser lika allvarligt på bidragsfusk och som på skattefusk men att det finns en högre acceptans för svartarbete, vilket kan betyda att svartarbete inte ses som skattefusk. Trots att utveckling tycks gå åt rätt håll ser vi fortfarande en tillåtande attityd till bidragsfusk i vissa avseenden. Generellt finns ett tydligt avståndstagande, men stora skillnader föreligger mellan olika typer av fusk och mellan olika grupper av människor. Attityderna är mer tillåtande då konkreta exemplet på fusk tar upp, detta kan tyda på dålig kunskap om att vissa typer av fusk är en brottslig handling. Fusk som är mer systematiskt och beräknande anses vara mer allvarligt än det som kan uppfattas som en enstaka och tillfällig händelse. Minst allvarligt anses det vara att ta ut en extra sjukdag trots att man inte är sjuk eller att ta ut tillfällig föräldrapenning för att umgås med barn trots att de inte är sjuka. I rapporten i välfärdssystemen, del 1 bedöms dessutom en Slutsatser samt avslutande reflektioner och rekommendationer relativt hög andel av de felaktiga utbetalningarna från tillfällig föräldrapenning vara avsiktliga. Detta visar på vikten av insatser, som att exempelvis tydligare kommunicera om de kontroller som görs, i enskilda ärenden och generellt. I vår undersökning är det fler som anser att det är allvarligare att människor inte får de bidrag de har rätt till än att det fuskas med bidrag. kan vi i rapporten i välfärdssystemen, del 1 konstatera att av de felaktiga utbetalningarna utgörs av för lite utbetalda ersättningar.33 Detta är ett exempel på att resultat från studier kan bidra till att stärka tilltron till välfärdssystemen. När det gäller uppfattningen om fuskets omfattning ligger den på en fortsatt hög nivå. Ingen förändring har skett jämfört med ESV:s studie . Det är dock färre i vår undersökning som tror att andra fuskar. Möjligtvis kan det vara ett tecken på att fusket anses vara mindre omfattande . Att yngre så tydligt ser mindre allvarligt på bidragsfusk än äldre är oroväckande. Anledningarna till detta är sannolikt flera. Att de svarande befinner sig i olika livsfaser kan vara en förklaringsfaktor. Det skulle i så fall innebära att yngre personer kommer att närma sig de äldres attityder allt eftersom de etablerar sig i samhället. Att tidigare undersökning sett samma mönster med en mer tillåtande attityd hos yngre jämfört med äldre kan ge stöd för detta. Det kan också finnas generationsskillnader i synen på fusk med bidrag. Något som skulle kunna tala för det är att de unga saknar den erfarenhet till ett samhälle utan välfärdsförmåner, som tidigare fanns genom föräldrar och far- och morföräldrar. Det kan också vara så att yngre upplever att andra värderings- och samhällsfrågor är mer aktuella och angelägna, exempelvis miljö, jämställdhet och mångfald. Det kan alltså inte uteslutas att attityderna i samhället håller på att förändras. Oavsett anledning är det viktigt att fånga, förklara och informera unga om vikten och betydelsen av att skattemedel används på ett korrekt sätt. Det är även viktigt att informera om vilka konsekvenser en felaktigt utbetald ersättning kan få för den enskilde. Informationsinsatser riktade till ungdomar är därför särskilt 33 Delegationen för korrekta utbetalningar från välfärdssystemen (2019): Läckaget i välfärdssystemen, del 1. Omfattningsstudier och bedömningar av felaktiga utbetalningar från vissa välfärdssystem. Slutsatser samt avslutande reflektioner och rekommendationer Ungas attityder anses också lättare att påverka än äldre. Även de som står utanför arbetsmarknaden har en mer accepterande attityd till fusk. Det kan ses som särskilt bekymmersamt att personer som i högre utsträckning får bidrag har en mer tillåtande attityd till att fusk än personer som arbetar. Personer som arbetar tror dessutom att fusket är mer omfattande än de som inte arbetar. Detta riskerar leda till misstro mot välfärdssystemen och en polarisering av grupper i samhället. Det finns några faktorer som tenderar att ha betydelse för en mer tillåtande attityd till fusk; att man är ung, utan jobb och ickeakademiker. tycks andra demografiska faktorer vara av mindre betydelse, exempelvis kön, att bo i större stad eller vilken sektor man är anställd inom. Tillit till våra gemensamma institutioner och bidragssystem är en förutsättning för ett väl fungerande välfärdssamhälle. Allmänhetens förtroende för välfärdsmyndigheterna är avgörande för hur välfärdssystemen fungerar. Förtroende för myndigheter har visat sig påverka viljan att göra rätt. Att välfärdsmyndigheterna tycks ha ett lågt förtroende hos allmänheten, vilket även visar sig i förtroendebarometern, är därför allvarligt. I undersökningar uttrycker människor ett betydligt större förtroende för och sätt att sköta sina uppgifter. I vår undersökning har en relativt hög andel svarat att de anser att det är lätt att fuska och att upptäcktsrisken är liten. verkar det inte finnas något större motstånd till ökade kontroller och större informationsutbyte mellan myndigheter. Vår uppfattning av verkligheten påverkas av den bild media målar upp. Det sätt på vilket debatten förs i media tycks ha en koppling till människors inställning till fusk med bidrag. Det faktum att vissa av resultaten i vår undersökning visar större likheter med FUT- delegationens undersökning än med ESV:s 2010 kan tyda på att den intensiva mediedebatten om neddragningar inom välfärdssektorn som pågick 2010 påverkade inställningen hos de svarande. Slutsatser samt avslutande reflektioner och rekommendationer 5.2Avslutande reflektioner och rekommendationer Den acceptans för bidragsbrott som framkommit bör tas på allvar.