sou · H7B330 · 2019-06-10 00:00:00 — En tvist om villkoren för anslutning prövas inte, om det visas att ansökan om prövning kommit in till nätmyndigheten senare än efter det att nätkoncessionshavaren sänt ett skriftligt ställningstagande till berörd part under dennes senaste kända adress. Vill någon ansluta en elekt- Vill någon ansluta en elektrisk risk anläggning till en ledning anläggning till en ledning som som omfattas av en nätkonces- omfattas av en nätkoncession för sion för linje i stället för till ett linje eller regionnätsområde i stället ledningsnät som omfattas av en för till ett ledningsnät som om- nätkoncession för område, får fattas av en nätkoncession för den som har nätkoncessionen för lokalnätsområde, får den som har linje göra anslutningen endast nätkoncessionen för linje eller efter medgivande av den som har nätkoncession för området. ningen endast efter medgivande av den som har nätkoncession för Om sådant medgivande inte lämnas, får nätmyndigheten, om det finns särskilda skäl, meddela tillstånd till anslutningen. Nättariffer för överföring av el för lokalnätsområde får inte ut- formas med hänsyn till var inom området en anslutning är belägen.Nättariffer för överföring av el för regionnätsområde får inte på varje spänningsnivå utformas med hänsyn till var en uttagspunkt är belägen i förhållande till ledningens anslutning till en annan nätkon- cessionshavares ledning som om- fattas av nätkoncession för linje eller regionnätsområde. Den som har nätkoncession är Ett nätföretag är skyldigt att på skyldig att på skäliga villkor över- skäliga villkor överföra el för föra el för annans räkning. Överföringen av el skall vara Överföringen av el ska vara av av god kvalitet. Ett nätföretag är skyldigt att skyldig att avhjälpa brister hos avhjälpa brister hos överföringen överföringen i den utsträckning i den utsträckning kostnaderna kostnaderna för att avhjälpa bris- för att avhjälpa bristerna är rim- terna är rimliga i förhållande till liga i förhållande till de olägen- de olägenheter för elanvändarna heter för elanvändarna som är för- som är förknippade med bristerna. knippade med bristerna. Regeringen eller den myndig- Regeringen eller den myndig- het som regeringen bestämmer het som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vilka får meddela föreskrifter om vilka krav som skall vara uppfyllda för krav som ska vara uppfyllda för att överföringen av el skall vara att överföringen av el ska vara av av god kvalitet. Nättariffer för överföring av el för område får inte utformas med hänsyn till var inom om- rådet en anslutning är belägen. Om ett eller flera områden slås samman helt eller delvis ska en enhetlig nättariff för det nya området börja tillämpas senast efter sammanslagningen. På en regionledning får inte På en regionledning får inte nättariffen för överföring av el på nättariffen för överföring av el på varje spänningsnivå utformas med med hänsyn till var en uttags- hänsyn till var en uttagspunkt är punkt är belägen i förhållande till belägen i förhållande till led- ledningens anslutning till en ningens anslutning till en annan ning som omfattas av nätkonces- som omfattas av nätkoncession sion för linje. för linje eller regionnätsområde. Tillstånd till avvikelse från vad som anges i första stycket får med- delas i enlighet med 6 §. Nättariffen för en elektrisk anläggning som tar ut el direkt från en transformator på en regionledning ska utformas med utgångs- punkt i nättariffen för spänningsnivån före transforma- torn med ett skäligt tillägg för nedtransformeringen. överlåter en nätkoncession, ska överlåter en nätkoncession helt vid tillämpningen av detta kapitel eller delvis, ska vid tillämpningen den intäktsram som gäller för av detta kapitel den intäktsram koncessionen fortsätta att gälla som gäller för koncessionen fort- efter överlåtelsen och den nya sätta att gälla efter överlåtelsen nätkoncessionshavaren träda in i och den nya nätkoncessionshava- ren träda in i överlåtarens ställe. Om intäktsramen är en gemensam ram för den överlåtna konces- sionen och en annan nätkoncession, ska överlåtaren och den nya nät- koncessionshavaren fördela ramen proportionerligt i förhållande till hur stor del av kapitalbasen som överlåtits och på samma sätt fördela intäkter som överstiger eller understiger intäktsramen och över- debiteringstillägg. Fördelningen får dock göras på ett annat sätt, om det finns särskilda skäl. ligt 2 kap. 1, 4–5, 14, 15, 15 b, ligt 2 kap. 1, 4 a–5, 14, 15, 15 b, 15 j, 16, 16 a och 17 §§ får över- 15 j, 15 l, 15 n–16 a och 17 §§ får klagas till regeringen, om ärendet överklagas till regeringen, om avser en ledning som ingår i ett ärendet avser en ledning som in- går i ett transmissionsnät. beslut att inte inleda en omprövning efter en ansökan som avses i 2 kap. 15 c § får överklagas till regeringen, om ärendet avser en ledning som ingår i ett transmissionsnät eller avser en utlandsförbindelse. beslut om till- stånd enligt 2 kap. 27 § får över- En sådan ideell förening eller En sådan ideell förening eller annan juridisk person som avses annan juridisk person som avses slut enligt 2 kap. 1, 4–5, 14, 15, slut enligt 2 kap. 1, 4 a–5, 14, 15, 15 b, 15 j–16 a och 17 §§ samt 15 b, 15 j–16 a och 17 §§ samt beslut att inte inleda en ompröv- beslut att inte inleda en ompröv- ning efter en ansökan som avses ning efter en ansökan som avses i 2 kap. 15 c §, om beslutet avser i 2 kap. 15 c §. ledning med en spänning på minst 220kilovolt och en längd av minst Den som vill överklaga med stöd av första stycket ska göra det innan tiden för överklagande har gått ut för parterna och sakägarna. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Nätföretag som lämnar flera redovisningar som avser nätkon- cessioner för lokalnätsområde ska före utgången av till nätmyndigheten meddela hur nätföretaget anser att redovisning av områdena enligt 3 kap. 3 § första stycket i dess nya lydelse ska ske. ska därefter fatta beslut om detta. Om nät- myndigheten inte från det anmälan kom in fattat beslut i redovisningsfrågan ska redovisning ske i enlighet med nät- företagets anmälan. beslut får överklagas hos allmän förvaltnings- domstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. 3.Beslut som meddelats enligt 3 kap. 3 § första stycket i dess äldre lydelse gäller till dess nätmyndigheten meddelat ett nytt beslut enligt punkten 2 eller tidsfristen i punkten 2 löpt ut samt ny redo- visning ska påbörjas enligt 3 kap. 3 § tredje stycket. 4.De nätkoncessioner som är meddelade för obegränsad tid med stöd av Kunglig stadga (1902 nr 137) om elektriska anläggningar för belysning eller arbetsutövning, upphör att gälla. De berörda led- ningarna omfattas av undantag från kravet på nätkoncession i den utsträckning ledningarna inte används med stöd av nätkoncession för område. Överföring av el för annans räkning får äga rum på dessa ledningar. 5. vattenverksamhet som be- hövs för att motverka förorening genom avloppsvatten,6. vattenverksamhet som be- hövs för järnväg, eller7. vattenverksamhet som behövs för elektrisk starkströmsledning för vilken nätkoncession för linje ford- ras. 1.3Förslag till lag om ändring i lagen (1998:812) med särskilda bestämmelser om vattenverksamhet Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1998:812) med särskilda be- stämmelser om vattenverksamhet att 2 kap. 4 § ska ha följande lydelse. Den som vill bedriva vattenverksamhet har för detta ändamål rådighet som anges i 1 §, om vattenverksamheten innebär 2.vattentäkt för allmän vattenförsörjning, allmän värmeförsörj- ning eller bevattning, 4.vattenverksamhet som behövs för allmän väg, allmän farled eller allmän hamn, 5. vattenverksamhet som be- hövs för att motverka förorening genom avloppsvatten, eller 6. vattenverksamhet som be- hövs för järnväg. Denna lag träder i kraft . 1.4Förslag till förordning om upphävande av förordningen (2007:215) om undantag från kravet på nätkoncession enligt ellagen (1997:857) Regeringen föreskriver att förordningen (2007:215) om undantag från kravet på nätkoncession enligt ellagen (1997:857) ska upphöra att gälla. 1.Denna förordning träder i kraft . 2.Innehavaren av ett elnät som användes utan stöd av nätkoncession får, i den utsträckning andra gällande före- skrifter inte medger det, använda nätet utan stöd av nätkoncession. Detta gäller dock bara a. elnät inom kolonistugeområden, b. elnät som överför el inom hotell-, konferens- och skidanlägg- ningar, och c. elnät som överför el till flerfamiljshus. På dessa elnät får överföring av el för annans räkning äga rum. 3.Om överföring av el på ett sådant elnät som avses i 27 § i den upphävda förordningen, skedde för annans räkning utanför den berörda jordbruksfastigheten får denna överföring även därefter äga rum. 1.5Förslag till förordning om ändring i förordningen (1999:716) om mätning, beräkning och rapportering av överförd el Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (1999:716) om mät- ning, beräkning och rapportering av överförd el att 1 a och 4 §§ ska ha följande lydelse. Med inmatningspunkt avses i denna förordning den punkt där en elproduktionsanläggning för in el i 1. ett schablonberäknings- 1. ett schablonberäknings- 2. en ledning som omfattas av 2. en ledning som omfattas av nätkoncession för linje. nätkoncession för linje, eller 3. i en ledning som används utan stöd av nätkoncession om det i den punkten finns ett avtal om inmatning med en innehavare av Mätning av överförd el skall Mätning av överförd el ska 1. inmatningspunkt, 2. uttagspunkt, 3. gränspunkt. Mätningen skall avse flödet i Mätningen ska avse flödet i 1. inmatningspunkt, 2. uttagspunkt, 3. gränspunkt. Om mätning av flödet i en inmatningspunkt eller uttagspunkt delvis avser ett flöde som redan har blivit mätt i en annan inmat- ningspunkt eller uttagspunkt ska det flöde som mäts i den senare be- lägna punkten avräknas från flödet i den först belägna punkten. Denna förordning träder i kraft . 1.6Förslag till förordning om ändring i elförordningen (2013:208) Härigenom föreskrivs i fråga om elförordningen (2013:208) dels att 4 och 15 §§ och rubriken närmast före 15 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 11 a §, och närmast före 11 a § en ny rubrik av följande lydelse. I 2 kap. 1 b §, 4 a § I 2 kap. 1 b §, 4 a § stycket, 5 § andra stycket, 15 a §, stycket, 5 § andra stycket, 5 a § 15 j § andra stycket, 16 § fjärde tredje stycket, 15 a §, 15 j § andra stycket, 16 a § tredje stycket och stycket, 15 l § 17 § tredje stycket 15 n § tredje stycket, 15 o § tredje (1997:857) finns det bestämmel- stycket, 15 p § andra stycket, 16 § ser om att regeringen prövar frågor om nätkoncession i vissa stycket, 17 § tredje stycket och En ansökan i ett sådant ärende ska ges in till nätmyndig- (1997:857) finns det bestämmel- ser om att regeringen prövar reda frågan och därefter med frågor om nätkoncession i vissa eget yttrande överlämna ärendet En ansökan i ett sådant ärende ska ges in till nätmyndig- reda frågan och därefter med eget yttrande överlämna ärendet till regeringens prövning. Enligt 2 kap. 15 b § tredje stycket ellagen omprövar regeringen en nätkoncession som avser en utlandsförbindelse. Av 2 kap. 15 c § ellagen följer att en ansökan om omprövning även i ett sådant fall ska ges in till nätmyndigheten. En ansökan om ändring av nätkoncession enligt 2 kap. 15 l § ellagen (1997:857) eller justering av nätkoncession enligt 2 kap. 15 n § ellagen ska vara skriftlig och ges in till nätmyndigheten.49 Undantag från kravet på nät- 1. undantag från kravet på nät- koncession enligt 2 kap. 1 § ellagen (1997:857) och förbudet att börja bygga enligt 2 kap. 3 § ellagen i fråga om vissa slag av ledningar eller stationer eller i fråga om led- ningar eller stationer inom vissa 2. vilka bestämmelser i ellagen, samt de föreskrifter som är med- delade med stöd av ellagen, som ska vara tillämpliga på ledningar som avses under 1. Undantag enligt första stycket 1 får endast avse anläggningar inom vissa bestämda områden eller med en specifik funktion. inverkan på elmarknadens funk- tion ska särskilt beaktas. Gränserna för en nätkoncession Ändring och justering av nät- får meddela närmare föreskrifter om förutsätt- ningarna för att ändra gränserna för en nätkoncession för område enligt 2 kap. 12 § ellagen. 1. sökandens namn och adress, 2. uppgift om den nätkonces- sion som ansökan avser, och 3. skälen för ansökan. Till ansökningshandlingen ska det fogas en karta över den sträck- ning som ansökan avser samt, om ansökan avser ändring av nät- koncession, den miljökonsekvens- beskrivning som krävs enligt 2 kap. 8 a § andra stycket 2 eller 3 ellagen (1997:857). Denna förordning träder i kraft . 2 Utredningens uppdrag och arbete beslutade regeringen att tillsätta en särskild utredare för att se över regelverket för nätkoncessioner enligt ellagen (1997:857). Utredningen tog namnet (M 2018:03). Utredarens uppdrag är enligt direktivet (dir. 2018:6) att se över regelverket för nätkoncessioner så att det inte skapar osäkerhet eller sätter upp onödiga hinder för energiaktörer, som övriga samhällsintressen ska skyddas. Ambitionen är att skapa ett modernt, tydligt och ändamålsenligt regelverk. •lämna författningsförslag som moderniserar, förenklar och för- bättrar elnätsregelverket •beakta elnätets betydelse som grundläggande infrastruktur •se till att förslag samverkar med andra förslag som lagts och läggs. Därigenom bidrar utredningen till att möjliggöra omställningen till förnybar elproduktion. Uppdraget är fokuserat kring fyra teman. Dessa är koncessions- plikt och undantag från koncessionsplikt, en mer miljöbalkslik pröv- ning och rättskraft, samredovisning av elnät och en första analys av nätnivåerna. En konsekvensanalys ska tas fram för de författnings- förslag som utredningen presenterar. Utredningen ska redovisa sitt arbete . 2.2Bakgrund till utredningens uppdrag Elnätet är en grundläggande infrastruktur i vårt samhälle. Ett robust elnät är vidare en viktig beståndsdel för krisberedskap och totalförsvarets behov. Det är därför viktigt att reglerna som styr Utredningens uppdrag och arbete elnätet är väl i takt med samhällsutvecklingen. Med en ökad produk- tion av väderberoende el och en ökad småskalig elproduktion är det viktigt med ett regelverk som tillåter och möjliggör en effektiv anpass- ning till nya förutsättningar. Också den förväntade ökade elektrifier- ingen av såväl industrin som transportsektorn kommer att påverka elnätet och ställa nya krav på det. En möjlig utveckling är också att vissa verksamheter, bostäder eller mindre områden inte är kopplade till det allmänna elnätet utan har ett eget elnät, vilket inte förutsetts i nuvarande lagstiftning. Den europeiska lagstiftning som kontinuer- ligt arbetas fram inom EU, bland annat om en gemensam elmarknad, ställer nya krav på den svenska lagstiftningen. Privatpersoner och företag har rätt att förutsätta att villkor skapas för en effektiv och hållbar energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg inverkan på hälsa, miljö och klimat, vilket också varit målet för svensk energipolitik . Ett framtida elnät måste klara de utmaningar som förutses ovan, med stora variationer i såväl effektbehov som effekttillförsel, på ett kost- nadseffektivt sätt. Ingen övergripande genomgång av regelverket för nätkoncessioner har gjorts under . Sedan uppdelningen mellan nätkoncession för linje och nätkoncession för område gjordes 1958 har få större ändringar gjorts i regelverket och de större justeringar som gjorts har fokuserat på enstaka frågor. Den enda större ändringen är att nätkoncessioner som huvudregel fick en obegränsad giltighetstid och att instansordningen för prövningen ändrades. Det kan ifrågasättas om regelverket för nätkoncessioner ger elnätets aktörer rätt förutsättningar för att möta de krav som ställs på dagens och framtidens energisystem. Kraven på flexibilitet och effektivitet ökar för anslutning av elproduktion från förnybara källor, men också för anslutning av nya elintensiva verksamheter. Gällande mål för energipolitiken Energiöverenskommelsen, som slöts mellan fem riksdagspartier (S, M, MP, C och KD) , innefattar ett mål om att ska ha en helt och hållet förnybar elproduktion. Detta är ett mål, inte ett stoppdatum som förbjuder kärnkraft och innebär inte heller en stängning av kärnkraft med politiska beslut. Utredningens uppdrag och arbete villkor för en effektiv och hållbar energianvändning och en kost- nadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ påverkan på hälsa, miljö och klimat samt underlätta omställningen till ett hållbart samhälle. Enligt långsiktiga utsläppsmål ska inte ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären, för att därefter ha negativa utsläpp (prop. 2016/17:146 s. 25). Energiöverenskommelsen följdes av regeringens proposition om energipolitikens inriktning (prop. 2017/18:228). Av propositionen framgår bl.a. att överföringskapaciteten i elnätet ska öka, att ska arbeta för att sammanlänkningen inom EU ska öka och att regel- verken kring elnätet kontinuerligt ska utvecklas. Vår utgångspunkt har varit en nulägesbild av det svenska elnätet, gällande regler och en problemanalys av regelverket för nätkoncessioner. Lagtexter, rättsfall och rapporter används som underlag och vid be- hov kopplat till principer för det offentliga åtagandet och ekonomisk teori. Vi har även hämtat in underlag som beskriver projektflödes- processer före och efter koncessionsprövning. Som ett led i denna process har vi träffat de väsentliga intressen- terna och aktörerna.1 Utredningen har även anordnat två hearings . Den första handlade om undantag från kravet på nätkoncession och den andra om indelningen i nätnivåer. Represen- tanter för utredningen har gjort studiebesök vid det lokala energi- systemet i Simris och hos . I syfte att bl.a. säkerställa totalförsvarets intressen har vi samrått med utredningen skydd för totalförsvarsverksamhet (Fö 2017:02) och Utredningen om vissa säkerhetsskyddsfrågor (Ju 2017:08). Dia- log har även förts med i denna del. Samråd har även skett med utredningen om mindre aktörer i ett energilandskap i förändring (M 2017:04) samt med Lantmäteriet. 1Möten har, utöver obligatoriska samråd, hållits med , , Energiföretagen , , , , Forum för smarta elnät, , Lokalkraft , Miljö- och , SKGS (Skogen, kemin, gruvorna och stålet), , , , Svensk vindenergi, allmännyttiga bostads- företag, och . Utredningens uppdrag och arbete med inom myndighetens regerings- uppdrag att genomföra reviderad EU-lagstiftning inom elområdet (M 2019/00373/Ee). Utredningen har haft en expertgrupp bestående av tio personer till sitt förfogande.2 Experterna har med sina kunskaper och erfaren- heter bidragit till att utveckla förslagen, kvalitetssäkra underlaget och komplettera analysen som ligger till grund för betänkandet. Expert- gruppen har sammanträtt fem gånger under utredningens gång, varav ett tvådagars internat. Vi har utvärderat den generella koncessionsplikten med avseende på koncessionsinstitutets ändamålsenlighet och de behov av reglering som finns från samhället sida. Utifrån denna utvärdering har utred- ningen tagit ställning till vilka krav som är rimliga att ställa för olika typer av ledningar och ledningar för olika ändamål samt vilka krav som kan ställas på företagen som innehar ledningarna. viutarbetat förslag för en effektiv förvaltning där samhällets resurser för prövning ställs i proportion till de samhälleliga intressenas vikt. I syfte att förenkla reglerna om undantag liksom byggandet av ledningar och nät med obetydlig påverkan på miljön, elnätet och el- marknaden har vi sett över förordningen (2007:215) om undantag från kravet på nätkoncession enligt ellagen (1997:857) och lämnat nöd- vändiga förslag. Vi har också sett över om det är motiverat att ställa krav på mätning inom nät som är anslutna till det allmänna elnätet men som inte omfattas av krav på nätkoncession. Förslagen om ändring i koncessionsplikten har lämnats med beak- tande av påverkan på tillämpningen av ledningsrättslagen (1973:1144) och aktörers rättigheter enligt den lagen. Vi har därför fört en dialog med Lantmäteriet för att utreda förslag på ändringar i ledningsrätts- lagen. 2Expertgruppen har haft representanter för , Energiföretagen , , , länsstyrelserna, Miljö- och energi- departementet samt Kommuner och Landsting. Därutöver har miljörättslig expertis funnits. Utredningens uppdrag och arbete 2.3.2En mer miljöbalkslik prövning och rättskraft Vi har bedömt förutsättningarna och lämpligheten i att göra om hela eller delar av nätkoncessionsprövningen och nätkoncessionsinstitutet så att prövningen och rättskraften mer liknar den som gäller för verksamheter som kräver tillstånd enligt . Syftet är att den kostsamma och grundliga miljö- och lämplighetsprövningen ska resultera i säkerhet för innehavaren av nätkoncession. Bakgrunden till detta är att nätkoncessioner inte givit skydd mot ingripanden av andra än nätmyndigheten, trots att verksamheten prövats på ett sätt som i stora delar motsvarar prövningen av miljöfarlig verksamhet enligt och att koncessionsbeslutet innebär en skyldighet att använda en ledning med ett visst utförande i en viss sträckning. Vi har analyserat förutsättningarna för att utöka möjligheterna att samredovisa nätverksamhet. Vi har analyserat nyttor och kostnader för samhället samt deras fördelning. Vi har också analyserat om, och hur, en ökad samredovisning påverkar förutsättningarna för effektiv prissättning av överföring av el och tagit hänsyn till förslag gällande nya tariffmodeller och en elhandlarcentrisk modell. 2.3.4En första analys av nätnivåerna Vi har undersökt förutsättningarna för att ändra den nuvarande ord- ningen och analyserat om transmissionsnätet kan omfatta ledningar för spänningsnivåer ned till en lägre spänningsnivå än och om lokalnätet kan omfatta alla ledningar för spänningsnivåer under den nya transmissionsnätsnivån. Detta i syfte att undersöka om en för- ändrad uppdelning av nätnivåer skulle medföra praktiska, regulato- riska och resursmässiga fördelar gentemot dagens ordning. Vi har under arbetets gång haft en arbetsmetod som inneburit att konsekvensanalysen påbörjats tidigt i arbetet. För åtminstone vart och ett av ovan angivna problemkomplex har vi beskrivit problemen Utredningens uppdrag och arbete och vad utredningen vill uppnå, beskrivit alternativa lösningar samt vilka effekterna blir om någon reglering inte kommer till stånd. Det pågår ett ständigt arbete i EU med lagstiftning om elnät och närliggande frågor på en europeisk nivå, senast genom lagstiftnings- paketet energi för alla i . Vi har följt utvecklingen i den europeiska lagstiftningen och dess betydelse för utredningens arbete. I betänkandet behandlas frågor om nätkoncession enligt ellagen, undantag från koncessionsplikt, prövning av frågor om nätkoncession och beslutens rättskraft. Sedan behandlas frågan om samlad redovis- ning av nätverksamhet. Betänkandet innehåller även en första analys av indelningen i nätnivåer. Kapitel 3 är en beskrivning av elnätet i . Kapitel 4 innehåller en översyn av reglerna om koncessionsplikt och hur de förhåller sig till regleringen av elnät. Kapitel 5 behandlar prövningsordningen för elledningar. Kapitel 6 innehåller förslag om koncessionsprövningens omfatt- ning och rättsliga status. Kapitel 7 behandlar reglerna om redovisning av elnät bör ändras. Kapitel 8 är en studie över om nätnivåerna bör ändras. Kapitel 9 innehåller ikraftträdande- och övergångsbestämmelser. Kapitel 10 är en konsekvensanalys över utredningens förslag. Kapitel 11 innehåller författningskommentarer. Särskilda yttranden har lämnats av experterna , samt . Till betänkandet har fogats följande bilagor: •Utredningens uppdrag, dir. 2018:6 (bilaga 1). •En internationell jämförelse över tillståndsprocessen för kraftled- ningar och indelningen i nätnivåer (bilaga 2). 3.1Elnätets betydelse som grundläggande infrastruktur