sou · H7B322 · 2019-04-29 00:00:00 — /livsvillkor-levnadsvanor/miljohalsa- och-halsoskydd/internationellt-arbete/who-european- environment-health-task-force/, hämtad . , publicerad och hämtad . , hämtad . /styrande/nationell-geodatastrategi/, hämtad . /styrande/nationell-geodatastrategi/geodataradets- handlingsplan-2018-2020/, hämtad . /organisation/blimedlem, hämtad . /toppmenyn/dettajobbargrmed/miljoochsamhallsby ggnad/luftvardsforbundet/omluftvardsforbundet.4.548ab011121 832a8c688000705.html?closeLevel=1, hämtad . /index.asp?d=3524, hämtad . /funktioner/ordbok/ordbok/q---t.html, hämtad . /funktioner/ordbok/ordbok/q---t/ordbok- q-t/2013-03-14-recipientkontroll.html, hämtad . /hav/fiske--fritid/badvatten.html, hämtad . /hav/samordning--fakta/miljomal-- direktiv/vattendirektivet/vattendirektivet.html, hämtad . /hav/samordning--fakta/miljoovervakning/ full-koll-pa-vara-vatten.html, hämtad . /hav/samordning--fakta/miljoovervakning/ miljoovervakningens-programomrade-kust-och-hav.html, hämtad . /hav/samordning--fakta/miljoovervakning/ miljoovervakningens-programomrade-kust-och- hav/delprogram-vegetationskladda-bottnar.html, /hav/samordning--fakta/miljoovervakning/ miljoovervakningens-programomrade-kust-och- hav/delprogram-sedimentlevande-makrofauna.html, hämtad . /hav/samordning--fakta/miljoovervakning/ miljoovervakningens-programomrade-sotvatten/delprogram- stora-sjoarna.html, hämtad och . /hav/samordning--fakta/miljoovervakning/ miljoovervakningens-programomrade-sotvatten/delprogram- stormusslor.html, hämtad och . /hav/samordning--fakta/miljoovervakning/ miljoovervakningens-programomrade-sotvatten/delprogram- trendstationer-sjoar.html, hämtad . /hav/samordning--fakta/miljoovervakning/ miljoovervakningens-programomrade-sotvatten/delprogram- trendstationer-vattendrag.html, hämtad . /hav/samordning--fakta/miljoovervakning/ miljoovervakningens-programomrade-sotvatten/delprogram- utveckling-av-programomrade-sotvatten.html, /hav/samordning--fakta/miljoovervakning/ samordning-av-miljoovervakning.html, hämtad . /hav/vagledning--lagar/vagledningar/ovriga- vagledningar/miljoovervakningens-metoder-och- undersokningstyper-inom-programomrade-sotvatten.html /, hämtad . /docs/others/fieldstations_sv.pdf, hämtad . /Datavard/Tidsserier/Bly%20i%20blod.htm, hämtad . /Datavard/Tidsserier/Kvicksilver%20i%20har.htm, hämtad . /amnesomraden/miljoklimat/ettriktodling slandskap/angsochbetesmarksinventering.4.207049b811dd8a513 dc80003958.html, hämtad . , publicerad , hämtad . /bekampningsmedel, hämtad . /nyheter-fran- kemikalieinspektionen/2018/samarbete-for-att-minska-lackage- av-vaxtskyddsmedel-till-vattendrag/, hämtad . /om-kemikalieinspektionen/vart-uppdrag/ regeringsuppdrag/handlingsplan-for-en-giftfri-vardag, hämtad . /hallbar-havsmiljo/miljoovervakning, hämtad . /produktion-handel--kontroll/ livsmedelskontroll/offentlig-kontroll/livsmedelsverkets- kontroll-av-livsmedel, hämtad . /medlemmar, hämtad . /sv/Vem-gor-vad/Nationella-myndigheter/, hämtad . /tarfala-forskningsstation/om-stationen/historia, uppdaterad och hämtad . , hämtad , , . /amnen/forskning, hämtad . /gron-infrastruktur, hämtad . /Miljoarbete-i-samhallet/EU-och- internationellt/EUs-miljooarbete/Biologisk-mangfald-i- EU/Invasiva-frammande-arter-i-EU/, hämtad . /Miljoarbete-i-samhallet/EU-och- internationellt/EUs-miljooarbete/Program-for-human- biomonitorering/, hämtad . /Miljoarbete-i-samhallet/EU-och- internationellt/Internationellt-miljoarbete/ miljokonventioner/Kvicksilver/, hämtad . /Miljoarbete-i-samhallet/Miljoarbete-i- /Forskning/Forskning-for-miljomalen/Pagaende- forskning-for-miljomalen/Forskning-om-DNA-metoder-inom- miljoovervakning/, hämtad . /Miljoarbete-i-samhallet/Miljoarbete-i- /Miljoovervakning/Miljoovervakning/, /Miljoarbete-i-samhallet/EU-och- internationellt/Internationellt-miljoarbete/miljokonventioner/ Konventionen-om-mangfald/, hämtad . /Miljoarbete-i-samhallet/Miljoarbete-i- /Miljoovervakning/Miljoovervakning/Halsorelaterad- miljoovervakning/, hämtad . /Miljoarbete-i-samhallet/Miljoarbete-i- /Miljoovervakning/Miljoovervakning/Halsorelaterad- miljoovervakning/Biologiska-matdata---metaller/, /Miljoarbete-i-samhallet/Miljoarbete-i- /Miljoovervakning/Miljoovervakning/Halsorelaterad- miljoovervakning/Luftfororeningar---halsoeffekter/, hämtad . /Miljoarbete-i-samhallet/Miljoarbete-i- /Miljoovervakning/Miljoovervakning/Jordbruksmark, hämtad . /Miljoarbete-i-samhallet/Miljoarbete-i- /Miljoovervakning/Miljoovervakning/Jordbruksmark/ Markpackning/#, hämtad . /Miljoarbete-i-samhallet/Miljoarbete-i- /Miljoovervakning/Miljoovervakning/Miljogiftssamordn ing/, hämtad . /Miljoarbete-i-samhallet/Miljoarbete-i- /Miljoovervakning/Miljoovervakning/Programomrade- Luft/Krondroppsnatet-NV-/, hämtad . /Miljoarbete-i-samhallet/Miljoarbete-i- /Miljoovervakning/Miljoovervakning/Programomrade- Skog/Markinventering/, hämtad . /Miljoarbete-i-samhallet/Miljoarbete-i- /Miljoovervakning/Miljoovervakning/Programomrade- Skog/Miljogifter-i-biota---skog/, hämtad . /Miljoarbete-i-samhallet/Miljoarbete-i- /Miljoovervakning/Miljoovervakning/Programomrade- Vatmark/, hämtad . /Miljoarbete-i-samhallet/Miljoarbete-i- /Miljoovervakning/Miljoovervakning/Programomrade- Vatmark/Klimatrelaterad-overvakning/, hämtad . /Miljoarbete-i-samhallet/Miljoarbete-i- /Miljoovervakning/Miljoovervakningsdata-genom- andra-verksamheter/Miljoovervakning-genom- recipientkontroll/, hämtad . /Miljoarbete-i-samhallet/Miljoarbete-i- /Uppdelat-efter-omrade/Buller/, hämtad . /Miljoarbete-i-samhallet/Miljoarbete-i- /Uppdelat-efter-omrade/Digitalisering-inom- miljoomradet--Smartare-miljoinformation/ Miljoinformationsradet/, hämtad . /Miljoarbete-i-samhallet/Miljoarbete-i- /Uppdelat-efter-omrade/Naturvard/Atgardsprogram- for-hotade-arter/, hämtad . /Miljoarbete-i-samhallet/Miljoarbete-i- /Uppdelat-efter-omrade/Naturvard/Skydd-av- natur/Natura-2000/, hämtad . /Miljoarbete-i-samhallet/Miljoarbete-i- /Uppdelat-efter-omrade/Oppna-data/Strategi-for- miljodatahantering/, hämtad . /Miljoarbete-i-samhallet/Sveriges- miljomal/Etappmal/, hämtad . /Miljoarbete-i-samhallet/Miljoarbete-i- /Miljoovervakning/Miljoovervakning/Kust-och- hav/metaller-och-organiska-miljogifter-i-marin-miljo/, hämtad . Miljoarbete-i-Sverige/Miljoovervakning/Miljoovervakning/ Programomrade-Landskap/, hämtad . /Sa-mar-miljon/Data-databaser-och- sokregister/Rovbase/, hämtad . /Sa-mar-miljon/Kartor/ Miljodataportalen/ /Sa-mar-miljon/Kartor/Nationella- Marktackedata-NMD/, hämtad . /Sa-mar-miljon/Klimat-och-luft/Statistik- om-luft/Luften-i-Sverige/, hämtad . /Stod-i-iljoarbetet/Vagledningar/ Miljoovervakning/Handledning, hämtad . /Stod-i-miljoarbetet/Vagledningar/ Egenkontroll-miljorapportering/Egenkontroll/, hämtad . /Stod-i-miljoarbetet/Vagledningar/ Egenkontroll-miljorapportering/Miljorapportering/, hämtad . /Stod-i-miljoarbetet/Vagledningar/ Miljoovervakning/Miljodata/, hämtad . /Stod-i-miljoarbetet/Vagledningar/ Miljoovervakning/Nationella-datavardskap/Leverans-av-data- till-datavard, hämtad . /Stod-i-miljoarbetet/Vagledningar/ Miljoovervakning/Nationella-datavardskap/, /uppslagsverk//lång/indikatorart, hämtad /forskningochsamlingar/forskningochovervakning/ ringmarkningscentralen.214.html, hämtad . /artiklar/2015/05/landsbygdsprogrammet- godkant-av-eu-kommissionen/ /regeringens-politik/digitaliseringspolitik/ digital-forvaltning/, hämtad . /produkter/geologiska-data/nationella- datavardskap/datavardskap-for-miljogifter/, hämtad . /om-skogforsk/finansiering/, hämtad . /globalassets/sjalvservice/karttjanster/skogs dataportalen/beskrivning-av-skogsstyrelsens- skogsdataportal.pdf, hämtad . /centrumbildningar-och-projekt/riksskogstaxeringen/, hämtad . /dyntaxa/, hämtad . /ew-nyheter/2016/11/malortsambrosian-maste- bekampas--kan-bli-en-varsting-for-pollenallergiker/, hämtad . /institutioner/ekologi/resurser1/grimso- forskningsstation, publicerad: , hämtad . /institutioner/mark-miljo/forskning/vattenvardslara- /observationsfalt-typomraden/, hämtad . /institutioner/skoglig-resurshushallning/ programprojekt/sha/heureka/heureka/om-heureka/, hämtad . /miljoanalys/kontakt/om-fortlopande-miljoanalys/, hämtad . /farliga-amnen/rapporter/rapportserie-smed/2775, hämtad . /publikationer/vaderobservationer-vid-stockholms- observatorium-250-ar-1.2853, hämtad . /omraden/miljoovervakning/ radioaktiva-amnen/gammastralning-vid-marknivan/, hämtad . /omraden/miljoovervakning/ radioaktiva-amnen/radionuklider-pa-partiklar-i-luft/, hämtad . /omraden/miljoovervakning/ radioaktiva-amnen/, hämtad . /omraden/miljoovervakning/, hämtad . /om-oss/nyheter/allmanna-nyheter/skotsel-av- kraftledningsgator-gynnar-hotade-arter/, hämtad . /SiteCollectionDocuments/sv/havet/publikationer/juridik-vattenrad.pdf, hämtad . /Sv/introduktion-till-vattenforvaltning/ indelning-och-f%c3%b6ruts%c3%a4ttningar/indelning-av- vatten/Sidor/default.aspx, hämtad . , Hearing HaV . Egenkontroll en fortlöpande process, 2001:3. Greppa näringen, Verksamhetsberättelse 2017, pdf från webben. , Miljöövervakningsplan 2017 Bilaga till Budget 2017. Hearing Vattenanknuten recipientkontroll, anteckningar från gruppdiskussioner . i (2017), Verksamhetsplan 2018, . Luftvårdsprogrammet i , Utredning och förslag till Luftvårdsprogrammets fortsatta organisation, . Miljösamverkan Sydost, Förbättrad recipientkontroll genom ökat deltagande – Rapport om ett pilotprojekt i Ljungbyån –2013. och Birdlife , Skrivelse, . , beslut, ärendenr: NV-02094-16. kvalitetssystem för samordnad miljöövervakning prot. NILU (2016), Evaluation of the Swedish national air monitoring programme “Programområde Luft”, NILU report 8/2016. , , miljö och botanik (EMB), Kvalitetssäkring inom den akvatiska miljöövervakningen och , . WSP (2011), Sammanställning och utvärdering av den terrestra miljögiftsövervakningen, . En särskild utredare ska göra en översyn av miljöövervakningen på lokal, regional och nationell nivå, föreslå en lämplig avgränsning mellan miljöövervakning och närliggande verksamheter samt be- döma behovet av framtida miljöövervakning. Syftet är att identifiera synergier och lösningar som kan leda till en mer kostnads- och resurseffektiv miljöövervakning, hur övrig miljöinformation skulle kunna komplettera miljöövervakningen och hur miljöinformationen ska bli mer tillgänglig. •se över och lämna förslag på hur miljöövervakningen bör orga- niseras och finansieras, •se över och lämna förslag på hur övrig och kompletterande miljö- övervakning och miljöinformation bör organiseras och finansieras, •se över strukturen för de nationella datavärdarna, och •utreda förutsättningarna för en finansieringsmodell som möjlig- gör för offentliga lokala aktörer att leverera in data som uppfyller kvalitetskraven för nationell miljöövervakning. Uppdraget ska redovisas . Miljöövervakningen är en komplex verksamhet Den svenska miljöövervakningen är ett omfattande system av prov- tagningar, analyser och observationer av luft, vatten och mark. Tra- ditionellt sett omfattar miljöövervakning återkommande och syste- matiskt upplagda undersökningar av tillståndet i miljön och av hur detta tillstånd förändras. har begreppet vidgats till att omfatta även effekter av specifika åtgärder och tillståndet i på- verkade områden. Den statligt finansierade övervakningen sker på nationell och regional nivå och är indelad i tio programområden med bl.a. fokus på luft, kust och hav, sötvatten, hälsorelaterad miljöövervakning, skog och jordbruksmark. och Havs- och vatten- myndigheten är huvudmän och samordnar arbetet. Miljöövervak- ningsprogrammets nationella och regionala del finansieras genom anslag 1:2 Miljöövervakning m.m. (utgiftsområde 20). Beslut om hur medel till nationell och regional miljöövervakning ska fördelas fattas i samråd mellan och Havs- och vatten- myndigheten. Regional miljöövervakning bedrivs av ett antal aktörer, samord- nade av . I samordnande roll ingår att utveckla regionala miljöövervakningsprogram (så kallade länspro- gram) och publicera data från dessa. ansvarar även för genomförande, kvalitetssäkring, uppföljning, utvärdering samt data- hantering inom ramen för miljöövervakningsprogrammen. Länspro- grammen utgör grunden för ansökningar om medel från och Havs- och vattenmyndigheten för de delar av programmen som finansieras av statliga medel. Utöver detta bedriver kommuner och andra aktörer miljööver- vakning på lokal nivå. Den lokala miljöövervakningen kan utgöras av kommuners egna miljöövervakningsprogram. Kommuner kan även delta i vatten- och luftvårdsförbundens arbete. Den lokala miljö- övervakningen skiljer sig mycket mellan olika kommuner med av- seende på innehåll och ambitionsnivå. Det finns ett antal problem och utmaningar med miljöövervak- ningen som delvis hänger samman med att det finns flera finansiärer och utförare samt att verksamheten i sig är komplex. Ett flertal rapporter och utredningar pekar på behovet av att ut- reda olika aspekter gällande miljöövervakningen, bl.a. Statskontorets rapport – kartläggning och analys (2012), Natur- vårdsverkets rapport med sikte på miljömålen (2015), Miljö- myndighetsutredningens betänkande (SOU 2015:43), Dricksvatten- utredningens betänkande (SOU 2016:32), Havs- och vattenmyndig- hetens rapport tillgänglighet för data från vattenanknuten recipientkontroll (2016) och Utredningen om spridning av PFAS- föroreningar i dricksvatten (M 2015:B). Uppdraget att se över miljöövervakningen Hur får vi bättre överblick över miljöövervakningen? Miljöövervakningen bör kunna effektiviseras så att offentliga medel kan användas bättre. Detta skulle även kunna innebära att behoven av utökad miljöövervakning bättre skulle kunna tillgodoses. Syftet med den nationella miljöövervakningen bör vara att beskriva tillståndet och förändringar i miljön, upptäcka nya tidigare okända miljöhot, hot mot människors hälsa och varna för kända miljöhot som dyker upp på nya platser eller i tidigare okända sammanhang. Miljö- övervakningen ska göra det möjligt att följa upp hur miljöarbetet går – främst hur förutsättningarna för att nå de nationella miljömålen utvecklas och ska utgöra underlag för åtgärdsbeslut, grund för rapportering inom EU och internationellt, och utgöra grunden för framtagande av miljökvalitetsnormer, alltså den kvalitet på miljön som bör uppnås till en viss tidpunkt. Det finns ett behov att balansera kostnad och nytta med befintlig övervakning för att om lämpligt minska sådan övervakning som är resurskrävande och ger begränsad ny kunskap. Den snabba tekniska utvecklingen inom kemisk och biologisk analys av tillståndet i miljön är omfattande, och potentialen för effektivisering av miljö- övervakningen genom tillämpning av nya analystekniker behöver bedömas. Frågan om EU-rättsliga krav på standardiserade metoder kan här eventuellt utgöra ett problem. Resultaten från miljöövervakningen kan bl.a. utgöra beslut- sunderlag för statusklassificering, normsättning och åtgärder inom ramen för vattenförvaltningen. Data från miljöövervakningen an- vänds därtill ofta i forskning och en del data insamlade i forsk- ningssyfte kompletterar miljöövervakningen. Långa serier av prov- resultat är värdefulla för kunskapen om förändringar av tillståndet i Nyttan av att fortsätta med långa serier behöver dock vägas mot kostnaden och alternativa eller kompletterande metoder bör övervägas, till exempel modellering. En utmaning för beställare av miljöövervakning (Naturvårds- verket, Havs- och vattenmyndigheten, länsstyrelser m.fl.) är att säker- ställa både kontinuitet och flexibilitet inom och mellan de olika programområdena. Det är också viktigt att överenskommelserna med de statliga utförarna präglas av effektivitet och affärsmässighet, även om verksamheten inte upphandlas i konkurrens. Ordningen med att utförarna och beställarna har flera olika hu- vudmän inom kan påverka den övergripande styrningen av miljöövervakningen. För de utförare som finns på universitet är det en utmaning att balansera leveranser och utveck- lingsarbete i miljöövervakningen eftersom den ligger vid sidan om kärnverksamheten i den egna organisationen (forskning och utbild- ning). Det är också svårt att upprätthålla kontinuitet i miljööver- vakningen när överenskommelser i många fall varit ettåriga. Det råder viss oenighet kring vad som ska ingå i begreppet miljö- övervakning, vilket i sin tur får betydelse för finansieringsfrågor. Utifrån hur medlen för miljöövervakningen fördelas är nuvarande finansiering av miljöövervakningen (utgiftsområde 20, anslag 1:2, se nedan) otillräcklig, bl.a. för att möta de krav som ställs för internationell rapportering, inklusive för EU-direktiv. Uppföljningen av tillståndet i miljön behöver i ökad utsträckning utformas för att säkerställa att miljöarbetet ger avsett resultat och för att kunna prioritera framtida miljöinsatser utifrån uppnådda resultat. saknas dock ett system för omhändertagande av information som flaggas upp inom screening- verksamhet om okända kemiska och potentiellt farliga ämnen och som i ett senare skede kan behöva omfattas av den nationella miljöövervakningen. •föreslå hur miljöövervakningen bör organiseras för att säkerställa att uppfyller sina internationella åtaganden samt de EU- rättsliga åtaganden som följer av tillämpliga direktiv och för- ordningar, •föreslå hur övrig och kompletterande miljöövervakning och miljöinformation bör organiseras för att på ett mer ändamåls- enligt och kostnadseffektivt sätt följa upp tillstånd och för- ändringar i miljön samt folkhälsoaspekter kopplat till nationella miljömål, och •bedöma det framtida behovet av miljöövervakning, inklusive för att upptäcka kommande miljöhot (utöver den screening som re- dan finns) samt eventuellt behov av att utveckla den hälsorela- terade övervakningen. Hur ska gränserna dras mellan finansieringen av miljöövervakning och annan miljöinformation? Huvuddelen av den nationella miljöövervakningen finansieras ge- nom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård, huvudsakligen anslag 1:2 Miljöövervakning m.m., till och Havs- och vattenmyndigheten. uppgår anslaget till . Viss finansiering kommer även från anslag 1:3 Åtgärder för värdefull natur, främst gäller detta övervakning av olika arters före- komst. Miljöövervakning som finansieras via anslaget 1:2 utförs av flera universitet och högskolor, däribland . Vidare finansierar anslaget miljöövervakning vid meteoro- logiska och hydrologiska institut (), geologiska undersökning, , , Natur- historiska , IVL , olika kon- sultföretag, länsstyrelser m.fl. Detta görs på beställning och med finansiering av Naturvårds- verket eller Havs- och vattenmyndigheten. Miljöövervakning finan- sieras i vissa fall inom andra utgiftsområden, särskilt kan nämnas fortlöpande miljöanalysprogram (in- klusive riksskogstaxeringen) som uppgår till cirka 160 mil- joner kronor i direkta anslag. Även , geologiska undersökning, Statens geotek- niska institut, och finan- sierar miljöövervakning och insamling av miljöinformation med medel och anslag som de förfogar över. delvis ha andra syften än den nationella miljöövervakningen. Läns- styrelser och kommuner finansierar också viss miljöövervakning med egna medel, utöver de medel som fördelas från anslag 1:2. Trots att anslagen för miljöövervakning har ökat pekar myndigheterna på ytterligare behov av utökad övervakning. Exempelvis kräver en löpande uppföljning av effekterna av klimat- förändringar och nya kemiska ämnen i miljön både tätare provtag- ning och flera provpunkter. Ingångna mellanstatliga avtal och EU- regelverk kräver allt mer omfattande uppföljning och rapportering, ett exempel är kraven i ramdirektivet för vatten. En omfattande undersökning av verksamheters påverkan på bl. a miljön görs inom ramen för olika kontrollprogram med stöd av förordning (1998:901) om verksamhetsutövares egenkontroll. Verk- samhetsutövaren ska fortlöpande och systematiskt undersöka och bedöma riskerna med verksamheten från hälso- och miljösynpunkt. Resultatet av undersökningar och bedömningar ska dokumenteras. Syftet med egenkontrollen är inte att ge det allmänna underlag för att kunna fullgöra åtaganden om övervakning och rapportering enligt . Resultat från egenkontrollen kan ändå i vissa fall komplettera miljöövervakningen. Egenkontrollens data har dock ofta en annan kvalitet och dokumentation och uppfyller t.ex. inte alltid krav som ställs för rapportering till EU. •föreslå hur miljöövervakningen bör finansieras, kopplat till ovan uppdrag om organiseringen av miljöövervakning och angrän- sande verksamhet, och •analysera förutsättningarna för en finansieringsmodell som möj- liggör för offentliga lokala aktörer, t.ex. kommuner och kommu- nala förbund, att leverera in data som uppfyller kvalitetskraven på nationell miljöövervakning. Miljöövervakning och andra insatser där liknande data insamlas utförs av en mängd olika aktörer på både nationell, regional och lokal nivå, vilket medför att data finns spridd på ett flertal ställen hos både utförare och beställare. Resultaten av miljöövervakning och angrän- sande verksamheter (exempelvis egenkontrollen) är därmed delvis Resultaten från den lokala miljöövervakningen är dess- utom underutnyttjade då innehåll och ambitionsnivå skiljer sig mycket åt mellan olika kommuner. Den stora mängden observa- tioner som görs av medlemmar i de ideella organisationerna utgör en ytterligare källa till miljöinformation. Uppgifter om förekomst av växt-, djur och svamparter i miljön samlas in och rapporteras i ökande utsträckning av en mångfald aktörer till Artdatabankens rapporte- ringssystem Artportalen. En stor del av insatserna görs ideellt och av privatpersoner. Det är angeläget att miljöövervakningen så långt möjligt ge- nomförs enligt standardiserade metoder. saknas dock krav på standardiserade metoder och kvalitetssäkring för att kunna leverera in data till nationella datavärdar. Data insamlade av olika aktörer som uppfyller en minimistandard (enligt krav i tekniska direktiv där sådana finns) bör kunna komplettera miljöövervak- ningen men bör inte ersätta en myndighetsstyrd miljöövervakning. Data, oavsett källa, ska kvalitetssäkras och kunna tillgängliggöras i användarvänligt format för aktörer och intressenter. För att detta ska uppnås behöver informationen sammanställas och tillhanda- hållas på ett lämpligt sätt. •undersöka strukturen för de nationella datavärdarna och föreslå åtgärder som syftar till förbättrad samordning datavärdarna emel- lan, och •föreslå hur insamlade data i större utsträckning kan standardi- seras och göras mer tillgängliga. Utredaren ska redovisa ekonomiska konsekvenser och andra effek- ter av framlagda förslag för företag och enskilda samt för det all- männa. Om förslagen kan förväntas leda till intäktsminskningar eller kostnadsökningar för det allmänna, ska utredaren föreslå hur dessa ska finansieras. Samråd och redovisning av uppdraget Samråd ska ske med , Havs- och vattenmyndigheten, , , IVL , Kemikalie- inspektionen, geologiska undersökning, och lant- bruksuniversitet samt länsstyrelserna och övriga myndigheter med uppföljningsansvar inom miljömålssystemet. Kontakter bör även tas med miljöövervakningsansvariga myndigheter i våra nordiska grann- länder. Uppdraget ska redovisas . (Miljö- och ) Tilläggsdirektiv till Utredningen om översyn av miljöövervakningen (M 2017:03) Förlängd tid för uppdraget Regeringen beslutade kommittédirektiv om översyn av miljöövervakningen (dir. 2017:58). Enligt utredningens direktiv ska uppdraget slutredovisas . Utred- ningstiden förlängs. Uppdraget ska i stället slutredovisas . (Miljö- och ) - ta fram och samla in miljödata om - hantera, analysera och rapportera sådana tillståndet i och effekter på den yttre miljön samt förekomst och effekter av ämnen som kan påverka människors hälsa, Tillståndet i den yttre miljön T.ex. lagra miljödata enligt den gröna rutan och tillgängliggöra T.ex. mark -, luft- och vattenk valitet Effekter på den yttre miljön Samband med miljödata i den gröna rutan. T.ex. temperaturök ning, förändringar i land- och effek ter av åtgärder och om påverk ansfak torer k an ingå. vattenmiljöer, hotade arter