sou · H7B327 · 2019-05-29 00:00:00 — Vi har därvid bl.a. i några tabeller redovisat hur domstolar och JK har bedömt vissa symboler. Praxis avseende hets mot folkgrupp Denna redovisning kan möjligen förmedla intrycket att vissa sym- boler är tillåtna att använda medan andra är att bedöma som hets mot folkgrupp och därmed olagliga. Någon sådan kategorisk uppdelning på lagliga respektive olagliga symboler går dock inte att göra vilket vihar försökt förmedla. Eftersom det rör sig om straffrättsliga bedöm- ningar är vidare inte endast de objektiva omständigheterna, såsom typen av symbol, av betydelse, utan även uppsåtet hos den som använder symbolen. Vidare kan det sammanhang i vilket symbolen används vara av avgörande betydelse. Härutöver bör följande noteras. I de domar och beslut som vi har gått igenom framgår inte alltid den närmare utformningen eller färgen på en symbol eller om sådana omständigheter har påverkat dom- stolens eller JK:s bedömning. När utformning och färg inte framgår av domen eller beslutet har vi inte heller redovisat dessa omständig- heter i denna sammanställning. Att sådana omständigheter kan ha betydelse för bedömningen av om användandet av en symbol utgör hets mot folkgrupp får dock anses stå klart. Dessutom bör det beaktas att bedömningen av en symbol kan förändras , särskilt om värderingarna i samhället ändras (se rättsfallet RH 2002:40) eller om uppfattningen av vilket budskap symbolen förmedlar ändras (se sista avsnittet nedan). 4.2Rättsfallet NJA 1996 s. 577 I tiden innan HD:s dom i rättsfallet NJA 1996 s. 577 rådde en osäkerhet hur bärandet av rasistiska och liknande symboler var att bedöma straffrättsligt. Detta hade sin bakgrund i att man hade antagit att bärande av sådana symboler skulle kunna bestraffas enligt den då gällande s.k. uniformslagen. I några hovrättsavgöranden kom dock personer som hade burit sådana symboler att frikännas från ansvar för brott mot uniformslagen med motivering att den lagen uppenbart stred mot grundlagen och därför inte kunde tillämpas (se t.ex. rättsfallet RH 1997:47). I kapitel 5 nedan beskriver vi uniforms- lagen närmare. Praxis avseende hets mot folkgrupp I NJA 1996 s. 577 hade HD att ta ställning till frågan om bärande av symboler som kan förknippas med nationalsocialistiska rörelser och deras idéer kan vara att bedöma som hets mot folkgrupp. Den i målet åtalade gärningen bestod i huvudsak i att den tilltalade på allmän plats synligt hade burit vissa märken med olika symboler som åklagaren påstod representerade en våldsinriktad ideologi med förhärligande av den ariska rasen. De aktuella symbolerna var följande: •Kelterkors med kugghjul och sädesax (enligt åklagaren utgjorde symbolerna tillsammans märket för Frisinnade unionspartiet), •fristående kelterkors (i åklagarens gärningsbeskrivning kallas kelter- korsen för solkors), •örn med lagerkrans och odalruna, HD konstaterade inledningsvis att bärande av emblem eller uppträ- dande i viss klädsel kan vara att uppfatta som ett meddelande enligt bestämmelsen om hets mot folkgrupp, under förutsättning att em- blemet eller klädseln otvetydigt ger en koppling till en viss åsikts- riktning. Bland märkena på den tilltalades klädsel ansåg HD att örnen och lagerkransen, genom sin likhet med symboler, frekvent använda i , gav en tydlig koppling till Tredje riket. Även övriga märken – om än mindre allmänt kända – ansågs vara sådana att de kunde förknippas med symboler använda av nationalsocialistiska rörelser . Härefter uttalade HD: Vissa vid nyssnämnda tid förekommande symboler får anses vara starkt förknippade inte endast med de nämnda rörelserna i och för sig utan i hög grad också med idéerna om rasöverlägsenhet och rashat som ledde till förföljelse och utrotning särskilt av människor av judisk här- komst och som är intimt förbundna med dessa rörelsers ideologi. Exempel på en sådan symbol som, i linje med det sagda, numera också förknippas med en allmän nedvärdering av andra folkgrupper än den nordiska utgör hakkorset. Till väsentligen samma kategori får hänföras också det märke med örn och lagerkrans som den tilltalade bar. De övriga symboler som omfattas av åtalet är närmast ägnade att förstärka det budskap som örn- märket sålunda får anses förmedla. Det kan för övrigt anmärkas att bärande av märken som kanske inte ensamma kan anses sprida ett meddelande Praxis avseende hets mot folkgrupp av angivet slag kan innebära en sådan spridning när de bärs tillsammans med t ex klädsel av viss färg och visst snitt. Avslutningsvis konstaterade HD att den tilltalade, genom att bära märkena bland andra människor på en allmän plats, spritt ett sådant budskap som tidigare berörts, att han måste insett detta och att bud- skapet uttryckte missaktning mot människor tillhörande andra folk- grupper än den nordiska. Gärningen bedömdes som hets mot folk- grupp. Ett justitieråd var skiljaktigt och ville ogilla åtalet. Han ansåg att bäran- det av märkena gav uttryck för sympati för den nationalsocialistiska rörelsen i , men att handlandet inte kunde anses ge ett tillräckligt klart uttryck för hot eller miss- aktning. Han pekade på att straffbestämmelsen utgör en inskränkning i yttrandefriheten och att följande särskilt bör beaktas. I fall åtgärder, som i och för sig enbart utgör sympatiyttring för en poli- tisk eller liknande rörelse med mer eller mindre starka rasistiska inslag på sitt program, anses innefatta uttryck för sådant hot eller sådan miss- aktning som anges i bestämmelsen blir straffansvaret mycket långt- gående. Bestämmelsen får då också en vag och oklar innebörd vilket kan föranleda betydande svårigheter i tillämpningen. Mot bakgrund av vad nu sagts bör det för straffansvar vid bärande av märken eller symboler och andra liknande åtgärder krävas att hot mot eller missaktning för viss person- grupp har kommit till ett mera konkret och därmed klart och otvetydigt uttryck. 4.2.3Sammanfattning och slutsatser av HD:s dom Nedan följer en sammanfattning och några slutsatser som kan dras av HD:s dom. •Avgörandet avser ansvar för hets mot folkgrupp enligt brotts- balken. Det är därmed inte säkert att samma bedömning hade gjorts om fråga hade varit om tryck- eller yttrandefrihetsbrott. •Bärande av emblem eller uppträdande i viss klädsel, som kan inne- bära indirekta åsiktsyttringar, kan vara att se som ett meddelande enligt bestämmelsen om hets mot folkgrupp. Praxis avseende hets mot folkgrupp •Ett krav för att en indirekt åsiktsyttring, såsom emblem eller klädsel, ska anses som ett meddelande är att emblemet och/eller klädseln otvetydigt ger en koppling till en viss åsiktsriktning. Detta krav bör även kunna uttryckas så att den indirekta åsiktsyttringen en- tydigt ska förmedla ett budskap. •Nationalsocialistiska rörelsers ideologi, , är intimt förbunden med idéer om rasöverlägsenhet och rashat som ledde till förföljelse och utrotning särskilt av människor av judisk härkomst. •En symbol som kan kopplas till eller förknippas med inte bara nationalsocialistiska rörelser utan även med idéer om rasöverlägsenhet och rashat, kan innebära en ned- värdering av andra folkgrupper och utgöra hets mot folkgrupp. Denna koppling görs av HD utifrån rådande förhållanden. HD:s resonemang kan rimligen förstås så att bara för att man förknippar en symbol med angivna rörelser är det inte tillräckligt i sig för att symbolen ska anses uttrycka missaktning för en skyddad grupp. •Hakkorset samt örnen med lagerkransen förknippas med en allmän nedvärdering av andra folkgrupper än den nordiska. •Enligt HD kan även övriga i målet aktuella symboler förknippas med symboler använda av ovan nämnda rörelser. I målet anges att de symbolerna ”är närmast ägnade att förstärka det budskap som örnmärket sålunda får anses förmedla”. Avgörandet kan inte anses ge ett klart svar på hur en bedömning endast av dessa symboler hade fallit ut. •Vid bedömningen av om en symbol innebär hot mot eller miss- aktning för en skyddad grupp ska sammanhanget beaktas. HD uttrycker detta på så sätt att ”bärande av märken som kanske inte ensamma kan anses sprida ett meddelande av angivet slag kan innebära en sådan spridning när de bärs tillsammans med t.ex. klädsel av viss färg och visst snitt”. Praxis avseende hets mot folkgrupp 4.3Praxis avseende hets mot folkgrupp enligt I detta avsnitt redogör vi för vår genomgång av rättspraxis avseende hets mot folkgrupp enligt . De domar som vi har gått igenom finns redovisade i bilaga 2. I bilagan har vi redovisat vilken typ av symbol respektive dom omfattar. Vi har även kortfattat redo- gjort för hur domstolen resonerat vid bedömningen av om en viss sym- bol kan utgöra hets mot folkgrupp och om andra omständigheter har vägts in i den bedömningen. Vid en genomgång av domarna finner man att det i stor utsträck- ning är spridande av hakkorset, ensamt eller tillsammans med andra symboler eller text, som åtalas. Spridande av hakkors har i de flesta fall bedömts som hets mot folkgrupp. Utöver hakkors och rent bildspråk har ett trettiotal symboler prövats i de domar som vi har gått igenom. En del av dessa symboler har dock endast prövats i något enstaka avgörande och i vissa fall endast av tingsrätt. Dessutom har dessa symboler ofta förekommit tillsammans med hakkorset eller andra symboler. Det är därför inte alltid som det i domarna går att utläsa hur domstolen har bedömt respektive symbol. Några symboler som relativt ofta förekommer i praxis är den nationalsocialistiska örnen och varghaken. Spridande av dessa symboler bedöms i de allra flesta fall som hets mot folkgrupp. Beträffande vissa andra relativt ofta förekommande symboler, såsom kelterkorset och dödskallen (Totenkopf), är bedömningarna något mer varierande och i större utsträckning beroende av omständigheterna i övrigt. Tyrrunan har endast prövats en gång och då ogillades åtalet i den delen. Vi behandlar den domen närmare i det avslutande av- snittet nedan. I det avslutande avsnittet redogör vi även närmare för domsto- larnas resonemang. I korthet kan man säga att särskilt när det gäller andra symboler än hakkorset har domstolarna ofta uttryckligen be- aktat det sammanhang i vilket de förekommit, bl.a. eventuella andra förekommande symboler och texter. Medan bedömningen av hakkors, och möjligen några andra symboler, i många avgöranden närmast verkar utgå från att spridande av den symbolen är att bedöma som hets mot folkgrupp om inte omständigheterna talar emot det, verkar Praxis avseende hets mot folkgrupp bedömningen av andra symboler ofta göras utifrån att symbolen visser- ligen inte i sig kan utgöra hets mot folkgrupp, men att den utifrån sammanhanget kan vara att bedöma som det. De symboler som har åtalats och därmed prövats av domstol har, med undantag för bildspråk, i mycket stor utsträckning varit sådana som haft en koppling till nationalsocialismen. Härutöver är det främst symboler som har en koppling till Ku Klux Klan som förekommer i praxis, såsom brinnande kors, men även andra symboler, såsom vit makt-näven, har prövats av domstol vid ett antal tillfällen. Det kan noteras att åklagare har gjort bedömningen att den flagga som ofta används av terrorgruppen () inte utgör hets mot folkgrupp (se nedläggningsbeslut i Åklagar- kammaren i ärende AM-25434-15 och i Åklagarkammaren i ärende AM-168092-15). I det senare beslutet, , motiverades nedläggningsbeslutet på följande sätt. Syftet vid tillkomsten av straffstadgandet om hets mot folkgrupp var att tillförsäkra folkgrupper av skilda sammansättningar och bekännare av olika trosuppfattningar ett rättsskydd. Att hota eller uttrycka missaktning mot alla förutom de som enligt personen själv är rättstrogna faller inte inom begreppet folkgrupp. Innehållet i de utlagda bilderna med texterna kan därför inte anses utgöra hets mot folkgrupp. Även beslutet innehåller en liknande motivering. Den nämnda flaggan har därmed, såvitt vi har kunnat utröna, inte prövats av domstol. Flaggan har prövats av JK, vilket vi återkommer till nedan. I många domar har den eller de symboler som varit föremål för prövning funnits på den tilltalades klädsel, såsom märken eller arm- bindlar. Härutöver rör domarna framför allt klottrande av symboler och symboler på internet, framför allt via tjänster såsom Twitter och Instagram. I tabellen nedan redovisar vi kortfattat de symboler, utöver hak- korset, som har prövats av domstol. För en utförligare redogörelse av respektive avgörande hänvisas till bilaga 2. SOU 2019:27Praxis avseende hets mot folkgrupp Symboler som har prövats av domstol Hets mot folkgrupp enligt En örn med utslagna vingar och en lagerkrans bedömdes i NJA 1996 s. 577 kunna hänföras väsentligen till samma kategori som hakkorset. har även prövats senare, men endast tillsammans med ytterligare symboler, och har oftast ansetts innefatta hets mot folkgrupp. (I bl.a. ett tingsrätts- avgörande 2007 ansågs dock ett örnmärke sett för sig inte sprida ett med- delande som uttrycker missaktning. Inte heller i ett hovrättsavgörande 2000, där örnen inte var identisk med den som användes i , men an- gavs förekomma tillsammans med två sammanflätade ”S”, ansågs den till- talade kunna dömas för hets mot folkgrupp. Motsatt bedömning gjordes dock i en tingsrättsdom 2000.) I ett hovrättsavgörande bedömdes symbolen uttrycka miss- aktning (röd armbindel med en varghake i svart korsad av ett stående svärd i svart mot en vit botten). Varghaken har även bedömts i några tingsrätts- avgöranden och och har då ansetts som en nazistisk symbol som ger uttryck för missaktning. 2018 en person strafföreläggande för att denne på ett internetforum lagt ut bild på sig själv utförande Hitlerhälsning framför en flagga med varghake. Talet 88 har i en tingsrättsdom 2003, fastställd av hovrätten, ansetts för- stärka det antisemitiska budskap som framgick av viss text. kom även i en tingsrättsdom 2000, tillsammans med andra symboler, och sammantaget ansågs de utgöra missaktning. I en dom 2001 angav tings- rätten att ”Combat 18” är en symbol inom den internationella rasistiska Denna symbol, tillsammans med flera andra symboler ansågs utgöra ”C 18” tillsammans med bl.a. ett keltiskt kors har i en tings- rättsdom 1997 ansetts vara symboler som är förknippade med rörelser som uttrycker missaktning för andra folkgrupper. I en tingsrättsdom 2012 ansågs ”14/88” ha en tydlig nazistisk prägel. I ett tingsrättsavgörande 2018 ansågs det dock gå för långt att anse sifforna 18 och 28 (som förekom med död- skallar) som sådana otvetydigt kopplade till en viss åsiktsriktning. I ett hovrättsavgörande 2018 angavs att en Totenkopf-symbol sedd för sig själv, och satt i samband med den intervju där den förekom, utgör en klar och otvetydig hänsyftning till Tredje riket och SS. gjordes i ett hovrättsavgörande 2000, där symbolen förekom med viss text. Dödskallar har även förekommit i flera andra mål, men då tillsammans med andra symboler, och har oftast lett till fällande dom, jfr dock det avgörande som anges under ”Siffror/tal” ovan där dödskallar med sifforna 18 och 28 inte kunde anses som otvetydigt kopplade till en viss åsiktsriktning samt ett hovrättsavgörande 1998 där en Totenkopf med texten ”All cops are bastards” inte bedömdes som hets mot folkgrupp, men däremot bedömdes en Toten- kopf med texten ”power” utgöra sådant brott. Symbolen har prövats av tingsrätt och och har då bedömts utgöra missaktning. bl.a. angetts att symbolen förmedlar ett nazistiskt budskap. Praxis avseende hets mot folkgrupp I ett hovrättsavgörande 2018 bedömdes en SS-symbol, med andra symboler och text, som hets mot folkgrupp. Det går inte av domen att avgöra hur endast SS-symbolen hade bedömts. I en tingsrättsdom 2019 ansågs sigrunor på en flagga och hakors på en annan flagga intimt förknippade med de brott som nazisterna gjorde sig skyldiga till under förintelsen. 1997 fälldes en tilltalad för bl.a. ett märke med SS-symbol med en dödskalle och märken med andra symboler. Det uttalades att märkena är väl kända symboler för nazismen. I huvudsak liknande bedömning gjordes i ett hovrätts- SS-symboler har förekommit i fler domstolsavgöranden tillsammans med bl.a. hakkors eller andra symboler och har då bedömts som hets mot folkgrupp. I några domar har bokstäverna ”SS” inte ansetts utgöra hets mot folkgrupp (se bl.a. under ”” ovan). I en tingsrättsdom 1999, där den tilltalade angav att ett emblem som innehöll två S i runskrift uttryckte stöd för en mc-klubb, uttalade rätten att de två bokstäverna kan, men måste inte, uppfattas som uttryck för nationalsocialistiska sympatier. Tyrrunan har prövats i ett hovrättsavgörande 2018 och då ogillades åtalet i den delen. Åklagaren hade gjort gällande att symbolen har en koppling till den nationalsocialistiska rörelsen men inte lagt fram någon utredning. Hovrätten ansåg inte heller att en sådan koppling är allmänt känd. behandlas närmare nedan. I en tingsrättsdom 2019 förekom tyrrunan men symbolen synes inte ha omfattats av åtalet. I ett pågående mål har ett stort antal personer åtalats för att i samband med en demonstration bl.a. burit kläder, fanor och sköldar med tyrrunan. Symbolen förekom i en hovrättsdom 2004 där den tilltalade dömdes för hets Utgången berodde sannolikt främst på uttalanden av den tilltalade och det är svårt att avgöra vilken betydelse vasakärven hade. Symbolen har förekommit, ensam eller tillsammans med andra symboler, i flera tingsrättsavgöranden och , och har då i flera fall lett till fällande dom för hets mot folkgrupp. domar uttalades bl.a. att symbolen är förknippad med våldsinriktade ideo- logier som står för idéer om rasöverlägsenhet och rashat. domar från nämnda tid frikändes dock den tilltalade. I en dom 2000, där sym- bolen förekom ensam, uttalades att det är en symbol som kan förknippas med symboler som användes av nationalsocialistiska rörelser under 1930- och 1940-talen, men att den inte, i det aktuella fallet, kunde anses ge en otvetydig koppling till viss åsiktsriktning, varför den tilltalade frikändes. Liknande bedömning gjordes även i en dom 2001, där tingsrätten angav att det kan ifrågasättas om kelterkorset ensamt kan förknippas med en miss- aktning av andra folkgrupper. Även i en tingsrättsdom 2007 gjordes en liknande bedömning, men i det målet fälldes den tilltalade efter en sammantagen bedömning med en annan symbol (örn) och klädsel. SOU 2019:27Praxis avseende hets mot folkgrupp I två tingsrättsdomar, 1998 och 2001, frikändes tilltalade som använt solkors. I domarna angavs bl.a. att det finns legitim användning av symbolen och att den inte ensam kan ge en otvetydig koppling till den nationalsocialistiska åsiktsriktningen och inte heller klart uttryck för hot mot eller missaktning för I en annan tingsrättsdom 2001 uttalades dock att solkorset används i rasistiska nordiska sammanhang och att uppvisande av en flagga som innehåller ett solkors skulle kunna bedömas som hets mot folkgrupp. S.k. öppna solkors (modifierad svastika) prövades 1997 i en hovrättsdom och I båda målen förekom symbolen med andra symboler och den I det ena målet angavs att det öppna solkorset användes av en Waffen SS-division under . sannolikt även i två fällande tingsrättsdomar 1999, där symbolen benämndes modifierad svastika respektive hakkors med böjda armar. I ett tingsrättsavgörande 2010 ansågs klottrande av hakkors och odalruna som spridande av missaktning för invandrare. I ett avgörande 2000 ansåg tingsrätten att en odalruna i kombination med viss text otvetydigt gav en koppling till den nazistiska rörelsen och idéer om rasöverlägsenhet och miss- aktning för andra folkgrupper. I en annan tingsrättsdom 2000 bedömdes det som hets mot folkgrupp när de tilltalade med en röd fana med en odal- runa, skanderat ”sieg heil” och utfört Hitlerhälsningar. 1997 ansågs en odalruna, örn och lagerkrans innebära en allmän ned- värdering av andra folkgrupper än den nordiska. I ett tingsrättsavgörande 2000 förekom ett märke som angavs anspela på symbolen för SA (det tyska nazistpartiets stormavdelning), som den tilltalade burit tillsammans med andra symboler. Domstolen bedömde att symbolerna och kläderna sammantaget utgjorde uttryck för missaktning. Ett moderkors, som innehöll ett hakkors, förekom i ett tingsrättsavgörande Såvitt avsåg moderkorset ogillades åtalet eftersom det inte var visat att det burits synligt. Symbolen förverkades emellertid eftersom den ansågs uttrycka hot/missaktning. Domen överklagades till hovrätten i förverkande- frågan men hovrätten fastställde domen i den delen. I ett tingsrättsavgörande dömdes den tilltalade för hets mot folkgrupp för att ha burit ett märke med älgruna och viss text samt ett annat märke med solhjul eller kelterkors och viss text. Järnkorset har prövats i två domar 2018, varav ett hovrättsavgörande, och i båda bifölls åtalet. I båda fallen förekom det med andra symboler, vilket gör det svårare att avgöra hur det ensamt hade bedömts. I den ena domen angavs att hakkors och järnkors var frekvent använda i , har en tydlig koppling till Tredje riket samt sedda tillsammans anses starkt sammankopp- lade med tankar om rasöverlägsenhet, förföljelse och utrotning av judar. Symbolen prövades även i en tingsrättsdom 2012, med andra symboler, och tillsammans bedömdes de symbolisera en våldsinriktad ideologi som innefattar idéer om rasöverlägsenhet och rashat. I tingsrättsdomar 2005 och 2007 an- gavs att symbolen har en klar koppling till den nazistiska rörelsens ideologi. Praxis avseende hets mot folkgrupp I en tingsrättsdom 2007 ansågs det inte visat att flaggan kommit att fram- stå som en symbol för rasism eller i övrigt uttrycker missaktning. I en tingsrättsdom 1993 uttalades att korsbränning är ett förfarande som typiskt sett innebär ett uttryck för hot/missaktning mot invandrare och flyk- tingar, p.g.a. sin nära förbindelse med Ku Klux Klan-rörelsen. samma bedömning gjordes i tingsrättsdomar 1991 och 1994. Även i en dom 1998 fälldes de tilltalade för att bl.a. ha tänt eld på ett kors och tingsrätten angav att detta hade en rasistisk innebörd. ”K.K.K.” I en tingsrättsdom 1991 ansågs symbolen, i sammanhanget, med all tydlighet hänsyfta på Ku Klux Klan, och att hålla upp en skylt med detta uttryck fick anses ha utgjort ett latent hot mot färgade personer. Även i tingsrättsdomar 2003 och 2017 har ”KKK” tillsammans med andra symboler (hakkors och ”SS”) respektive text (”The KKK wants you”) bedömts utgöra hets mot folkgrupp. I ett tingsrättsavgörande 2001 var frågan om flaggor, varav en innehöll denna symbol, skulle förverkas p.g.a. att de kunde befaras komma till brottslig Rätten angav att aktuell symbol används av Ku Klux Klan samt att flaggorna innehåller nationalsocialistiska eller rasistiska symboler som uttrycker missaktning för människor tillhörande andra folkgrupper och att uppvisande av dem kan utgöra hets mot folkgrupp. I ett hovrättsavgörande 2018 ansågs en knuten hand, med tyrruna och viss text, inte uttrycka hot/missaktning. I ett hovrättsavgörande 1999 förekom symbolen tillsammans med flera andra symboler, bl.a. hakkors, och det ut- talades att symbolerna har en tydlig koppling till och Tredje riket eller andra rörelser med rasistiska sympatier. Symbolen har även prövats, ensam eller tillsammans med andra symboler, i flera tingsrättsdomar i slutet av och och har då bedömts utgöra miss- Det har då bl.a. uttalats att den är ägnad att uttrycka förakt för invandrargrupper i men även att den på ett uppenbart sätt är för- knippad med våldsinriktade ideologier som står för idéer om rasöverlägsen- het och rashat. I en tingsrättsdom dömdes den tilltalade för flera symboler, bl.a. en torshammare, men även hakkors. Med hänsyn till de andra symbolerna och de mycket korta domskälen går det inte att avgöra hur endast en tors- hammare hade bedömts. Liknande bedömning gjordes i en tingsrättsdom Även i en annan tingsrättsdom dömdes den tilltalade för flera symboler och i domen angavs att en torshammare förstärkt det budskap om rasism som andra symboler förmedlade. I en hovrättsdom 2018 ansågs symbolen, med texten ”krossa homolobbyn” och bl.a. bild på , uttrycka missaktning för homosexuella.