sou · H7B33 · 2019-01-30 00:00:00 — 58Arbetslöshetskassornas uppgift, att handlägga och besluta i ärenden om rätt till medlemskap och arbetslöshetsersättning, är myndighetsutövning som i enlighet med RF överlämnats till arbetslöshetskassorna genom lag. 12 kap. 4 § RF och 1 § i lag (1997:239) om arbetslöshetskassor. 59Utredningens intervju med IAF:s generaldirektör och flera av IAF:s gransk- ningar. Förbättrad kontroll och administration av ersättningar under arbetslöshet Risk för bristande kontrollnivå Arbetslöshetskassorna är medlemsorganisationer och är därmed ange- lägna om att göra sina medlemmar nöjda. Det finns en risk att det skulle medföra en ovilja att kontrollera eller att utdela sanktion till dem. Det är dock svårt att se att det i någon avgörande betydelse skiljer sig från Arbetsförmedlingen. Även är angelägna om att arbetssökande är nöjda och har förtroende för myn- digheten och dess handläggare. Det går inte heller att se att en vilja att gå medlemmarna till mötes har påverkat den kontroll som arbetslöshetskassorna ansvarar för , på något påtagligt sätt, åtminstone inte mer än vad som gäller för Arbetsförmedlingen. har i en rapport pekat på skillnader mellan arbetslöshetskassor när det gäller hur många underrättelser som leder till sanktion (, 2018).60 Som möjlig förklaring pekar man ut att olika tolkningar görs av reglerna för bland godtagbara skäl. IAF har gjort liknande iakttag- elser tidigare, men även vid en rad tillfällen pekat på att det skiljer mellan arbetsförmedlingskontor i hur många underrättelser som lämnas.61 Vissa problem med likvärdighet finns alltså både hos arbets- löshetskassorna och Arbetsförmedlingen, även om det till delar gäller olika moment i kontrollarbetet. När det gäller ekonomiska incitament är det också svårt att i realiteten se några avgörande skillnader mellan Arbetsförmedlingen och arbetslöshetskassorna. Arbetslöshetskassornas blir fullt ut er- satta från staten för den ersättning som utgår till arbetslösa, och bristande kontroll påverkar inte de administrativa kostnaderna nämn- värt. Detsamma gäller för Arbetsförmedlingen, där förvaltningsanslag- et i princip inte påverkas negativt av en låg kontrollnivå. Som tidigare nämnts i kapitlet kan en arbetslöshetskassa som betalar ut ersättning felaktigt, däremot tvingas betala tillbaka erhållet statsbidrag enligt 94–94 e §§ i lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor, vilket kan ge problem med ekonomin, i varje fall på kort sikt. Slutligen ligger det i arbetslöshetskassornas intresse att sköta sina åtaganden eftersom staten vid missnöje kan ta tillbaks uppgifter som lagts på dem. Det gäller inte minst eventuella nya uppgifter som inte 60Se även IAF (2016 d). 61Se t.ex. IAF (2017 e). Förbättrad kontroll och administration av ersättningar under arbetslöshet är kopplade till arbetslöshetsförsäkringen. Det torde vara ett starkt incitament för att hålla en god rättssäkerhet i verksamheten. Kort om de båda alternativen I både lösningen med förbättringar inom Arbetsförmedlingen och med överföring av kontrolluppgifter till arbetslöshetskassorna finns ambitionen att ta bort kontrollfunktionen från arbetsförmedlare som också ska bedöma, matcha eller stödja arbetssökande. Därmed återstår att lösa ett problem, nämligen hur vissa typer av sanktions- grunder ska hanteras. Det gäller de sanktionsgrundande beteenden som regleras i 43–43 b §§ i lagen om (1997:238) om arbetslöshets- försäkring och motsvarande bestämmelser i 6:e kap. 1–4 §§ i förord- ningen (2017:819) om ersättning till deltagare i arbetsmarknads- politiska insatser. Dessa kan svårligen upptäckas på annat sätt än att en arbetsförmedlare lägger märke till att en arbetssökande utför en viss handling, och sedan informerar den som är satt att utreda och besluta om sanktion. En möjlighet är naturligtvis att denna uppgift ligger kvar på arbets- förmedlare och då integreras bättre i övriga arbetsuppgifter, även om det till viss del motverkar det som eftersträvas med en ny organi- sering av kontrollarbetet. En annan möjlighet är att, för vissa typer av beteende, till exempel långvarig ovilja att aktivt medverka eller anstränga sig för att ta sig ur sin arbetslöshet, återgå till den tidigare ordningen där en enskild efter misskötsel kunde skrivas ut (avregi- streras) från myndigheten. En sådan lösning skulle dock potentiellt ha oönskade effekter på kommunernas försörjningsstöd eftersom individer som drabbas av sanktion blir utan ersättning från staten . Ett tredje alternativ är att överväga om vissa sank- tionsgrunder kan tas bort eller ersättas med andra. Båda de två sista alternativen kräver författningsändringar. Alldeles oavsett hur denna uppgift hanteras, omfattas arbetsförmedlare av lagen (2008:206) om underrättelseskyldighet vid felaktiga utbetalningar från välfärdssyste- men. Det innebär att myndigheten är skyldig att rapportera till an- svarig myndighet eller organisation om det finns anledning att anta att en ekonomisk förmån har beslutats eller betalats ut felaktigt eller med ett för högt belopp. Dessutom omfattas Arbetsförmedlingen av Förbättrad kontroll och administration av ersättningar under arbetslöshet bidragsbrottslagen (2007:612) som innebär en skyldighet att polis- anmäla misstänkta bidragsbrott. Slutligen kan konstateras att de två möjliga sätten att organisera kontrolluppgifterna på, i olika utsträckning löser de grundläggande problem som i inledningen till det här avsnittet (6.7.2). För att skapa överskådlighet visas en sammanställning i tabellen nedan. Tabell 6.1 Vilka problem löser de olika alternativen? Af förknippas med kontroll Svårt att kombinera stöd ***Ja *Löses av den förslagna regelöversynen. **Kräver nya rutiner . ***Kräver nya regler och rutiner. 6.7.3En ändamålsenlig organisering av ansökan och utbetalning av ersättningar Bedömning: Det finns ett behov av att se över hur administra- tionen av ersättningar till deltagare i arbetsmarknadspolitiska insatser organiseras. Regeringen bör analysera möjligheten att flytta administration av ansökan samt utbetalning av ersättningar till deltagare i arbetsmarknadspolitiska insatser, till arbetslöshets- kassorna. Utredningen har under sitt arbete med kontrollfunktionen uppmärk- sammat att även administrationen av framför allt aktivitetsstöd är ineffektiv för både de ansvariga organisationerna och vissa grupper av arbetssökande. Uppdelningen på ett flertal aktörer skapar mer- arbete och otydlighet, inte minst för arbetssökande. Den arbetssökande som byter från arbetslöshetsförsäkring till aktivitetsstöd måste byta kontaktyta från sin arbetslöshetskassa till och lära sig nya regler och administrativa rutiner Förbättrad kontroll och administration av ersättningar under arbetslöshet för att ansöka om ersättning. ska kontakten med kvarstå , vilket kräver administration i form av aktivitetsrapportering. För programdeltagare som uppfyller ett arbetsvillkor enlig lagen om arbetslöshetsförsäkring, uppgår aktivitetsstöd till samma belopp som arbetslöshetsförsäkringen hade gett vid öppen arbetslöshet. Det föranleder att arbetslöshetskassorna gör beräkningar som sedan skickas som en så kallad ”dagpenninguppgift” till . hanterades närmare 180 000 sådana ärenden.62 Beräkningen görs för både för arbetssökande som är medlemmar i arbetslöshets- kassan och de som inte är det. Försäkringskassorna fattar sedan beslut om ersättning med uppgiften från arbetslöshetskassan som underlag och betalar ut ersättningen efter en månatlig ansökan från den arbetssökande. Att rätten till ersättning hänger samman med ett beslut om en arbetsmarknadspolitisk insats som fattas av en organisation () och att ersättningens storlek sedan beräknas och fastställs av en annan (arbetslöshetskassan) och att beslut om ersätt- ning fattas av en tredje () är svårförståeligt för den arbetssökande. Det är vanligt att arbetssökande vänder sig till fel instans med sina frågor (Unionens arbetslöshetskassa och IAF, ). Vidare sker samordning mellan arbetslöshetskassorna och För- säkringskassan av dagar med aktivitetsstöd och dagar med arbets- löshetsersättning för att rätt ersättning ska betalas ut. Det innebär att information frekvent skickas dem emellan. Informationsutbytet sker emellertid elektroniskt och därför är hanteringen inte så resurs- krävande.63 Den organisatoriska uppdelningen av olika arbetsmoment skapar ömsesidiga beroenden av rapportering och en osmidig övergång och försenade utbetalningar för den arbetssökande som byter ersätt- ningssystem. Att samla alla uppgifter kopplat till administration och utbetalning hos en aktör skulle ge ökad tydlighet för den som söker och uppbär ersättning och ge förutsättningar för en mer rationell administration. Så länge reglerna för arbetslöshetsersättning och 62Enligt uppgift från A-kassor tar varje ärende mellan 5 och att admini- strera. Den totala resursåtgången för arbetslöshetskassorna uppgår till . 63Enligt uppskattningar från berörde samordningen 127 000 personer . Varje ärende tog att administrera. Enligt uppgift från A-kassor är det inte ovanligt att ärenden måste hanteras manuellt. Varje sådant ärende upp- skattas ta 5–. Förbättrad kontroll och administration av ersättningar under arbetslöshet aktivitetsstöd kräver samordning är det mest naturligt att det är ar- betslöshetskassorna som får uppdraget. Med en sådan samordnad hantering av aktivitetsstödet hos arbetslöshetskassorna skulle ”dag- penningsuppgiften” kunna bli ett beslut som fattas av dem. Det skulle göra det tydligt vart den arbetssökande ska vända sig för att få beslutet överprövat eller få beräkningen förklarad för sig, vilket inte är fallet . Det skulle överhuvudtaget bli enklare att förstå vart man ska vända sig med frågor rörande aktivitetsstöd. Möjligheten att föra över den samlade administrationen och ut- betalningen till arbetslöshetskassorna bör därför övervägas. Det gäller särskilt om dessa också skulle komma att överta kontrolluppgifter för andra ersättningar än arbetslöshetsförsäkring. Om beslut fattas om att lägga alla utbetalningar från välfärds- systemen på en och samma myndighet såsom föreslagit i SOU 2017:37, Kvalificerad välfärdsbrottslighet – förebygga, förhindra, upptäcka och beivra, är det dock sannolikt naturligt att även utbetalningar av er- sättningar till deltagare i arbetsmarknadspolitiska insatser ingår i detta åtagande. Det kan därutöver konstateras att den pågående ut- redningen om samordning av statliga utbetalningar från välfärd- systemen (Fi 2018:05) inte i första hand har till uppgift att lösa organisatoriska frågor utan att hitta modeller för samordning bland annat för medborgares uppgiftslämnande. Vad krävs för att lösningen ska komma till stånd? Utbetalning av annan ersättning än arbetslöshetsersättning skulle innebära nya arbetsuppgifter för arbetslöshetskassorna. Dels att över- ta administrationen av ansökningar om aktivitetsstöd och dels att hantera frågor kring utbetalningar löpande, till exempel vid utebliven eller felaktig utbetalning. För de allra flesta arbetssökande bör dock de löpande utbetalningarna fungera utan behov av en arbetsinsats från en arbetslöshetskassa. Initialt behöver både Arbetsförmedlingen och genomföra organisatoriska ändringar, och funktionalitet i system- stöd förändras eller tas bort. Sannolikt behöver också rutiner och vägledningar till handläggare justeras. Slutligen behöver arbetssök- ande, inte minst de som tidigare sökt ersättning hos Försäkrings- kassan, informeras om de nya rutinerna. Förbättrad kontroll och administration av ersättningar under arbetslöshet Vid analys av en eventuell flytt av uppgifter från Försäkrings- kassan till arbetslöshetskassorna bör hänsyn tas till de investerings- kostnader som redan lagts ner i anpassningar av system och rutiner för att hantera utbetalningar av de ersättningar som är relaterade till deltagande i arbetsmarknadspolitiska insatser. För utredningens resonemang om särskilda konsekvenser för ALFA-kassan se avsnitt 6.7.2. Enbart aktivitetsstöd eller även utvecklingsersättning och etableringsersättning? Utvecklingsersättning och etableringsersättning skiljer sig från akti- vitetsstödet på flera punkter. Dels har Arbetsförmedlingen särskilt utpekade uppdrag för nyanlända och ungdomar, som är de grupper som uppbär dessa ersättningar. Etableringsersättningen har dess- utom starka beroenden till etableringstillägg och bostadsersättning, två ersättningar som rimligen på grund av ersätt- ningarnas bidragskaraktär, bör fortsätta betala ut. Det är också sannolikt att arbetssökande med dessa ersättnings- typer mycket sällan är medlemmar i en arbetslöshetskassa, vilket gör det mindre naturligt att flytta hanteringen till dem. Mot denna bak- grund skulle det kunna övervägas att låta dessa två ersättningstyper kvarstå hos alternativt att flytta dem stegvis. Dock är såväl regler som rutiner för de olika ersättningarna så samordnade att det skulle innebära en rad nackdelar att skilja dem åt. Om ansökan och utbetalning av de olika ersättningstyperna skulle hanteras av olika organisationer skulle situationer uppkomma där arbetssökande måste ansöka om ersättning både hos arbetslöshets- kassan och hos , vilket innebär handläggning av båda. behöver ansökan bara göras en gång och det är sedan vill- koren för aktivitetsstöd, utvecklingsersättning och etableringsersätt- ning som avgör vilken ersättningstyp som beviljas. Med en sepa- rering av administrationen skulle individärenden ofta behöva göras . Dessutom skulle arbetssökande som får avslag på sin ansökan om aktivitetsstöd men kan vara berättigad till utvecklings- ersättning också behöva ansöka två gånger och ärendet därmed admi- nistreras dubbelt. Av dessa skäl behöver hanteringen av ersättning- arna hållas ihop, så länge reglerna inte ändras. Förbättrad kontroll och administration av ersättningar under arbetslöshet Kommentarer till potentiella risker Risk att arbetslöshetskassorna inte kan hantera nya målgrupper och ökade volymer Att flytta nya uppgifter till arbetslöshetskassorna innebär kraftigt ökade ärendevolymer för dessa. är det fler personer som uppbär ersättning för deltagande i arbetsmarknadspolitiska program än som har arbetslöshetsersättning. De nya uppgifterna skulle också innebära en väsentlig ökning för arbetslöshetskassorna av målgrup- per som befinner sig i ekonomisk utsatthet. Det innebär att arbets- löshetskassorna kanske i ännu högre grad än måste klara av att upprätta en hög och jämn utbetalningsprecision. Fler ärenden bör däremot vara möjligt att hantera med rätt finansiering och tillräcklig tid för att kunna bygga upp en effektiv verksamhet och utveckla systemstöd. Att utbetalningarna fungerar är av sådan betydelse att staten bör ha möjlighet att innehålla statsbidrag eller annan finan- siering i händelse av brister. 6.7.4En samlad rapportering för arbetssökande med ersättning Bedömning: Regeringen bör låta analysera möjligheten till en sam- manslagen rapportering och e-tjänst som täcker dagens aktivi- tetsrapport, arbetslöshetskassornas tidrapport64 och Försäkrings- kassans ansökan om ersättning. En samlad rapportering och e-tjänst förenklar för arbetssökande som är skyldiga att aktivitetsrapportera, att sköta den informations- lämning som är ett krav som ersättning uppbärs. Den nya e-tjänsten skulle dessutom tydliggöra det totala åtagandet som åvilar en arbetssökande som söker eller uppbär ersättning. En sam- manslagning kan dessutom få den positiva effekten att fler aktivi- tetsrapporter skulle inkomma eftersom utbetalning annars ute- blir. utgör försenade aktivitetsrapporter en stor majoritet av de underrättelser som lämnas till såväl arbetslöshetskassorna som till enheten Ersättningsprövning (IAF, 2018 c). 64Tidrapporten som tidigare kallades kassakort eller tidkort utgör också en ansökan om arbets- löshetsersättning. Förbättrad kontroll och administration av ersättningar under arbetslöshet Att en och samma e-tjänst kan användas oavsett om den arbets- sökande har arbetslöshetsersättning eller aktivitetsstöd tydliggör beroendet mellan dessa ersättningsformer och att ett medlemskap i arbetslöshetskassan är en förutsättning för ett inkomstrelaterat akti- vitetsstöd.65 En samordnad rapportering och e-tjänst blir naturlig om hante- ringen av ersättningar samlas hos arbetslöshetskassorna men skulle innebära fördelar även om regeringen väljer att behålla nuvarande ansvarsfördelning för kontrollarbetet. Med ett sådant scenario ver- kar det mest rimligt att det är Arbetsförmedlingen som ansvarar för tjänsten och att den byggs i Arbetsförmedlingens system. Om upp- gifter i stället förs över till arbetslöshetskassorna blir en naturlig följd att tjänsten bygger på det systemstöd som används av dem. En sammanslagen rapportering kräver en harmonisering av reglerna så att samma tidsgränser gäller för all information som lämnas. kan till exempel en tidrapport till arbetslöshetskassan inkomma upp efter i den period det avser medan en aktivitetsrapport har en mycket snävare tidsgräns. Utredning av möjligheter och utveckling kräver resurser från Arbetsförmedlingen, arbetslöshetskassorna och . Utredningen har inte uppskattat hur stora kostnaderna blir, men förutsatt att reglerna harmoniseras och att e-tjänsten byggs in i be- fintliga ”Mina-sidor” hos den organisation som får huvudansvaret, bör de resurser som krävs vara av relativt begränsad omfattning och därmed kunna hanteras genom omfördelning av befintlig utveck- lingsbudget. Om flera organisationer (arbetslöshetskassorna, och Arbetsförmedlingen) ska använda den information som den arbetssökande lämnar genom e-tjänsten, behövs en modell för en gemensam finansiering. 65Enligt information från A-kassor bestod av utträdena i en representativ arbetslöshetskassa av personer som avslutar sitt medlemskap i samband med att de anvisas till ett arbetsmarknadspolitiskt program. Andelen var densamma det två undersökta åren, 2015 och 2017. Förbättrad kontroll och administration av ersättningar under arbetslöshet 6.7.5Förstärkt kontroll genom införande av en aktivitetsförsäkran Bedömning: Regeringen bör låta analysera om aktivitetsrapporten ska kompletteras med en aktivitetsförsäkran där den arbetssök- ande på heder och samvete intygar att hen står till arbetsmark- nadens förfogande och den aktuella månaden har vidtagit åtgär- der för att ta sig ur sin arbetslöshet. Såväl centralisering inom Arbetsförmedlingen och överföringen av kontrolluppgifter till arbetslöshetskassorna innebär att aktivitets- rapportens betydelse som kontrollinstrument ökar. En studie som IAF genomför åt Delegationen för korrekta utbetalningar från väl- färdssystemen indikerar att frekvensen av felaktiga uppgifter kan vara hög.66 Genom införandet av en försäkran på heder och samvete i aktivitetsrapporten ökar sannolikheten för att de uppgifter som läm- nas är korrekta. 66Sammanlagt svarade 1 086 arbetsgivare på IAF:s frågor om den arbetssökande sökt arbetet de angett i aktivitetsrapporten. av arbetsgivarna uppgav att personen sökt arbetet i fråga och uppgav att personen inte sökt arbetet. Återstående av arbets- givarna uppgav att de inte kunde svara på om den arbetssökande sökt arbetet eller inte. Förbättrad kontroll och administration av ersättningar under arbetslöshet AEA, Akademikernas arbetslöshetskassa (2017), Arbetslöshets- rapporten . Arbetsförmedlingen (2014), Kunddriven verksamhetsutveckling inom Arbetsförmedlingen – insikter och förslag till insatser för att stärka Arbetsförmedlingens förtroende både internt och externt . Arbetsförmedlingen (2016 a), Arbetsförmedlingens föreskrifter om ändring i Arbetsförmedlingens föreskrifter (2015:4) om aktivitets- rapport, anvisning till arbete och underrättelse till arbetslöshets- kassa. Arbetsförmedlingen (2016 b), Beslutsunderlag – Strategisk inriktning på arbetet med arbetslöshetsförsäkringen. Arbetsförmedlingen (2017 a), Planering och uppföljning av sökaktivi- tet. Arbetsförmedlingen (2017 b), Indikatorer arbetslöshetsförsäkringen, begäran från en a-kassa om komplettering av meddelande. Stati- stikrapport för . Arbetsförmedlingen (2018 a), Arbetsförmedlingens årsredovisning 2017. Arbetsförmedlingen (2018 b), Skillnader i tillämpning av kontroll- funktionen, en analys av skillnader mellan marknadsområden och för olika grupper av arbetssökande. Diarienummer: Af-2017/0016 5474. Arbetsförmedlingen (2018 c), Synen på Arbetsförmedlingen, kund- undersökning [PowerPoint-presentation]. Arbetsförmedlingen (2018 d), Uppdragsbeskrivning för en centrali- serad och automatiserad kontrollfunktion. [Intern promemoria]. Arbetsförmedlingen (2018 e), Beslut centraliserad kontrollfunktion, . Ds 2012:3 Rättssäkerhet och likabehandling i arbetslöshetsförsäkringen. Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi (2012), Hjälpa eller stjälpa? En om kontrollfunktionen i arbetslöshets- försäkringen. (2016), årsredovisning 2016. Förbättrad kontroll och administration av ersättningar under arbetslöshet (2017), Socialförsäkringen i siffror 2017. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (2005), Kunskaper på arbetsförmedlingen om kontrollfunktionen. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (2008), Arbetsförmed- lingens tillämpning av regelverket kring avanmälan till arbetslös- hetskassan. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (2012 a), Arbetsförmed- lingens underrättelser om ifrågasatt ersättningsrätt och avanmälan. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (2012 b), Lämpligt arbete – En historisk översikt av begreppet lämpligt arbete inom arbetslöshetsförsäkringen. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (2013), Arbetsförmed- lingens tillämpning av regelverket när arbetssökande uteblev från besök eller kontakt. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (2015 a), Arbetsförmed- lingens skäl för att inte underrätta arbetslöshetskassan när aktivitets- rapport saknas. Inspektionen för arbetslivsförsäkringen (2015 b), Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringens föreskrifter (2015:3) om lämpligt arbete. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (2015 c), Arbetsförmedling- ens uppföljning av anvisningar till arbete. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (2015 d), Granskning av beslut efter inkomna underrättelser vid Unionens arbetslöshetskassa. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (2016 a), Hur skiljer sig Arbetsförmedlingens kontor åt i tillämpningen av kontrollfunk- tionen? Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (2016 b), Arbetsförmed- lingens handläggning vid uteblivet besök eller kontakt. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (2016 c), Implemente- ring av de nya sanktionsreglerna för personer med aktivitetsstöd. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (2016 d), Sanktioner inom aktivitetsstödet och arbetslöshetsförsäkringen. Förbättrad kontroll och administration av ersättningar under arbetslöshet Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (2016 e), En enhetligare hantering av uteslutningar och frånkännande. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (2016 f), Granskning av beslut efter inkomna underrättelser vid GS arbetslöshetskassa. Rap- port 2016: 8. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (2017 a), Antalet personer som fått arbetslöshetsersättning, [statistikdatabas]. Inspektionen för arbetslivsförsäkringen (2017 b), Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringens föreskrifter (2017:5) om godtagbara skäl för en programdeltagare att inte aktivt söka lämpliga arbeten. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (2017 c), Tillämpningen av regelverket för lämpligt arbete. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (2017 d), Arbetsförmed- lingens arbete med platsanvisningar. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (2017 e), Underrättelser och sanktioner inom arbetslöshetsförsäkringen och aktivitetsstödet. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (2017 f), Arbetsförmed- lingens beslut om sanktioner för personer med aktivitetsstöd. Rap- port 2017:5. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (), Rollfördelning vid hantering av underrättelser. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (2018 a), Aktivitetsrappor- tering – till vilken nytta och för vem?