sou · H7B322 · 2019-04-29 00:00:00 — Grundvattennätet finansieras av SGU:s ramanslag 1:8 Geologisk undersökning inom utgiftsområde 24. I budgetpropositionen föreslog regeringen att SGU:s anslag skulle utökas för kartläggning av grundvatten.63 Anslagen har utökat med var- dera år 2018 och 2019.64 Nationell miljöövervakning av grundvatten Som framgått ovan ger Havs- och vattenmyndigheten uppdrag till SGU att utföra den nationella miljöövervakningen av grundvatten som finansieras av anslaget 1:2 inom utgiftsområde 20. Mätprogrammen består i huvudsak av kemiska provtagningar i trendstationer och omdrevsstationer. Trendstationer provtas medan omdrevsstationer provtas . Trend- stationerna ligger i områden som är relativt opåverkade av punkt- källor. Syftet är att få en heltäckande bild av det grundvattenkemiska läget. Inom den nationella miljöövervakningen inom programområde Skog bedrivs vidare övervakning av grundvatten i ett särskilt pro- gram som kallas Integrerad övervakning (Integrated Monitoring). ansvarar för och finansierar programmet som genomförs av SGU, SLU och IVL. 62SGU, e-brev . 2017/18:1, utg. omr. 24, bet. 2018/19:NU1. 64Regleringsbrev för budgetåren 2018 respektive 2019 avseende geologiska under- sökning. Regional miljöövervakning av grundvatten bedrivs vid en del av landets länsstyrelser. Det finns fyra regionala gemensamma del- program som omfattar grundvatten: Grundvattenkemi i , Grundvattennivåer i , Grundvatten påverkat av tätort och jordbruk samt Grundvattennivåer i områden med risk för överuttag. Utöver dessa gemensamma delprogram finns ytterligare åtta del- program som avser grundvatten som enskilda länsstyrelser driver. SGU har föreslagit att ett gemensamt miljöövervakningsprogram för grundvatten där alla län ingår ska inrättas. Detta skulle enligt SGU medföra samordningsvinster och öka möjligheterna att genom- föra utvärderingar på nationell och internationell nivå.65 Enligt SGU arbetar länsstyrelserna med att ta fram en vägledning för ett del- program som alla länsstyrelser ska kunna ansluta sig till. En sådan vägledning ska då gälla för såväl opåverkade som påverkade om- råden.66 Som stöd för länsstyrelsernas arbete med miljöövervakning finns såväl fastställda undersökningstyper och tre handledningar för läns- styrelsernas arbete med miljöövervakning av grundvatten som utred- ningen har fått del av.67 I en handledning uppges att den regionala övervakningen av grundvattennivåer ska inriktas på påverkade eller potentiellt påverkade områden.68 I två handledningar saknas uppgifter om huruvida de är fastställda och gäller samt vem som i så fall har fastställt dessa. Av en handledning framgår att den har tagits fram av SGU på upp- drag av i vilket också innebär att har finansierat arbetet.69 Denna vägledning är enligt SGU en del i myndighetens arbete med miljömålet för grundvatten och grundvattenberoende ekosystem.70 65SGU, e-brev . 66SGU, e-brev . 67www.havochvatten.se/hav/vagledning--lagar/vagledningar/ovriga- vagledningar/miljoovervakningens-metoder-och-undersokningstyper-inom- programomrade-sotvatten.html, Länsstyrelserna Regional miljöövervakning av grundvatten påverkat av jordbruk och eller tätort, Vägledning för länsstyrelsernas miljöövervakningsprogram inom det gemensamma delprogrammet för grundvatten 2012, SGU, Övervakning av grund- vattennivåer i anslutning till rikkärr i län, 2018:07. 68Länsstyrelserna och vattenmyndigheterna, Miljöövervakning grundvattennivåer, 2009. 69SGU, Övervakning av grundvattennivåer i anslutning till rikkärr i län, 2018:07. 70SGU, e-brev . SGU anser att den regionala övervakningen i högre grad än den nationella bör styras mot lokalt påverkade områden men det finns inte något särskilt beslut i frågan.71 Det är enligt SGU också oklart vem som i så fall ska fatta ett sådant beslut.72 Övriga aktörer och samverkan Utöver den statliga miljöövervakningen av grundvatten finns exem- pel på att vissa kommuner övervakar grundvatten. Enligt SGU kon- trollerar en del kommuner grundvattennivåer, men när det gäller grundvattenkvalitet är det antagligen sällsynt att sådan övervakning görs.73 Ett undantag är dock som genomför åter- kommande screening av grundvatten.74 Det finns vidare exempel på samverkan inom en region när det gäller grundvatten. i samverkar med kom- muner i länet inom om övervakning av miljögifter i länets viktigaste grundvattenmagasin. Tillsammans med vattentäkts- ägarna gör en särskild satsning på övervakning av grundvatten –2020. De vattenförekomster som är viktigast för samhällets dricksvattenförsörjning har prioriterats. Såväl kvantitativ som kvalitativ status kommer att övervakas. Läns- styrelsen svarar för halva kostnaden dvs. för över- vakningen vilket motsvarar av det totala regionala miljö- övervakningsanslaget för Dalarna.75 I revision av sötvattenprogrammet redovisades brister i övervakningen av grundvatten.76 Därefter genom- fördes en revidering av grundvattenövervakningen och det nuvarande upplägget med mätprogram för trend- och omdrevsstationer in- fördes. Avsikten var att övervakningen skulle revideras 2012, för att bättre uppfylla kraven i ramdirektivet för vatten, men finansiering av 71SGU, intervju . 72SGU, e-brev . 73SGU, intervju . 74SGU, e-brev . 75Länsstyrelsen , Regionalt miljöövervakningsprogram för . 76Naturvårdsverket Sötvatten – revision av nationell miljöövervakning 2007, rapport 5870 2008. den utökning som skulle behövas saknades. I stället revideras den nationella grundvattenövervakningen successivt genom att glesa ut provtagningsfrekvensen i områden utanför de avgränsade grund- vattenförekomsterna för att kunna lägga till nya stationer i grund- vattenförekomster. Tanken var att denna justering skulle bidra till att tillgodose vattenförvaltningens behov utan en betydande kost- nadsökning. Denna inriktning har väglett arbetet med den nationella grundvattenövervakningen och styrt diskussionerna med läns- styrelserna när det gäller den regionala grundvattenövervakningen.77 Behov av förbättrad övervakning av grundvatten har lyfts fram i olika sammanhang . har påpekat att övervakningen av grundvatten är särskilt eftersatt eftersom stations- tätheten är låg. Provtagningen är dessutom inriktad på opåverkade vatten i vattentäkter och referensstationer enligt det traditionella miljöövervakningssystemet som främst avser storskaliga förändringar i miljön. De största bristerna finns i övervakningen av grundvatten i påverkade områden. Dessa brister leder enligt Havs- och vatten- myndigheten till negativa konsekvenser för såväl förvaltningen av vatten som för tredje part i form av verksamhetsutövare och allmänheten.78 Bristerna i grundvattenövervakningen framgår vidare av Natur- vårdsverkets fördjupade utvärdering av miljökvalitetsmålen 2015.79 Detta har också uppmärksammats av i stort sett alla länsstyrelser i deras årliga redovisning av miljökvalitetsmålen.80 Likaså har vatten- myndigheterna uppmärksammat brister i förhållande till genom- förandet av ramdirektivet för vatten 2013. I analysen framkom bl.a. att provtagningsnätet måste förtätas så att kravet om minst tre prov- tagningar i varje grupp av förekomster uppfylls och att nödvändiga eller önskade parametrar saknas i många provtagningar.81 SGU har vidare uppmärksammat att det behövs ett utpekat ansvar (ägarskap) för det befintliga nätet av grundvattenstationer för 77SGU, e-brev . 78Havs- och vattenmyndighetens återrapportering av miljöövervakningsanslaget, Rapporte- ring av användningen av anslag 1:2 , s. 27. 79Naturvårdsverket, Styr med sikte på miljömålen – fördjupade utvärdering av miljömålen 2015, rapport 6666. 2016/17:1, utg. omr. 20 s. 57. 81Vattenmyndigheterna och länsstyrelserna, Anpassning av övervakning till ramdirektivet för vatten, Vattenmyndigheternas förslag till strategi, bilaga 2, Bristanalys grundvatten Översiktlig beskrivning av övervakning – behov och brister, s. 7. mätning av grundvattennivåer och grundvattenkvalitet. Det finns ett behov av att långsiktigt förvalta ett register över stationerna och deras skick för att kunna utvärdera resultat från olika grundvatten- undersökningar.82 pågår satsningar på att utveckla övervakningen av grundvatten. SGU har fått särskilda medel för en satsning –2020 för utökad kartläggning och karaktärisering av grund- vattenresurser. Som en del av satsningen kommer SGU att bygga ut den statliga nivåövervakningen genom att utveckla stationsnätet. SGU kommer också att se över möjligheterna att utöka antalet över- vakningsstationer. Utbygganden finansieras av anslaget 1:8 geologiska undersökning, ramanslag inom utgiftsområde 24. Anslaget 1:2 Miljöövervakning m.m. har i viss utsträckning för- stärkts (se kapitel 4). Detta har bl.a. resulterat i sats- ningar för utökad övervakning av grundvatten. Havs- och vattenmyn- digheten har gett SGU ett uppdrag att i samråd med länsstyrelserna intensifiera arbetet med att inventera nya provtagningsplatser och föreslå fler stationer för övervakning.83 SGU har också påbörjat ett arbete med att utvärdera de vatten- analyser från enskilda vattentäkter som genomförts –2018. På uppdrag av har SGU genomfört screening i råvatten vid kommunala grundvattentäkter i områden.84 har vidare gett uppdrag till SGU om screening av miljögifter 2018 och 2019.85 Trots förstärkningen anser Havs- och vattenmyndigheten att det behövs betydligt mer övervakning av grundvatten för att kunna uppfylla vattenförvaltningens krav.86 Myndigheten har också före- slagit ökade anslag i budgetunderlagen.87 Havs- och vattenmyndigheten har gett SGU upp- drag att genomföra en informationskampanj för utökade analyser 82SGU, intervju . 83SGU, e-brev . 2017/18:1, utg. omr. 20 s. 66. 85SGU, Miljögifter i urbant grundvatten, 2019:02. 86Havs- och vattenmyndighetens återrapportering av miljöövervakningsanslaget, Rapporte- ring av användningen av anslag 1:2 , s. 24. 87Havs- och vattenmyndigheten, Budgetunderlag 2018–2020. Uppdragen omfattade både 2017 och 2018. De finansieras från anslag 1:2 Miljöövervakning m.m. inom utgifts- område 20. Sammanfattningsvis konstateras att det pågår många insatser för att utveckla övervakningen av grundvatten. Insatserna finansieras av dels olika anslag inom utgiftsområden 20 och 24, dels olika myndig- heter inom anslaget 1:2 Miljöövervakning m.m. 5.7.5Skattning av kostnader för övervakning av grundvatten i förhållande till krav och behov SGU har skattat de årliga kostnaderna för den löpande övervakning av grundvatten som behövs för att tillgodose krav enligt vattenför- valtningsförordningen, behov enligt miljökvalitetsmålet Grundvatten av god kvalitet samt för att bedöma den allmänna grundvatten- situationen. I skattningen ingår inte etablering av nya provplatser. Det beror enligt SGU på att det redan finns viss finansiering för detta ändamål genom de särskilda medel som regeringen har anvisat –2020. I tabell 5.1 redovisas SGU:s skattning av kostnaderna. VF: Vattenförvaltningsförordningen. Källa: SGU, e-brev . Av tabell 5.1 framgår att den årliga kostnaden för miljöövervakning skattas till av SGU. Skattningen utgår från att krav enligt vattenförvaltningsförordningen, behov enligt miljö- kvalitetsmålet Grundvatten av god kvalitet samt övervakning för att bedöma den allmänna grundvattensituationen. Det innebär att det behövs ett stadigvarande årligt tillskott utöver den nuvarande nivån på miljöövervakningen på eftersom den nuvarande övervakningen uppgick till cirka 11 miljoner (se nedan). De kostnader som följer av vattenförvaltningsförordningen upp- går till enligt SGU:s skattning. I uppgiften ingår kontrollerande övervakning i opåverkade områden, kontrol- lerande övervakning i potentiellt påverkade områden och operativ övervakning i konstaterade eller troligt påverkade förekomster. Den enskilt största posten på avser kon- staterade eller trolig påverkade förekomster där operativ över- vakning behövs. SGU anser att sådan övervakning företrädesvis bör utföras av länsstyrelserna. SGU menar att det inom länsstyrelser finns kunskap om vilka verksamheter som kan förorena grund- vattnet, vilka verksamheter som har förorenat grundvatten, befintliga kontrollprogram som omfattar grundvatten samt vilka undersökningar som gjorts i förorenade områden. SGU menar att länsstyrelserna inledningsvis behöver genomföra övervakningen för att det ska vara möjligt att få igång någon över- vakning. Därefter bör denna övervakning övergå till verksamhets- utövare eller motsvarande t.ex. samordnad recipientkontroll eller samarbete med vattenproducenter och därmed finansieras på annat sätt än genom anslag enligt SGU.88 Det saknas dock en samlad bild över i vilken utsträckning miljö- övervakning av grundvatten finansieras av verksamhetsutövare eller andra aktörer . Statens utgifter för miljöövervakning av grundvatten uppgick till totalt 2016. Den nationella miljöövervakningen som SGU utför på uppdrag av Havs- och vattenmyndigheten svarade för , SGU:s övervakning av grundvatten- nätet svarade för och bidragen till länsstyrelserna för den regionala miljöövervakningen av grundvatten uppgick till . 88SGU, e-brev . 5.8Miljöövervakning av sjöar och vattendrag Miljöövervakningen av sjöar och vattendrag ska bidra med underlag för bedömning av flera miljökvalitetsmål. Det gäller framför allt Levande sjöar och vattendrag, Bara naturlig försurning, Ingen övergöd- ning och Giftfri miljö. Målens preciseringar inkluderar krav från Art- och habitatdirektivet och vattenförvaltningsförordningen (2004:660). Uppgifterna från miljöövervakningen används också för att följa upp miljökvalitetsnormer. Vidare används data från miljöövervakningen för den interna- rapporteringen, främst EU:s ramdirektiv för vatten, Nitrat- direktivet, Helcom och Ospar, men även till den Europeiska miljö- byrån EEA. De data som samlas in används också till officiell statistik om olika ämnen t.ex. fosfor, kväve, fisk, växtplankton, och försurningspåverkan. Vattenrelaterad övervakning av miljögifter finns i avsnitt 5.6. I bilaga 9 redovisas nationella och regionala vattenrelaterade miljö- övervakningsprogram som finansieras av anslaget 1:2 Miljööver- vakning m.m. Målet med den nationella miljöövervakningen är att ge en bild av situationen i svenska sötvatten. Programområdet Sötvatten ska ge underlag för att bedöma tillstånd och storskalig påverkan på miljön ur ett nationellt perspektiv. Det finns totalt nio nationella del- program inom programområdet varav ett program avser utvärdering. Havs- och vattenmyndigheten ansvarar för åtta program och Natur- vårdsverket ansvarar för ett program. Havs- och vattenmyndigheten redovisar de delprogram som myndigheten ansvarar för på sin webb- plats och redovisar sitt delprogram på sin webbplats. Delprogrammen är: Trendstationer vattendrag, Trendstationer sjöar, Flodmynningar, Omdrevsstationer sjöar, , Stor- musslor, Trend- och omdrevsstationer grundvatten, samt Miljö- gifter – provbankning. Trendprogrammen för vattendrag och sjöar syftar framför allt till att belysa hur miljön förändras, både i påverkade och opåverkade Totalt omfattas 108 sjöar där både biologiska och kemiska provtagningar genomförs. Prov tas av växtplankton, djurplankton, bottenfauna och makrofyter (vattenväxter). Även provfiske ingår. Provtagningen i vattendrag genomförs i 67 stationer och de omfattar kemiska och biologiska provtagningar, som elfiske, bottenfauna och påväxtalger. Delprogrammet för omdrevssjöar ska ge en beskrivning av tillståndet i alla Sveriges sjöar och ge underlag för kartor som beskriver överskridandet av kritisk belastning av försurande och övergödande ämnen. Delprogrammet omfattar provtagning av vatten- kemi i 800 sjöar . tas prover i 800 nya sjöar, varefter omdrevet börjar om och i de sjöar där prov har tagits tas prov igen. Havs- och vattenmyndigheten uppger att länsstyrelserna erbjuds att förtäta provtagningen med medel för den regionala miljööver- vakningen och det gör att ytterligare cirka 300 sjöar provtas varje år.89 Målet med delprogrammet flodmynningar är att ta fram ett data- underlag som beskriver tillståndet i de viktigaste flodmynningarna samt ämnestransport från via stora vattendrag ut till havet. I delprogrammet ingår 47 stycken större vattendrag. De svarar tillsammans för 90–av den årliga avrinningen till havet från . Avrinningsområdena varierar i storlek från cirka 100 till Inom delprogrammet Stormusslor övervakas de svenska stor- musselbestånden. Syftet är att kartlägga utbredning av hotade musselarter, övervaka förändringar i artsammansättning och popula- tionsstorlek. Delprogrammet är en form av ekosystemövervakning eftersom data också visar om det finns bestånd av laxfisk, som är värd för mussellarver, och eventuell påverkan av försurning eller övergödning. Länsstyrelserna utför provtagningen eller anlitar kon- sulter för detta. Ett delprogram omfattar övervakning i de , och . Övervakningen finansieras i stor utsträckning av Havs- och vattenmyndigheten genom anslaget 1:2 Miljöövervak- ning m.m. inom utgiftsområde 20. Tre vattenvårdsförbund genom- för den nationella miljöövervakningen. Enligt Havs- och vatten- myndigheten svarar vattenvårdsförbunden också för att samordna den 89Havs- och vattenmyndigheten, e-brev . nationella miljöövervakningen med den regionala, övervakningen av fiskbestånd och den samordnade recipientkontrollen.90 Det är framför allt SLU som utför den nationella miljöövervak- ningen inom Sötvattenprogrammet på uppdrag av Havs- och vatten- myndigheten. (Se vidare bilaga 9.) Det finns sammanlagt 69 regionala program exklusive grundvatten som avser sötvatten. Av dessa är sex gemensamma regionala del- program. Havs- och vattenmyndigheten är kontaktperson för sju av dessa och är kontaktperson för ett program. (Se bilaga 9.) Vattenmyndigheterna har gjort en analys av behov och brister i miljöövervakning av sjöar och vattendrag 2013. Genomgången visade att övervakningen var relativt väl uppbyggd för att följa upp miljöproblemen försurning och övergödning, främst i de södra distrikten. Uppföljningen av hydromorfologi och dess påverkan på biologi var dock otillräcklig.91 Makrofyter, dvs. vatten- växter, avspeglar flera aspekter av vattenmiljön men övervakades inom stora delar av landet i stort sett inte alls. Den biologiska över- vakningen behöver också fördelas på fler typer av vattenföre- komster. Exempelvis i lugnflytande vattendrag var övervakning otill- räcklig av såväl fisk som bottenfauna.92 I handlingsplanen Full koll på våra vatten som tidigare nämnts återkommer dessa synpunkter. Brister i övervakningen av miljö- gifter, biologiska och hydromorfologiska kvalitetsfaktorer kvarstår. Dessutom fanns stora skillnader i utformningen av övervakningen i 90Havs- och vattenmyndigheten, e-brev . 91Hydromorfologi är kvalitetsfaktor som beskriver fysiska förändringar av kontinuitet, morfologi och hydrologisk regim som kan leda till ändrade livsbetingelser för såväl vatten- levande som landlevande organismer i eller i närheten av vattenförekomster. 92Vattenmyndigheterna och länsstyrelserna, Bristanalys sjöar och vattendrag Översiktlig beskriv- ning av övervakning – behov och brister, bilaga 3. Övervakningen av betydande vatten är bristfällig, i syn- nerhet i de norra distrikten.93 Den senaste samlade revisionen av den nationella miljööver- vakningen av sötvatten genomfördes av Naturvårdsverket.94 I denna framkom att det fanns ett antal brister med den dåvarande övervakningen i förhållande till såväl miljökvalitetsmålen som behov på grundval av ramdirektivet för vatten. Exempelvis konstaterades att det behövs mer undersökningar av biologiska faktorer i övervak- ningsprogrammen. Mätningar behövde också utökas i sjöar, vatten- drag och grundvattenstationer för att få fram referensvärden. Det finns flera exempel på utvärderingar som har genomförts på uppdrag av Havs- och vattenmyndigheten. SLU har exempelvis haft olika uppdrag att genomföra utvärderingar av de nationella miljööver- vakningsprogrammen av dels trendstationer sjöar, dels trendvatten- drag. Uppdragen har omfattat den nationella miljöövervakningen. I utvärderingen miljöövervakning av sjöarna var slutsatsen att övervakningen skulle kunna förbättras genom att lägga till sjötyper som inte var tillräckligt representerade i programmet bl.a. högal- sjöar i . Om långsiktiga förändringar som orsakas av omfattande mänsklig påverkan ska följas kan t.ex. antalet jord- brukspåverkade sjöar utökas. Programmet i sin nuvarande form ansågs uppfylla stora delar av vattenförvaltningens krav, men det skulle behövs en tydligare beskrivning av programmets mål.95 I utvärderingen av trendvattendrag redovisades flera förslag till förändringar. Övervakningen behövde förbättras av t.ex. biologiska och hydrologiska kvalitetsfaktorer, löpande övervakning av hydro- login, och analyser av bekämpningsmedel från jordbrukspåverkade vattendrag. Dessutom föreslogs att övervakning inom Integrerad kalkning effekt uppföljning (IKEU-programmet) som är Havs- och vatten- myndighetens program för nationell uppföljning av effekter av kalk- ning i sjöar och vattendrag skulle samordnas med statligt regionalt finansierade miljöövervakningsprogram och program för övervak- ning av skyddade områden och skyddsvärda arter.96 93Full koll på våra vatten, Handlingsplan för arbetet med övervakning enligt vattenförvalt- ningens behov . 94Naturvårdsverket Sötvatten – revision av nationell miljöövervakning 2007, rapport 5870 2008. 95SLU, Utvärdering av de nationella miljöövervakningsprogrammen av sjöar, rapport 2014:3. 96SLU, Utvärdering av delprogrammet trendvattendrag – en behovs- och bristanalys inför revisionen av delprogrammet 2014, . Havs- och vattenmyndigheten har ännu inte gjort några föränd- ringar av programmen. Innan förändringar kan genomföras behöver myndigheten gruppera och fastställa typindelningen av vattenföre- komster. I avsnitt 5.15 redovisas generella iakttagelser om utvärderingar och revisioner. Revision av den regionala miljöövervakningen kommer att på- börjas under 2019.97 Havs- och vattenmyndigheten har gett ett antal uppdrag till SLU och olika universitet för att åtgärda de brister som påpekats av . SLU bedriver ett treårigt projekt som avser metodik för design av övervakningsprogram i sjöar och vattendrag och metodik för gruppering av ytvatten. Arbetet utgår från hand- lingsplanen Full koll på våra vatten. SLU har fått i uppdrag att utarbeta metodik för artbestämning av mikroalger med DNA-teknik. SLU utvärderar el- fiskedata från nationell och regional miljöövervakning samt kalk- effektuppföljning och övervakning av fiskbestånd. och har fått uppdrag som rör den genetiska mång- falden.98 5.8.4Statliga aktörers synpunkter på ansvarsfördelningen uppmärksammar att det inte finns något utpekat ansvar för miljöövervakningsdata som avser hydrologi. Det borde enligt myndig- heten anges att ansvarar för sådana data. ansvar enligt instruktionen att beskriva hydrologin i bygger på att vattenregleringsföretagen på frivillig basis lämnar data till SMHI.99 97Havs- och vattenmyndigheten muntliga uppgifter . 98Havs- och vattenmyndigheten, e-brev . 5.9Miljöövervakning av kust och hav Miljöövervakningen av kustvatten och hav ska bidra med underlag för bedömning av flera miljökvalitetsmål framför allt Hav i balans samt levande kust och skärgård, Ingen övergödning, Levande sjöar och vattendrag, Bara naturlig försurning samt Giftfri miljö. Resultat från övervakningen används också för att beskriva till- ståndet i och som sammanställs inom Helcom, Ospar och den Europeiska miljöbyrån (EEA). Data från miljööver- vakningen är också underlag för officiella statistik om miljö- tillståndet i havet.100 För övervakning av kemisk status har gränsen satts vid 12 nau- tiska mil utanför baslinjen, medan för ekologisk status i kustvatten finns en yttre gräns enligt ramdirektivet för vatten som har satts vid en nautisk mil utanför baslinjen.101 Övriga havsområden omfattas av havsmiljödirektivet och de regionala konventionerna, men det finns visst geografiskt överlapp mellan vattendirektivet och havsmiljö- direktivet.