sou · H7B322 · 2019-04-29 00:00:00 — Vattenmyndigheterna menar dock att de aldrig har haft mandat eller resurser att leva upp till de krav som ställs enligt förordningen.26 Av länsstyrelsernas instruktion framgår att det ska finnas en särskild vattendelegation för varje vattenmyndighet.27 Delegationer- nas uppgift är att genomföra EU:s vattendirektiv på regional nivå. 24Regleringsbrev för för Havs- och vattenmyndigheten. 257 kap vattenförvaltningsförordningen (2004:660). 26Vattenmyndigheterna, e-brev . 27Förordning (2017:868) med länsstyrelseinstruktion. Delegationen fattar beslut om förvaltningsplan, åtgärdsprogram och miljökvalitetsnormer. Vattendelegationen får överlåta åt – eller åt annan länsstyrelse i vattendistriktet – att utarbeta förslag till miljökvalitets- normer, åtgärdsprogram, förvaltningsplaner och miljöövervaknings- program samt genomföra åtgärdsprogram och miljöövervakning, ansvara för samordningen inom delområden och fatta beslut i frågor om förvaltningen av kvaliteten på vattenmiljön i övrigt. På regional nivå bedriver miljöövervakning av vatten. Länsstyrelserna får bidrag från och Havs- och vattenmyndigheten för att genomföra miljöövervakningen. När det gäller bidragen till den regionala miljöövervakningen hänförs av de genomsnittliga årliga bidragen på cirka 26,5 mil- joner kronor till miljöövervakning av vatten. (Se kapitel 4). Detta betyder att den vattenrelaterade miljöövervakningen domi- nerar på den regionala nivån. Ofta är det samma personer som arbetar med miljöövervakning av vatten vid och vid beredningssekretariatet med vattenförvaltningsfrågor. Se vidare kapitel 10 om länsstyrelsernas miljöövervakning. av miljöövervakning för vattenförvaltningen Vid Havs- och vattenmyndigheten, länsstyrelserna, , SGU och vattenmyndigheterna pågår ett arbete med att utforma miljöövervakningen enligt vattenförvaltningsförordningen. En hand- lingsplan som kallas Full koll på våra vatten är utgångspunkt för arbetet. Beslut om planen har tagits av en nationell strategisk grupp för vattenförvaltningens övervakning som består av ansvariga chefer vid de ovannämnda myndigheterna. Den strategiska gruppen har däremot inget mandat att besluta om att miljöövervakningen ska genomföras. Det beslutet ska fattas av respektive ansvarig myn- dighet. Planen är ett underlag i verksamhetsplaneringen vid respektive myndighet. Den första planen fastställdes och den reviderades 2017.28 28Vattenmyndigheterna, SGU, , Havs- och vattenmyndigheten och läns- styrelserna Full koll på våra vatten! Handlingsplan för arbetet med övervakning enligt vatten- förvaltningens behov version 1.0 , och version 1.1 samt Havs- och vattenmyndigheten, e-brev . Handlingsplanen syftar till att förbättra övervakningen för att tillgodose krav enligt vattenförvaltningsförordningen. För att kunna uppfylla detta syfte behöver flera åtgärder och analyser genomföras innan övervakningsprogram kan utformas enligt kraven i vatten- förvaltningsförordningen enligt handlingsplanen. Innan arbetet med att ta fram vägledning och övervakningsprogram kan slutföras behöver dock ett antal analyser och ställningstaganden göras som inte direkt berör utformningen av övervakningsprogrammen och därför inte ingår i denna plan. Detta handlar till exempel om att ta fram underlag som behövs för gruppering av ytvatten. Grupperingen bör grundas på karakterisering av vatten (bland annat typindelning) och på- verkansanalysen. Efter detta kan utformning av övervakningsprogrammen påbörjas. I detta steg handlar det om att peka ut övervakningsstationer för kontrollerande och operativ övervakning, välja lämpliga kvalitetsfakto- rer som ska övervakas samt bestämma övervakningsfrekvens. När behoven har tydliggjorts i form av stationer, parametrar och frekvenser kan jämförelse göras med dagens övervakning och en mer detaljerad bristanalys tas fram. Syftet med analysen är att visa på vilka delar av dagens övervakning som uppfyller vattenförvaltningens behov och vilka delar som behöver revideras. I detta steg behöver hänsyn tas till andra önskemål som finns på övervakningen till exempel utifrån miljömålsarbetet. Analysen bör också omfatta hur övervakningen kan organiseras och genomföras på ett kostnadseffektivt sätt samt utreda hur finansieringen kan lösas. Detta arbete ger underlag för anpassning av nationell och regional miljöövervakning utifrån vattenförvaltningens behov och stöd till utformning av verksamhetsutövarnas recipientkontroll.29 Det pågår arbete med att ta fram underlag för att kunna utforma övervakningen som att ta fram en övervakning enligt planen. Havs- och vattenmyndigheten och SGU ansvarar för att ta fram föreskrifter för gruppering av vattenförekomster.30 Havs- och vattenmyndigheten har i ett uppdrag till SLU finan- sierat arbetet med att ta fram en typindelning. Resultatet publi- cerades i en rapport i december 2018.31 Vattenmyndigheterna och 29Ibid s. 7. 30Havs- och vattenmyndighetens föreskrifter (HVMFS 2017:20) om kartläggning och analys av ytvatten enligt förordningen (2004:660) om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön. geologiska undersöknings föreskrifter om kartläggning och analys av grundvatten, SGU-FS 2014:1. 31Havs- och vattenmyndigheten, Typologi för sjöar och vattendrag Vägledning för tillämpning av 6 § i HVMFS 2017:20, rapport 2018:33. länsstyrelsernas beredningssekretariat ansvarar för det praktiska arbetet med typindelning och att resultatet läggs in i VISS.32 Därutöver behövs ytterligare underlag för att en ändamålsenlig miljöövervakning ska kunna utformas enligt den gemensamma pla- nen. Exempelvis behöver nationella myndigheter ge vägledning, fast- ställa riktlinjer och utveckla stöd för utformning av program. Det behövs också styrning och ensning av metoder m.m.33 Sammantaget innebär detta att innan detta arbete är slutfört kan inte övervakningsprogram utformas som tillgodoser krav enligt vatten- förvaltningsförordningen. Havs- och vattenmyndigheten har dock lämnat uppdrag till SLU att utforma både metodik för design av övervakningsprogram i sjöar och vattendrag och att ta fram övervakningsprogram. Av överens- kommelsen framgår att Vid framtagande av förslag på kontrollerande övervakningsprogram ska det så långt som möjligt tas hänsyn till nuvarande pågående över- vakningsprogram. Denna definieras som den övervakning som finns inlagd i databasen Havs- och vattenmyndighetens uppdrag till SLU innefattade meto- dik för gruppering och förslag på gruppering av samtliga vatten- förekomster samt design av övervakningsprogram. – uppgick kostnaderna totalt till enligt den första överenskommelsen. I den andra överenskommelsen – 2019 uppgår kostnaderna totalt till . SLU har genom den senare överenskommelsen fått utökade resurser för att slutföra uppdraget. 5.6Miljöövervakning av miljögifter i vatten Miljöövervakningen av miljögifter i sötvatten, kust och havsområden ska bidra med underlag för bedömning av flera miljökvalitetsmål som Hav i balans samt levande kust och skärgård och Giftfri miljö. När det gäller övervakningen av miljögifter i grundvatten behövs 32Havs- och vattenmyndigheten, e-brev . 33Vattenmyndigheterna, Havs- och vattenmyndigheten, SGU, och länsstyrel- serna, Full koll på våra vatten . 34Havs- och vattenmyndigheten, Överenskommelse Dnr 2174-2016, samt Tillägg och revidering av överenskommelse Dnr 2174-2016, 2018-06 20. data för bedömning av miljökvalitetsmålen Grundvatten av god kvalitet och Giftfri miljö. Prover från avloppsreningsverken används för att följa upp miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Övervakningen är också utformad för att tillgodose behov som följer av förordningar om kvaliteten på vatten- och havsmiljön samt de regionala konventionerna. När det gäller övervakning av miljögifter i förhållande till ram- direktivet för vatten finns en geografisk gräns för dess omfattning. Gränsen är satt utanför baslinjen35 mellan de öppna havsområdena och kustområdena.36 Gränsen gäller dock inte alla miljögifter utan enbart prioriterade ämnen för be- dömning av kemisk status. För särskilda förorenande ämnen (bedöm- ning av ekologisk status) är gränsen 1 nautisk mil utanför baslinjen. För övriga havsområden gäller havsmiljödirektivet och de regio- nala konventionerna Helcom och Ospar. Av återrapportering av användningen av anslaget 1:2 Miljöövervakning m.m. 2017 nämns att en studie som genomfördes är viktig även för bl.a. länsstyrelsernas arbete med tillsyn och prövning. Detta gällde en studie av biologiska effekter av metaller och organiska miljögifter i åtta kustområden.37 Miljöövervakning av miljögifter från användning av bekämp- ningsmedel inom jordbruket redovisas i kapitel 6. Det främsta syftet med övervakningen är att kartlägga förekomsten av miljögifter för att ge underlag för att vidta och följa upp åtgärder.38 Övervakningen bedrivs genom löpande och återkommande under- sökningar för att bedöma tillståndet och trender i miljön. 35En baslinje definieras av skärgårdens yttersta uddar, inklusive land som kommer fram vid lågvatten. Baslinjen har en central roll inom havsrätten och i havs- rättskonvention (UNCLOS). Den utgör utgångspunkt för att beräkna territorialhavets bredd och för att bestämma de yttre avgränsningslinjerna för statens maritima zoner. Baslinjen utgör även utgångspunkt för att fastställa avgränsningslinjer inom vatten- och havsmiljöförvalt- ningen på basis av EU-direktiv. 36För annan miljöövervakning av kustområden enligt ramdirektivet för vatten är gränsen en nautisk mil utanför kustområdet. För annan miljöövervakning av kustområden, enligt ram- direktivet för vatten, är gränsen en nautisk mil utanför kustområdet. 37Naturvårdsverket, användning av 1:2-anslaget , skrivelse s. 26. 38Naturvårdsverket, Översyn av nationell akvatisk miljögiftsövervakning 2014 Program- områden Sötvatten och Kust och Hav, Rapport 6627 2014 s. 16. mätningarna kompletteras av mätkampanjer, s.k. screening samt analyser av prover från miljöprovbanken.39 (Se vidare kapitel 2). Inom programområde Sötvatten avser övervakningen av miljö- gifter analyser i fisk och vatten. Inom programområdet Kust och hav genomförs övervakningen av miljögifter och effekter av miljögifter genom analyser i fisk, sedi- ment, toppkonsumenter, musslor och snäckor.40 är ansvarigt för övervakningen av miljögifter. Inom programområdena Sötvatten och Kust och hav samverkar Havs- och vattenmyndigheten och om övervakningen. Anslaget 1:2 Miljöövervakning m.m. finansierar övervakningen och den belastar både och Havs- och vattenmyndig- hetens del av anslaget. Havs- och vattenmyndigheten svarar för och för cirka 13 mil- joner kronor . Därutöver tillkommer t.ex. miljögifter inom screening och miljöprovbank från del av an- slaget.41 uppdrar till myndigheter m.fl. att utföra den nationella övervakningen av miljögifter. Den löpande övervakningen av miljögifter i fisk utförs av i samarbete med och . SGU genomför på uppdrag av över- vakning av organiska miljöföroreningar, grundämnen och närings- ämnen i sediment vid 16 utsjöstationer . SGU bedriver också screening av miljögifter i grundvatten i separata upp- drag. utförs löpande nationell miljöövervakning av de miljögifter i grundvatten som kan förekomma naturligt, dvs. tungmetaller som betingas av t.ex. berggrundens sammansättning. För organiska miljö- gifter har SGU uppmärksammat att det behövs mer kunskap om ämnens användning och risk för spridning i mark och grundvatten för att välja ut vilka miljöfarliga ämnen som bör mätas.42 Länsstyrelsernas övervakning omfattar bl.a. ämnen som är prio- riterade enligt ramdirektivet för vatten och miljögifter i kustfisk. 39Naturvårdsverket, användning av 1:2-anslaget , skrivelse s. 55–56. 40Naturvårdsverket, Översyn av nationell akvatisk miljögiftsövervakning 2014, Program- områden Sötvatten och Kust och hav, rapport 6627, s. 17. 41Naturvårdsverket, e-brev . 42SGU, e-brev . Dessutom bedrivs screeningverksamhet som beskriver tillståndet för miljöföroreningar genom att mäta halter av ämnen i ett begränsat antal utvalda matriser vid ett eller ett par tillfällen i en samlad kam- panj. Enligt har verksamheten kommit igång p.g.a. att länsstyrelserna har kunnat ansöka om medel för att delta i screeningprojekt. har bistått med stöd när det gäller upphandling, projektledning och samordnad utvärdering av resultaten.43 tas prover av slam och utgående vatten från nio kommunala avloppsreningsverk. Halter av många organiska ämnen och metaller samt hormonella effekter mäts och förändringar noteras. Detta ger en bild av vilken belastning den bebyggda miljön har på miljön. Även mätningar av textilämnen i reningsverk har genom- förts.44 I olika sammanhang har behoven av en ökad miljöövervakning av miljögifter framhållits. I vattenmyndigheternas bristanalys framgick att övervakningen av miljögifter var otillräcklig förutom för de metaller som ingår i de nationella programmen.45 Vattenmyndigheterna menar att detta förhållande gäller alltjämt. Det finns t.ex. ett stort behov av att förbättra kontrollen av prio- riterade ämnen i ytvatten. Ett register över utsläpp och spill, dvs. diffus belastning ska ligga till grund för att utveckla övervakningen men detta saknas.46 –2014 genomförde en intern översyn av den nationella miljögiftsövervakningen inom programområdena Sötvatten och Kust och hav. Översynen innefattade inte avlopps- 43Naturvårdsverket, Översyn av nationell akvatisk miljögiftsövervakning 2014, Program- områden Sötvatten och Kust och hav, rapport 6627, s. 18. 44Naturvårdsverket, användning av 1:2-anslaget , skrivelse . 45Vattenmyndigheterna och länsstyrelserna, Bristanalys sjöar och vattendrag Översiktlig beskri- vning av övervakning – behov och brister. 46Vattenmyndigheterna, e-brev . reningsverk eftersom denna verksamhet ingår i ett annat program- område. Övervakning av miljögifter på den regionala nivån ingick inte heller i översynen. Översynen inriktades på att se över gamla, nya och kommande övervakningskrav för de ämnes- och effektparametrar (indikatorer) som används inom vatten- och havsmiljöförvaltningen samt inom havsmiljökonventionerna. Det befintliga programmet beskrivs som ett moget och, i förhållande till resurserna, väl utformat program. Inga betydande förändringar i programmet föreslogs i revideringen.47 Högfluorerade ämnen (PFAS) i dricksvatten har uppmärksam- mats som ett miljö- och hälsoproblem. I flera kommuner i har PFAS från brandövningsplatser hittats i grundvattnet och i några kommuner har PFAS också konstaterats i dricksvattnet. I en del fall har halterna av PFAS i dricksvattnet varit så höga att både enskilda brunnar och kommunala vattenverk tagits ur bruk. Även ytvatten har förorenats av PFAS. I utanför har PFAS spridits dels med dagvatten och vattendrag söderut genom hela , dels med grundvattenströmmar norrut mot vattentäkten. Förekomsten av PFAS-föroreningar i dricksvattnet aktualiserade frågor om bl.a. en förbättrad miljöövervakning av grundvatten och bättre analyser av resultatet, ett utvecklat syntesarbete samt för- bättrad spridning av resultaten. Föroreningar som drabbar grund- vattentäkter kan vid långsam vattenomsättning få långvariga effekter, vilket gör det angeläget att tidigt identifiera och förebygga riskerna.48 I underlag till denna utredning har flera myndigheter bl.a. Natur- vårdsverket uppmärksammat att när det gäller miljögiftsövervakning finns brister särskilt i övervakningen av grundvatten.49 Naturvårds- verket anser att en ökad frekvens av återkommande screening- insatser för att bedöma påverkan av miljögifter på sötvatten- och grundvattenförekomster behövs.50 SLU pekar på att det finns brister när det gäller övervakningen av miljögifter i både grundvatten och ytvatten inom främst två om- råden. Det första området avser övervakning av organiska miljögifter 47Naturvårdsverket, Översyn av nationell akvatisk miljögiftsövervakning 2014, Programområde Kust och Havs- och vattenmyndigheten, Rapport 6627, 2014. 48Utredningen om spridning av PFAS-föroreningar i dricksvatten (M 2015:B) 49Naturvårdsverket, e-brev . 50Naturvårdsverket, e-brev . (t.ex. PFAS) i vatten framför allt flodmynningar, sjöar och dricks- vattenkällor. Det andra området avser övervakning i påverkade områden. Den nuvarande övervakningen i opåverkade områden ger information om främst om miljöföroreningar som sprids via luft men det innebär att industrikemikalierna och läkemedlen inte fångas upp. Därutöver nämns behovet av att använda en ny metod, förut- sättningslös screening.51 Övervakningen av miljögifter förstärktes mot bakgrund av villkor i regleringsbrev. Enligt Naturvårds- verket har övervakningen av PFAS och växtskyddsmedel i vatten och biota utvecklats genom bl.a. samverkan mellan , , länsstyrelser och kommuner. Underlag tas fram för analys av potentiellt PFAS-påverkade områden. Flera nya PFAS-relaterade screeningprojekt har påbörjats. uppger att analysen av platser där det finns risk för spridning av PFAS har fördjupats. Flera undersökningar av svår- nedbrytbara fluorbaserade miljögifter (PFAS-ämnen) har inletts för att om möjligt identifiera nya PFAS och totalt organiskt fluor (TOF) i olika delar av miljön.52 Sedan översynen av miljögifter i den akvatiska miljön har några projekt startats. Sådana exempel är studier av bl.a. halter av vissa miljögifter i utter och biologiska effekter av bekämpningsmedels- exponering.53 Även en studie av biologiska effekter av metaller och organiska miljögifter i åtta kustområden som är påverkade av mänsklig aktivi- tet, t.ex. gamla eller nya utsläpp, inleddes . Effekter på fisk, snäckor, musslor och kräftdjur undersöks.54 har gett SGU uppdrag om screening i grund- vatten som har genomförts –2018 och som pågår 2018– 2019. Olika miljögifter i grundvatten analyseras för att minska den 51SLU, e-brev . 52Naturvårdsverket, användning av 1:2-anslaget , skrivelse . 53Naturvårdsverket, e-brev . 54Naturvårdsverket, användning av 1:2-anslaget , skrivelse s. 26. kunskapsbrist som finns och hitta eventuella okända problem som behöver övervakas i framtiden.55 5.6.4Statliga aktörers synpunkter på ansvarsfördelningen Havs- och vattenmyndigheten pekar på att ansvarsfördelningen för övervakning av miljögifter i förhållande till krav på övervakningen som ställs enligt vattenförvaltningsförordningen och havsmiljöför- ordningen i viss utsträckning är otydlig. ansvarar för löpande akvatisk miljögiftsövervakning, screening av miljögifter och övervakning av effekter av farliga ämnen. Havs- och vattenmyndigheten menar att detta inte fångar upp behoven för alla delar som ska övervakas enligt vattenförvaltnings- förordningen och havsmiljöförordningen. Inom havsmiljöförvalt- ningen är Havs- och vattenmyndigheten ansvarig myndighet för att upprätta övervakning av havsmiljön. Inom vattenförvaltningen an- svarar vattenmyndigheterna för att upprätta övervakning av ytvatten enligt de föreskrifter som Havs- och vattenmyndigheten utfärdar. Havs- och vattenmyndigheten anser att det är oklart vem som ska ansvara för expertis och finansiering av övervakningen som följer av förordningarna. Havs- och vattenmyndigheten och Naturvårds- verket har diskuterat vilken myndighet som ska ansvara för övervakning av mikroskräp och på vilka grunder beslut ska fattas. Myndigheterna har kommit överens om att ska ha huvudansvaret i frågan om mikroskräp, samt ansvara för eventuell övervakning av mikroskräp i sediment och biota, medan Havs- och vattenmyndigheten ska ansvara för eventuell övervakning i den fria vattenmassan.56 SGU menar att framför allt organiska miljögifter i såväl ytvatten som grundvatten är en fråga som riskerar att falla mellan stolarna eftersom ansvaret är uppdelat mellan Havs- och vattenmyndigheten och . Detta beror på att Havs- och vattenmyndig- heten ansvarar för programmet Sötvatten svarar för övervakningen av miljögifter. Det kräver god samverkan mellan och vattenmyndigheten.57 55Naturvårdsverket och SGU, e-brev respektive . 56Underlag Havs- och vattenmyndigheten . 57SGU, e-brev . Miljöövervakningen av grundvatten ska bidra med underlag för bedömning av miljökvalitetsmålet Grundvatten av god kvalitet och Giftfri miljö. Övervakningen ska också bidra till med underlag för att tillgodose krav enligt vattenförvaltningsförordningen.58 Data från övervakningen redovisas i den officiella statistiken om olika ämnen som klorid, nitrat och alkalinitet59 i grundvatten. Övervakning av miljögifter i vatten redovisas samlat i det före- gående avsnittet 5.6. Ansvaret för övervakning för grundvatten är uppdelad på flera myn- digheter och finansieras ur olika anslag. ansvarar för miljöövervakningen av miljögifter och myndigheten uppdrar åt SGU att genomföra övervakning av miljögifter. Både Naturvårds- verket och Havs- och vattenmyndigheten finansierar övervakningen av miljögifter ur anslaget 1:2 Miljöövervakning m.m. inom utgifts- område 20. Havs- och vattenmyndigheten uppdrar åt SGU att genomföra miljöövervakning av grundvatten. Grundvatten är ett delprogram inom programområdet Sötvatten. Havs- och vattenmyndigheten finansierar övervakningen från anslaget 1:2. Grundvattennätet och viss övervakning av grundvattennivåer och grundvattenkvalitet finansieras av SGU:s ramanslag 1:8, Geologisk undersökning inom utgiftsområde 24, Näringsliv. samordnar den regionala miljöövervakningen som utförs av länsstyrelserna. Till grund för miljöövervakningen finns regionala program som godkänns av ansvarig för respektive nationellt program vid och Havs- och vattenmyndigheten. 58SGU, e-brev . 59Alkalinitet är ett mått på vattnets förmåga att tåla tillskott av syra, utan att reagera med en kraftig pH-sänkning, det vill säga ett mått på vattnets buffertkapacitet. Programmen ligger sedan till grund för beslut av om bidrag till länsstyrelserna. Bidragen finansieras från Naturvårds- verkets och Havs- och vattenmyndighetens del av anslag 1:2 Miljö- övervakning m.m. SGU har ett föreskrivande och vägledande ansvar enligt vatten- förvaltningsförordningen för vattenmyndigheterna. Vattenmyndig- heterna ansvarar för att upprätta övervakning av grundvatten enligt de föreskrifter som SGU utfärdar. SGU ansvarar för föreskrifter och vägledande för vattenförvalt- ningen. SGU har dock inget formellt ansvar för att utveckla och samordna övervakningen av grundvatten men i samarbetet med övriga berörda myndigheter som syftar till att utveckla övervak- ningen förväntas att SGU ansvarar för detta. SGU genomför vidare många insatser som rör grundvatten som har beslutats av myn- digheterna och som ingår samarbetet Full koll på våra vatten. Det saknas dock finansiering för huvuddelen av dessa insatser eftersom medel inte har tillförts i den utsträckning som behövs. SGU försöker anpassa befintliga projekt som finansieras inom uppdragsverksam- heten i så stor utsträckning som möjligt till de insatser som beslutas inom samverkan. För vissa insatser har Havs- och vattenmyndig- heten tilldelat extra medel till SGU.60 Övervakning av grundvatten initierades framför allt utifrån de behov som var rådande . Det övergripande syftet var inledningsvis att dokumentera grundvattnets naturliga kemiska sammansättning i av människan opåverkade mil- jöer. Mätpunkter inom påverkade områden har därför undvikits även om vissa mätpunkter i påverkade områden kan ingå.61 60SGU, e-brev, . 61SGU, Insamling av grundvattenanalyser från förorenade områden och förorenade verksamheter – möjligheter och begränsningar, 2014:38 s. 9. Ramdirektivet för vatten, grundvattendirektivet och nitratdirek- tivet ställer krav på övervakning av grundvatten som potentiellt kan vara förorenat. Detta har enligt SGU inneburit behov av att förändra inriktningen på övervakningen och därför pågår ett sådant arbete.62 Grundvattennätet är ett nät av övervakningsstationer som övervakas för att studera variationer i grundvattnets mängd och beskaffenhet i förhållande till geologi, topografi och klimat. Under- laget används för referensändamål, prognoser, miljökontroll och resursberäkningar. Nivåer mäts regelbundet och vid en del stationer tas prover där vattenkvaliteten analyseras.