sou · H7B359d8 · 2019-12-12 00:00:00 — inkluderar indikatorn endast garantipension utbetalningar av äldreförsörjningsstöd och bedöms starkt peka på att personen tillhör övertäckningen. Vi bedömer därför att de som endast har träff på denna indikator och ingen av övriga indikatorer som pekar på att personen tillhör övertäckningen, istället korrekt tillhör folkbokföringsregistret. har bedömt att denna justering av modellen inte är nödvändig för uppskattningarna inom övriga ersättningssystem. Detta baseras på att den direkta kopplingen till personer som fått ersättning från dessa ersättningssystem och endast har träff på indikatorn endast garantipension inte är lika stark. 5.6.3Hur möjligheten till export bedöms påverka modellen för övertäckning Som vi redovisat ovan förekommer i flera ersättningssystem möjligheten för en ersättningstagare att vara bosatt utomlands och behålla sin ersättning (s.k. export). Huruvida dessa personer kvarstår i folkbokföringsregistret är därmed av vikt när vi bedömer skattningarna av de felaktiga utbetalningarna. Vår bedömning är att merparten av de som väljer att lämna landet för att bosätta sig inom EU/EES anmäler utflyttningen till , bland annat av skatterättsliga skäl. Att registreras som utflyttad har heller inga nackdelar, eftersom personer lätt kan registrera sig som återflyttade vid behov. Det innebär att dessa personer i hög grad avregistreras från folkbokföringen som utflyttade och därmed inte heller kan ingå i våra registerkörningar och i övertäckningen. Detta tillsammans med att modellen ställer förhållandevis höga krav för att bedöma någon som en del av övertäckningen gör att de estimat vi fått fram endast bör inkludera ett mindre antal personer som exporterat sin ersättning. I det följande redovisar vi resultatet av våra registerkörningar. Vi redovisar estimaten av de felaktiga utbetalningarna per ersättningssystem och år tillsammans med estimat på antal personer som bedömts ha fått ersättning felaktigt. Vi redovisar även som referens de totala årliga utbetalningarna och antal mottagare inom respektive ersättningssystem , enligt data från SCB. Totalt omfattar registerkörningarna ersättningssystem som betalade ut i ersättning. Regelverken vad gäller ersättning vid vistelse utomlands är generellt sett något mer kategoriska än vid felaktig folkbokföring. Detta utgör en god grund för att kunna studera dessa ersättningssystem och göra en uppskattning av de felaktiga utbetalningarna. Resultatet är dock beroende av att modellen på tillfredsställande sätt kan bedöma vilka personer som är felaktigt bokförda i och inte. I estimaten ingår sannolikt också ett mindre antal personer som på laglig väg har exporterat sin ersättning, men inte anmält utlandsflytt till . Av de personer som enligt modellen bedöms tillhöra övertäckningen har 10 776 personer fått utbetalningar från minst ett av de undersökta ersättningssystemen. De redovisade estimaten omges inte av något konfidensintervall eller osäkerhetsintervall eftersom detta är en totalundersökning. Spridningsmåtten avser utbetalningar på årsbasis. Sjuk- och aktivitetsersättningen redovisas också samlat. Aktivitetsstöd, utvecklingsersättning och etableringsersättning betalades ut i aktivitetsstöd, utvecklingsersättning och etableringsersättning.90 Antalet mottagare av dessa ersättningar var cirka 312 000 personer. Dessa ersättningar kräver deltagande i arbetsmarknadspolitiskt program. Vårt resultat visar att väldigt få personer inom övertäckningen fått dessa ersättningar, 67 personer inom aktivitetsstödet och 9 inom etableringsersättning. Uppskattningarna av de felaktiga utbetalningarna inom dessa ersättningssystem är små. 90Under 2016 var regelverket för att få etableringsersättning annorlunda än det är . Ett villkor för ersättning var dock att delta i aktiviteter. Felaktiga utbetalningar av aktivitetsstöd och Felaktiga utbetalningar (kr) 859 000 (0,) Felaktiga utbetalningar av etableringsersättning Felaktiga utbetalningar (kr) 335 000 (0,) betalades ut till cirka 1,3 miljoner personer. Barnbidrag kan under vissa omständigheter betalas ut även vid längre utlandsvistelser. Det gäller bland annat för de med gränsöverskridande arbete. Det finns därför viss risk för överskattning i denna uppskattning av de felaktiga utbetalningarna. Ingen av de personer som ingår i övertäckningen har dock haft någon familjeinkomst. Inom övertäckningen har 2 773 personer fått barnbidrag. Felaktiga utbetalningar av barnbidrag Felaktiga utbetalningar (kr) 54 472 000 (0,) Ungefär 5,2 miljarder betalades ut till knappt 242 000 personer. Huvuddelen av bostadsbidraget betalas ut till personer som är bosatta utanför landet. Ett i förhållande till de totala utbetalningarna mindre belopp har utbetalats till de 1 056 personer som bedöms tillhöra övertäckningen. Felaktiga utbetalningar av bostadsbidrag Felaktiga utbetalningar (kr) 31 029 000 (0,) Bostadstillägg inom sjuk- och aktivitetsersättning Totalt betalades i bostadstillägg ut till ungefär 140 000 personer med sjuk- eller aktivitetsersättning. Bostadstillägget är en bosättningsbaserad ersättning och betalas inte ut till personer som inte är bosatta i landet. har utbetalats till de 150 personer som bedömts tillhöra övertäckningen. Tabell 5.9 Felaktiga utbetalningar av bostadstillägg inom sjuk- och aktivitetsersättning Felaktiga utbetalningar (kr) 4 908 000 (0,) Totalt betalades i föräldrapenning på lägsta- och grundnivå ut till cirka 432 281 personer. På lägstanivån är föräldrapenningen bosättningsbaserad, på grundnivå kan ersättning ges om inkomsten är låg. Nedan redovisas det belopp som utbetalats av föräldrapenning på lägsta- eller grundnivå till 583 personer som bedöms tillhöra övertäckningen. Tabell 5.10 Felaktiga utbetalningar av föräldrapenning på lägsta- och grundnivå Felaktiga utbetalningar (kr) 16 699 000 (0,) betalades ut till ungefär 65 400 personer. har betalats ut till de 105 personer vi genom modellen bedömt tillhör övertäckningen. 5.11 Felaktiga utbetalningar av handikappersättning Felaktiga utbetalningar (kr) 000 (0,) Rehabiliteringsersättningen omfattade 2016 som utbetalades till 22 400 personer. Inte någon av de personer som bedömts tillhöra övertäckningen har fått rehabiliteringsersättning. Tabell 5.12 Felaktiga utbetalningar av rehabiliteringsersättning Felaktiga utbetalningar (kr) Sjuk- och aktivitetsersättning betalades ut med . Totalt mottog 350 000 personer ersättning. Sjuk- och aktivitetsersättningar kan exporteras, varför nedanstående belopp inte är ett säkert felaktigt belopp. I övertäckningen har 224 personer mottagit . Tabell 5.13 Felaktiga utbetalningar av sjuk- och aktivitetsersättning Felaktiga utbetalningar (kr) 19 272 000 (0,) Det statliga tandvårdsstödet kan betalas ut via allmänt tandvårdsbidrag, särskilt tandvårdsbidrag och som tandvårdsersättning via högkostnadsskyddet. Tillsammans uppgick dessa till som utbetalades för 4,2 miljoner personer. Det utbetalade beloppet är i allmänhet litet. Endast ett begränsat belopp av statligt tandvårdsstöd har betalats ut till de 5 275 personerna inom övertäckningen. Det allmänna bidraget har betalats ut med . Särskilt tandvårdsbidrag har betalats ut med Tabell 5.14 Felaktiga utbetalningar av statligt tandvårdsstöd Felaktiga utbetalningar (kr) 12 684 000 (0,) Ungefär 870 000 personer mottog tillfällig föräldrapenning. Totalt betalades ut. Tillfällig föräldrapenning kan under vissa förutsättningar betalas ut till personer som vistas utomlands. Av de som bedömts tillhöra övertäckningen har endast 21 personer fått ersättning. Tabell 5.15 Felaktiga utbetalningar av tillfällig föräldrapenning Felaktiga utbetalningar (kr) 193 000 (0,) betalades ut i underhållsstöd. Stödet betalades ut till ungefär 177 000 personer. Underhållsstödet kan inte exporteras till andra länder. har utbetalats till 650 personer som bedömts tillhöra övertäckningen. Tabell 5.16 Felaktiga utbetalningar av underhållsstöd Felaktiga utbetalningar (kr) 17 046 000 (0,) Vårdbidraget betalades ut till 66 100 personer . Totalt betalades ut. Under har betalats ut till 19 personer i övertäckningen. Tabell 5.17 Felaktiga utbetalningar av vårdbidrag Felaktiga utbetalningar (kr) 445 000 (0,) Totalt betalades i bostadstillägg ut till ungefär 302 000 pensionärer. Bostadstillägg till pensionärer kan exporteras . har utbetalats till de 770 personer som bedömts tillhöra övertäckningen. Tabell 5.18 Felaktiga utbetalningar av bostadstillägg till pensionärer Felaktiga utbetalningar (kr) 30 184 000 (0,) betalades ut i efterlevandestöd till barn. Ersättning betalades ut till cirka 13 500 personer. Ersättningen kan under vissa förhållanden exporteras inom EU. I övertäckningen har 395 personer mottagit . Tabell 5.19 Felaktiga utbetalningar av efterlevandestöd till barn Felaktiga utbetalningar (kr) 6 268 000 () Garantipension (inkl. garantipension till omställningspension, förlängd omställningspension, särskilt efterlevandestöd och änkepension) betalades ut till ungefär 636 000 personer till ett belopp på 13 miljarder. Av dessa bedömdes 796 personer tillhöra övertäckningen. Dessa mottog i sin tur i ersättning. Tabell 5.20 Felaktiga utbetalningar av garantipension Felaktiga utbetalningar (kr) 10 029 000 (0,) Särskilt pensionstillägg utbetalas bara till ett fåtal personer, 782 personer . Knappt 10 miljoner betalades ut . Inga personer i övertäckningen har mottagit särskilt pensionstillägg. Tabell 5.21 Felaktiga utbetalningar av särskilt pensionstillägg Felaktiga utbetalningar (kr) Ungefär 24 000 personer fick äldreförsörjningsstöd. Totalt betalades strax ut. Vi har under arbetets gång noterat att modellen innehåller förhållandevis få indikatorer som rimligen kan tänkas uppfyllas av äldre personer och som pekar på att de korrekt tillhör folkbokföringen. Modellen bedömer dessutom att om en person inte har någon annan inkomst från tjänst eller bidrag än garantipension, vilket enligt modellen även inkluderar äldreförsörjningsstödet, är detta en stark indikation på att personen tillhör övertäckningen. Vi har därför i fallet med äldreförsörjningsstöd fått göra ett avsteg från modellen. Eftersom vi kan anta att personer i den här gruppen generellt lämnar färre avtryck i registren även om de är bosatta i , kommer den här gruppen att överskattas i modellen. Vi har därför vid denna registerkörning valt att bedöma de personer som endast har träff på denna indikator som bosatta i . De är därmed inte en del av övertäckningen och ersättningen de mottagit är inte en del av det uppskattade beloppet på felaktiga utbetalningar som redovisas nedan. Av de studerade systemen utmärker sig äldreförsörjningsstödet som det system där omfattningen av felaktiga utbetalningar bedöms vara som störst, både procentuellt och som belopp räknat. möjligheter att behålla sin ersättning under förutsättning att mottagaren fortsatt har kvar och betalar för sin bostad. Inom EU/EES får personen vistas och utanför EU/EES . Av de som bedömts tillhöra övertäckningen har 871 personer fått i ersättning. Tabell 5.22 Felaktiga utbetalningar av äldreförsörjningsstöd Felaktiga utbetalningar (kr) 61 536 000 () De totala utbetalningarna från de studerade ersättningssystemen uppgick till . Med övertäckningsmodellen som verktyg har vi fått fram en mindre population vars mottagna ersättningar vi har undersökt. Enligt de estimat vi har fått fram uppgick de felaktiga utbetalningarna på grund av personer som är bosatta i till , vilket motsvarar av de totala utbetalningarna. Variationen är dock stor mellan de olika ersättningssystemen. Tabell 5.23 Uppskattning av de felaktiga utbetalningarna 2016 (tkr) utbetalningar (tkr) Föräldrapenning*/** Sjuk/aktivitetsersättning* Efterlevandestöd till barn* *System där en mindre del av beloppet kan vara korrekt exporterad ersättning. **Endast lägsta- och grundnivån. Dessa estimat är beroende av hur väl modellen förmår att korrekt bedöma vilka som tillhör övertäckningen och således är bosatta inom landets gränser. I beloppen ovan antas det också finnas ett mindre antal som på laglig väg har exporterat sin ersättning. Antalet personer i denna grupp ska dock inte överskattas. För att uppskatta den totala omfattningen av felaktiga utbetalningar har estimatet ovan räknats om till utgiftsnivåer genom att multiplicera andelen fel med utgifter för respektive ersättningssystem. De felaktiga utbetalningarna uppskattas då till . Vi har genomfört en känslighetsanalys för att kontrollera hur mycket övertäckningsmodellen påverkas av förändringar i de förutbestämda vikterna. Varje vikt har ändrats nedåt, en vikt åt gången. Vid varje ändring har modellen körts om för att kontrollera påverkan på antalet personer som bedöms tillhöra övertäckningen och har haft någon utbetalning från minst ett ersättningssystem. Analysen har gjorts i två scenarier: •samtliga indikatorer ingick och vi tillät att vikter med värdet 1 (låg) blir 0. Detta innebär att indikatorn tilläts utgå från modellen. De personer som har haft träff på endast en indikator och vars vikt tidigare varit 1, kommer istället bedömas som tillhörande övertäckningen, som person utan träff på någon indikator. •I det andra scenariot räknas endast ändringar gjorda på indikatorer med vikter som har värdet 2 (normal) eller 3 (hög). Vi beräknar därefter medelvärdet samt kvartiler för varje scenario. När vi låter samtliga indikatorer ingå ges ett medelvärde på 10 913 personer. Detta är något högre än de 10 776 personer som bedömts tillhöra övertäckningen när modellen körts med de ursprungliga vikterna. Spridningsmåtten visar dock att merparten av värdena hamnar nära det antal vi redovisat i tidigare. Tabell 5.24 Medelvärde och spridningsmått för samtliga vikter Medelvärde (antal personer) När vi endast räknar med förändringarna av vikter med värdet 2 och 3 ges istället ett medelvärde på 10 761. Spridningsmåtten hamnar också väldigt nära det antal personer som bedömts tillhöra övertäckningen vi fått när modellen körts med de ursprungliga vikterna. Tabell 5.25 Medelvärde och spridningsmått för vikter med mellan och hög vikt Medelvärde (antal personer) Det som framgår är att modellen är förhållandevis okänslig för förändringar i vikterna. Endast förändringar i vikterna för indikatorerna endast garantipension och familjeinkomst större än 0 ger märkbara förändringar i antalet personer som bedöms tillhöra övertäckningen. När vi förändrar vikten för indikatorn endast garantipension nedåt, från 3 till 2, minskar antalet träffar med ungefär 2 800 personer. När det gäller indikatorn familjeinkomst större än noll har denna indikator vikten 1. Vid förändring låter vi därmed denna indikator utgå från modellen. Antalet personer som bedöms tillhöra övertäckningen ökar då med ungefär 4 000 personer. Detta beror på att vissa personer inte har träff på någon annan indikator än denna och därmed bedöms tillhöra övertäckningen eftersom de då helt saknar träff på någon indikator. Vår känslighetsanalys speglar inte hur den ursprungliga övertäckningsmodellen påverkas av ändringar i vikterna, eftersom vi gjort justeringar bland annat på indikatorn familjeinkomst större än noll och familjeinkomst större än ett prisbasbelopp samt det logiska villkor som ligger till grund för den bedöma misstänkt övertäckning. Möjligheten att uppskatta de felaktiga utbetalningarna på grund av felaktig folkbokföring i är mer begränsad än vid övertäckning. Regelverken innehåller ofta undantag som gör att det inte går att konstatera felaktiga utbetalningar utan tillgång till mer information kring det individuella ärendet. Vi ser att modellen har potential att användas för syftet att uppskatta felaktiga utbetalningar, men att kompletterande information från myndigheterna är nödvändig för att med önskvärd precision kunna avgöra om den felaktiga folkbokföringen har orsakat felaktiga utbetalningar. Enligt vår studie uppskattas de felaktiga utbetalningarna till personer som är felaktigt folkbokförda i (tillhör övertäckningen) till nästan , vilket motsvarar av de studerade utgifterna. Beräknat utifrån utbetalningar uppskattas ha betalats ut felaktigt. Detta resultat är dock beroende av hur väl modellen för övertäckning förmår att korrekt urskilja de personer som tillhör övertäckningen respektive inte gör det. Vår bedömning är att modellen i hög grad förmår urskilja personer som sedan en länge tid är bosatta i . Eftersom vissa personer kan göra sporadiska avtryck i registren och på så sätt enligt modellen inte tillhör den misstänkta övertäckningen, finns dock risk att vi underskattar de felaktiga utbetalningarna. Det kan också finnas personer som avsiktligen lämnar avtryck i registren för att uppfattas som bosatta i . Därtill kan det också finnas ett behov att utveckla indikatorer som i högre grad kan uppfyllas av pensionärer med i övrigt låg aktivitet för att inte riskera att överskatta denna grupp i övertäckningsmodellen. Givet att modellen fungerar tillfredställande visar vår studie på att övertäckning, felaktig folkbokföring i , föranleder relativt stora felaktiga utbetalningar, men resultatet pekar på att de felaktiga utbetalningarna är begränsade i förhållande till såväl de totala utbetalningarna som den allmänna diskussionen om kvaliteten i folkbokföringsregistret. De felaktiga utbetalningarna är heller inte jämnt fördelade över ersättningssystemen. Studien visar också att det är möjligt att löpande kvantifiera konsekvenserna av övertäckning i form av felaktiga utbetalningar. När det gäller felaktig folkbokföring inom har vår studie inte kunnat ge några entydiga svar. Detta beror i huvudsak på att rätten till ersättning från de studerade välfärdssystemen inte ensamt är beroende av korrekt folkbokföring. Inom vissa ersättningssystem är det istället någon annan eller ytterligare information som krävs för att kunna konstatera om ersättning faktiskt har betalats ut felaktigt. I vissa fall är det inte folkbokföringen i sig som är central för rätten till ersättning, däremot för möjligheten för myndigheterna att kontakta ersättningstagaren. Det gäller därmed kontaktuppgifter i en vidare I andra fall är folkbokföringen mer en indikation på att eventuella samboförhållanden inte stämmer överens med vad som uppgetts i ett ärende. Undantagen i regelverken gör att det inte går att göra säkra uppskattningar enbart med registerdata. Vi bedömer dock att modellen för felaktig folkbokföring skulle kunna utgöra ett verktyg för att studera risker för felaktiga utbetalningar, men endast med hjälp av ytterligare information på ärendenivå. Slutligen vore det värdefullt om registret löpande kunde verifieras genom den dagliga handläggningen. Om resultatet av genomförda kontroller av var personer är bosatta sparas, kan detta användas av SCB för att löpande förbättra och verifiera modellerna. En utbetalning är korrekt om den uppgår till rätt belopp och når rätt person. I detta avsnitt behandlar vi risken för identitetsrelaterat missbruk, som kan medföra att utbetalningar når fel person. Det kan handla om att exempelvis falska eller missbrukade identiteter används för välfärdsutbetalningar. Denna fråga tillmäts stor uppmärksamhet i bland annat Utredningen om organiserad och systematisk ekonomisk brottslighet mot välfärden (nedan kallad Utredningen om välfärdsbrottslighet) och i den pågående Utredningen om samordning av statliga utbetalningar från välfärdssystemen (Fi 2018:05). Utredningen om välfärdsbrottslighet pekade på risken att oriktiga (falska eller manipulerade) identiteter används för brottsliga syften och att oriktiga handlingar som styrker identiteter inte upptäcks, då det förekommer en mängd olika identitetshandlingar och utgivare av identitetshandlingar. Det finns inte någon myndighet som har ett övergripande ansvar för frågor om identiteter eller ett sammanhållet ansvar för utfärdande av identitetshandlingar. När det gäller fastställandet av identiteter är det dock främst de kontroller som vidtas vid och vid folkbokföringsverksamhet som får betydelse för utbetalningar från välfärdssystemen. Utredningen pekade också på risken att myndigheterna använder samordningsnummer som grundar sig på ostyrkta uppgifter som om de grundar sig på styrkta uppgifter. Man pekade på att det i sin tur innebär en stor risk att de aktörer som använder dessa nummer till grund för beslut om ersättningar inte kontrollerar nödvändiga uppgifter innan de läggs till grund för olika åtgärder och beslut.91 Utredningen om samordning av statliga utbetalningar från välfärdssystemen lyfter i en statusrapport fram att man hittat flera typer av, och exempel på, identitetsbaserad brottslighet med syfte att felaktigt få ut pengar från välfärdssystemen. Man nämner exempelvis att personer får ersättningar från välfärdssystemen under två olika identiteter. Man gör också bedömningen att nya upplägg organiseras med snabbhet och i en del fall omfattar ett stort antal identiteter. Utredningen anger att det inte sällan är utländska identiteter som används genom att EU-medborgare folkbokförs i och utnyttjas för att bland annat ansöka om ersättningar från välfärdssystemen.92 I vår rapport och AI för korrekta utbetalningar från välfärdssystemen framhåller också respondenter som intervjuats att digitaliseringen öppnat för mer systematiska, storskaliga och organiserade bedrägerier. De tar exempelvis upp att ett större antal identiteter kan utnyttjas, med eller utan deras kännedom, till digitala ansökningar om ersättningar från välfärdssystemen.93 Mot bakgrund av Utredningen om välfärdsbrottslighets betänkande fick i uppdrag att motverka registrering av falska identiteter och att om möjligt beskriva omfattningen falska identiteter.94 I sitt svar på uppdraget beskriver myndigheten att problematiken med identitetsrelaterat missbruk är komplex och svåröverskådlig. Man anger att den samlade uppfattningen inom och i är att de direkt falska identiteterna minskar i omfattning till förmån för olika varianter av utnyttjade identiteter. Utnyttjade identiteter är identiteter som nyttjas av någon annan för ekonomisk , med eller utan dennes medverkan eller kännedom. pekar på att vinningen kan uppstå på många olika sätt, men avgränsar sig till identitetsmissbruk som är kopplad till företagsverksamhet. 91SOU 2017:37: Kvalificerad välfärdsbrottslighet – förebygga, förhindra, upptäcka och beivra. 92Statusrapport från utredningen om samordning av statliga utbetalningar från välfärdssystemen (Fi 2018:05), Färre felaktiga utbetalningar från de statliga välfärdssystemen med ökad samordning av betalningar och kontroller, . s. 18 f. 93Delegationen för korrekta utbetalningar från välfärdssystemen (2019): Digitalisering och AI för korrekta utbetalningar (Rapport 5). 94Regleringsbrev för avseende . någon samlad bild av omfattning och konsekvenser av identitetsrelaterade fel och missbruk inte finns och att den samlade bilden är komplex att ta fram.95 Problematiken med identitetsrelaterat missbruk är, som vi sett, mångfacetterad och komplex. De utredningar och regeringsuppdrag som tagit upp problematiken har inte sett att det varit möjligt att kvantifiera dess omfattning. Enligt uppgift från utredningen om samordning av statliga utbetalningar från välfärdssystemen, avser inte heller den utredningen att göra en kvantifiering av problematiken. Vi har därför undersökt möjliga metoder och förutsättningar för att kvantifiera omfattningen av de felaktiga utbetalningar som identitetsrelaterat missbruk föranleder. Det har av olika skäl inte varit möjligt att studera detta i sin helhet inom ramen för delegationens arbete. I avsnitt 9.1.2 återkommer vi till behovet att studera omfattningen av denna problematik och hur det skulle kunna göras. I detta kapitel har vi därför avgränsat oss till att studera omfattningen av utbetalningar till personer med samordningsnummer och göra en bedömning av omfattningen av de felaktiga utbetalningar som kan uppstå som konsekvens av identitetsrelaterat missbruk med samordningsnummer.