sou · H7B322 · 2019-04-29 00:00:00 — Detta projekt har pågått och syftar till att följa utvecklingen av halten kadmium i olika livsmedel samt förbättra underlaget för intagsberäkningar och gränsvärdesdiskussioner.64 59Folkhälsomyndigheten (2018). 60Naturvårdsverket, e-brev, . 61Kemikalieinspektionen, e-brev, . 62Livsmedelsverket, e-brev, och . 63Livsmedelsverket, e-brev, . 64Livsmedelsverket, e-brev, . är enligt instruktion förvaltningsmyndighet för frågor om bl.a. byggd miljö, fysisk planering och boende. Myndigheten ska utöva tillsyn, ge tillsynsvägledning och ha upp- sikt i enlighet med lagar och förordningar. Det innebär att ansvarar för att t.ex. vägleda kommuner när det gäller hur hänsyn bör tas till buller och andra hälsofrågor vid planering för och bygg- ande av bostäder enligt plan- och bygglagstiftningen. Myndigheten ska också bistå regeringen med analyser och utredningar inom sitt verksamhetsområde.65 ingår även i . ska inom ramen för sitt ansvar i miljö- målssystemet uppskatta de risker som strålning innebär för befolk- ningen som helhet och för särskilda grupper. Myndigheten ska bl.a. genomföra mätningar inom strålskyddsområdet.66 har ett eget miljöövervakningspro- gram för elektromagnetiska fält och radioaktiva ämnen. Myndig- heten genomför helkroppsmätningar av människor för att uppskatta den stråldos från radioaktiva ämnen som människor exponeras för via mat, dryck eller luft. har gjort helkroppsmätningar för att undersöka aktiviteten av cesium i människor.67 mäter vilken stråldos männi- skor får genom mat. analyserar ämnena cesium-137 och strontium-90 i mat som motsvarar alla måltider som en människa äter . genom- för även mätningar av ämnet cesium-137 i ren-, älg- och vildsvins- kött. Mätningar av radioaktiva ämnen i mejerimjölk från fem meje- rier i , , , och genomförs också. Mätningar i mjölk ger en god bild av nedfall av radioaktiva ämnen i landet och är en bra indikator för övervakning av vissa nivåer av radioaktiva ämnen i miljön.68 65Förordning (2012:546) med instruktion för . 66Förordning (2008:452) med instruktion för . 67www.stralsakerhetsmyndigheten.se/omraden/miljoovervakning/radioaktiva-amnen/ helkroppsmatningar/, hämtad, . 68www.stralsakerhetsmyndigheten.se/omraden/miljoovervakning/, hämtad, . använder insamlade data från denna övervakning i myndighetens uppföljning av miljökvalitetsmålet Säker strålmiljö, tillstånd och trender i strålmiljö, riskvärderingar och infor- mation till allmänheten. Data från mätningarna i myndighetens del- program om mejerimjölk, blandad kost och helkroppsmätningar rapporteras till EU.69 Det övergripande syftet med miljö- övervakning av strålning redovisas i avsnitt 6.5.4. har tagit fram riktlinjer till stöd för den statligt finansierade hälsorelaterade miljöövervakning som länsstyrelserna bedriver. I riktlinjerna rekommenderas länsstyrelserna att skicka ut fler exemplar av miljöhälsoenkäter, så kallat tilläggsurval, samt sammanställa data från mätningar som görs inom länet av andra aktörer. De flesta länsstyrelser har följt Naturvårds- verkets riktlinjer.70 Länsstyrelsernas regionala miljöövervakning finansieras till största del via anslaget 1:2 Miljöövervakning m.m. Flera länsstyrelser anser att finansieringen för den regionala hälsorelaterade miljöövervak- ningen är så pass begränsad att området inte har kunnat prioriteras.71 De flesta länsstyrelser finansierar utskick av ytterligare miljöhälso- enkäter, i enlighet med riktlinjer. Flera läns- styrelser beskriver därutöver resultat från andra programområden som t.ex. Sötvatten, Luft och Miljögiftssamordning.72 Inom program- område Luft sammanställer länsstyrelser resultat från övervakning av luftkvalitet i tätortsluft (kommuner, luftvårdsförbund m.fl.). Inom programområde Sötvatten mäts metaller, som kan påverka männi- skors hälsa negativt. Mätningar utförs även i ytvatten, fisk, och i viktiga grundvattenförekomster. Organiska miljögifter mäts i sjö- 69Strålsäkerhetsmyndigheten, skriftligt underlag, . 70Naturvårdsverket, Riktlinjer för regionala miljöövervakningsprogram 2015–2020. 71Genomgång av samtliga länsprogram 2015 – 2020 samt IMM (2015). Länsstyrelserna i , , . i redovisar övervakning från kartlägg- ningen av bullernivåer inom programområde Fjäll. Några läns- styrelser utför mätningar av cesium-137 i fisk, bär, svamp och vilt. Inom Miljögiftssamordningen deltar flera länsstyrelser i screening- projekt av hälsofarliga ämnen t.ex. i avloppsreningsverkens slam och utgående vatten.73 En representant från i ingår i HÄMI:s referensgrupp.74 Kommuner med över 100 000 invånare tar fram data om buller i enlighet med exempelvis END-direktivet (/49/EG). Delar av resultatet används som underlag till buller- kartläggningen som görs inom HÄMI.75 9.5.7Annan och närliggande verksamhet Zoonoser är infektioner som på naturligt sätt kan överföras mellan djur och människa. Enligt förordningen om övervakning av zoono- ser och zoonotiska smittämnen hos djur och i livsmedel framgår att , och ansvarar för övervakning av zoonoser och zoonotiska smitt- ämnen. Inom programområde Skog övervakar SLU sorkar och lämlars beståndsvariationer på uppdrag av . Utifrån denna övervakning bedriver SLU egen övervakning av vissa zoonoser. är enligt instruktionen förvaltningsmyndighet inom jordbruksområdet, fiskeområdet och därtill knuten lands- bygdsutveckling.76 har enligt instruktion till uppgift att vara veterinärmedicinskt expert- och serviceorgan åt myn- digheter. Statens veterinärmedicinska ska som riskvärderande myn- dighet och beredskapsmyndighet utreda zoonosers uppkomst, orsak 73Genomgång av samtliga länsstyrelsers länsprogram för regional miljöövervakning –2020. 74Naturvårdsverket, e-brev, . 75Naturvårdsverket, e-brev, . 76Förordning (2009:1464) med instruktion för . och spridningssätt samt medverka i förebyggandet och bekämpandet av sådana sjukdomar, utföra diagnostik av zoonoser som föreskrivs i . Myndigheten ska även följa och analysera utveck- lingen av resistens mot antibiotika och andra antimikrobiella medel bland mikroorganismer hos djur och i livsmedel samt utforma en nationell övervakningsplan för zoonoser vilken fastställs av Jord- bruksverket.77 lagrar donerade prover med bröstmjölk från människor i den nationella miljöprovbanken vid riks- museet (se avsnitt 2.4.2). Bröstmjölksproverna övertogs från ett forskningsprojekt av i form av HÄMI, som har behållit provserien och fortsatt insamlandet. Dessa prover är de enda humanprover som sparas med finansiering av anslaget 1:2 Miljö- övervakning m.m.78 Andra aktörer (t.ex. myndigheter och forskningsinstitut) sparar humanprover. har fått tillgång till andra aktörers humanprover genom olika samarbeten. Ett sådant exempel är samar- betet mellan och . Naturvårds- verket finansierar insamling av prover medan sparar proverna och finansierar lagring. I ett samarbete med Karo- linska institutet fick () tillgång till urinprover som samlats in från barn inom projektet . Lagring av humanprover är värdefullt för att retro- spektivt studera människors exponering av miljögifter. IMM redovisade i en utredning att lagring av human- prover är viktigt för att möjliggöra kontinuerlig exponerings- övervakning och framtida studier av okända miljögifter inom den hälsorelaterade miljöövervakningen.79 I en utredning för Natur- vårdsverkets forskningsnämnd framgår en diskussion som fördes 77Förordning (2009:1394) med instruktion för . 78Naturvårdsverket, intervju, . 79IMM, (1992), rapport 7/92, s. 121. angående att det föreligger ett stort allmänt intresse för att etablera en nationell humanprovbank i Sverige.80 Miljöövervakningsenheten vid gjorde försök att inrätta en nationell humanbiologisk provbank i samband med att programområdet Hälsorelaterad miljöövervakning skapades. Det visade sig inte vara möjligt.81 Lagring av humanprover är förknippat med omfattande krav. Det är exempelvis förenat med stora kostnader och det krävs relativt större volymer av blod och urin för kemikalieanalyser än vad som vanligtvis sparas vid stora populationsstudier.82 Andra försvårande omständigheter utgörs av bl.a. juridiska hinder eller betydande administration och kontroll med anledning av reglering ur sekretesssynpunkt (biobankslagen).83 Human Biomonitoring for Europe (HBM4EU) är ett europeiskt forskningssamarbete mellan 28 länder med syfte att harmonisera nationella biomonitoreringsstudier inom Europa.84 är svensk programägare och koordinerar det svenska arbetet. Pro- jektet pågår –2021.85 Syftet är att skydda män- niskors hälsa genom att ta fram kunskap om hur människor expo- neras för kemikalier, arbeta för att minska gapet mellan forskning och beslutsfattande samt att harmonisera arbetet mellan länder. Det långsiktiga målet är att ta fram en harmoniserad process för human biomonitorering inom Europa.86 Ett sätt att öka användbarhet och jämförbarhet av data är genom lagring av data i den gemensamma webb-plattformen Information Platform for Chemical Monitoring (IPCheM). Den del av webb- 80Naturvårdsverket (1991), Nationell humanprovbank Utredning för forsk- ningsnämnd, Rapport 3739, s. 3. 81Naturvårdsverket, intervju, . 82IMM, e-brev . 83Naturvårdsverket, e-brev, . 84IMM, e-brev, . 85www.naturvardsverket.se/Miljoarbete-i-samhallet/EU-och-internationellt/EUs- miljooarbete/Program-for-human-biomonitorering/ . 86Naturvårdsverket, e-brev, . plattformen som rör data med resultat från humanprover koordi- neras av den europeiska miljöbyrån (EEA).87 Data som tas fram inom samarbetet och HÄMI ska lagras i webb-plattformen. Livs- medelsverket kommer också att rapportera in resultat från delar av undersökningen Riksmaten till plattformen eftersom resultaten är en del av HÄMI och HBM4EU. Utöver detta finns data om miljö, luft, vatten, produkter och humandata (enbart biologiska mätdata) lagrad i plattformen.88 Det nationella arbetet samordnas av i en så kallad HUB.89 Finansiering utgörs till största delen () av medel från HBM4EU som finansieras av med krav på motfinansiering från deltagande länder. Det svenska deltagandet finansieras via anslag 1:2 utgiftsområde 20 inom den del av finansieringen som är avsedd för HÄMI. En viktig anledning till att blev program- ägare i för HBM4EU är, enligt myndigheten, att det inom HÄMI finns kunskap om biomonitorering och möjligheter till finansiering via anslag 1:2 som disponerar.90 9.7Möjligheter att upptäcka nya miljörisker Inom den hälsorelaterade miljöövervakningen kan nya miljörisker upptäckas genom trendanalyser, som baserats på upprepade mät- ningar på väl definierade populationer. Trendanalyser möjliggör upptäckt om toxiska ämnen i människokroppen (exponering) när- mar sig nivåer som kan utgöra ett hälsoproblem. Ett sätt att följa trender är genom studier och analyser av mätningar i prover som tagits regelbundet och , så kallade tidsseriemätningar.91 87Naturvårdsverket, e-brev, . /Miljoarbete-i-samhallet/ EU-och-internationellt/EUs-miljooarbete/Program-for-human-biomonitorering/ . 88IMM, intervju, , IMM, e-brev, och , , intervju, och , e-brev, . 89Karolinska Institutet, , och är direkt involverade i arbetet inom projektet (som så kallade Linked Third Parties). Utöver dessa aktörer ingår Kemikalieinspektionen, , , Arbets- miljöverket, och Formas i den svenska . www.naturvards /Miljoarbete-i-samhallet/EU-och-internationellt/EUs-miljooarbete/Program-for- human-biomonitorering/ . 90Naturvårdsverket, e-brev, . 91Naturvårdsverket, skriftligt underlag, , Kemikalieinspektionen, skriftligt under- lag, , , skriftligt underlag, . Sparade humanprover möjliggör retrospektiva trendstudier av hur exponeringssituationen har sett ut tillbaka i tiden. Problemen med PFAS i dricksvatten upptäcktes i en sådan studie. Studien ini- tierades av (programområde HÄMI) som gav i uppdrag att göra en trendstudie av PFAS-halter i sparade prover av bl.a. blod och bröstmjölk. Det fanns sparade prover som tagits på kvinnor i som fött sitt första barn, . Resultat visade en trend med ökande halter av vissa PFAS vilket var oväntat utifrån förväntningar baserat på mätningar i livsmedel. hade förutspått sjunkande trender. Utifrån HÄMI:s resultat initierade Livsmedels- verket en studie som analyserade dricksvatten i och det var efter dessa resultat som dricksvattenproducenten informerades och åtgärder vidtogs.92 Trendanalyser utförs inom både programområde HÄMI och inom miljöhälsoenkät. utgör en stor del av den regionala hälsorelaterade miljöövervakningen. SamTox inrättades bl.a. till följd av spridningen av PFAS till dricksvatten.94 Beskrivning av SamTox finns i avsnitt 9.5.1. 9.8Användning av data och resultat och andra myndigheter använder underlag från HÄMI och annan hälsorelaterad miljöövervakning inom olika om- råden. använder data från HÄMI:s undersökningar för uppföljning av miljökvalitetsmålet luft. Detta rör främst miljö- övervakningsdata från tidsserien ”Cancerframkallande ämnen i tätorts- luft” (utomhusmätningarna).95 Myndigheten använder underlag från 92Enander, , (2016), Utredningen om spridning av PFAS-föroreningar i dricksvatten (M 2015:B), s. 15 f. 93Naturvårdsverket, skriftligt underlag, , Kemikalieinspektionen, skriftligt under- lag, , , skriftligt underlag, . 94Kemikalieinspektionen, skriftligt underlag, . 95IMM (2015), Utvärdering av programområde Hälsorelaterad miljöövervakning (HÄMI) 2015. exponeringsstudier för buller utomhus och inom myndighetens nationella samordningsansvar för arbetet med omgivningsbuller.96 Resultat från undersökningar i humanprover används som underlag för olika regeringsuppdrag.97 HÄMI:s undersökningar kan visa på trender i miljön som påverkar människors exponering av farliga ämnen. Likaså kan övervakningen visa om åtgärder för att begränsa exponering fått avsedd effekt, t.ex. reglering av vissa skadliga ämnen.98 Kemikalieinspektionen använder underlag från HÄMI i verksam- heten när det gäller att bedöma och lämna förslag till olika åtgärder och kontrollera åtgärdernas effektivitet samt för uppföljning av miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Data om halter av miljögifter i modersmjölk och blod utgör underlag till en av indikatorerna i miljö- kvalitetsmålet Giftfri miljö.99 Kemikalieinspektionen använder data för att göra bedömningar av olika ämnen. Resultat från undersökningarna används för att prio- ritera farliga eller misstänkt farliga ämnen för vidare riskhanterings- analys. Halter av miljögifter som inte är reglerade och som ökar i blod och urin kan vara en utgångspunkt för att undersöka vidare om kemikalier bör regleras inom EU. HÄMI-data om halter av bly i blod hos barn har motiverat förslaget om att bly ska betecknas som ett särskilt farligt ämne (SVHC-ämne) inom Reach-lagstiftningen i EU. Resultat från undersökningen av blyhalt i blod har visat på en successiv sänkning med , men halterna är fortfarande för höga. I arbetet med Giftfri miljö föreslås att varor som innehåller bly ska hanteras. Bly har pekats ut som ett särskilt farligt ämne inom Giftfri miljö.100 Kemikalieinspektionen har använt information om exponering och halter av miljögifter i humanprover som utgångspunkt för risk- bedömningar. Även den kunskap som tas fram inom HÄMI om 96Folkhälsomyndigheten, e-brev, och . 97https:///imm/tidsserier-och-data, hämtad, . 98www.naturvardsverket.se/Miljoarbete-i-samhallet/Miljoarbete-i-Sverige/Miljo- overvakning/Miljoovervakning/Halsorelaterad-miljoovervakning/, hämtad, . 99Kemikalieinspektionen, e-brev, . 100Kemikalieinspektionen, e-brev, . olika exponeringskällor utgör viktig information. Myndigheten använder HÄMI-resultat i omvärldsbevakning för att t.ex. upptäcka och förhindra kemikaliehot.101 Kemikalieinspektionen använder även data om kemikalier som människor exponeras för i syfte är att få en bild av tillståndet i miljön när det gäller exponering, förekomst och spridning av kemiska ämnen.102 Kemikalieinspektionen informerar myndigheter i andra EU-länder om tillgängliga HÄMI-data efter- som data har varit underlag i rapporter och regleringsförslag för farliga ämnen. Data används både inom EU och nationellt. Kemikalieinspektionen använder resultat från undersökningar för att visa på om åtgärder som syftat till att begränsa exponering fått avsedd effekt. Resultat visar också om människor exponerats för hälsofarliga ämnen.103 Kemikalieinspektionen har använt vissa data från Folkhälsomyn- dighetens miljöhälsoenkät som underlag i handlingsplan för en giftfri vardag 2015–2017.104 använder data och resultat från HÄMI och miljöhälsoenkäten för att bedöma vilka frågor myndigheten ska arbeta med men också för att prioritera insatser inom olika områden. Resultat ligger till grund för att prioritera insatser och åtgärder inom arbetet med kunskapsstöd och tillsynsvägledning.105 Data från miljöhälsoenkäten används för att följa upp miljö- kvalitetsmålen luft, Giftfri miljö och God bebyggd miljö och i uppföljning av det tidigare folkhälsopolitiska målområdet Miljöer och produkter.106 har rapporterat resultat till WHO på för- frågan men det sker ingen regelbunden rapportering av data till WHO. 101Kemikalieinspektionen, e-brev, . 102Kemikalieinspektionen, skriftligt underlag, . 103Naturvårdsverket, återrapportering av användning av 1:2-anslaget . 104Kemikalieinspektionen (2017), Handlingsplan för en giftfri vardag 2015–2017 slutredovis- ning, Rapport 6/17, s. 22. 105Folkhälsomyndigheten, intervju, samt e-brev, . 106Riksdagen beslutade om en ny målstruktur för folkhälsopolitiken. 2017/18:249, s. 78) Det pågår arbete med att ta fram nya indikatorer. bedömer att data och resultat från HÄMI även fortsättningsvis kommer att användas som underlag inom folkhälsopolitiken. /, e-brev, samt e-brev, . Detsamma gäller vid förfrågan från den europeiska miljöbyrån (EEA, ).107 har framför allt använt data från undersökningar inom HÄMI när det gäller kadmium i urin och miljögifter i moders- mjölk och blodserum. har i samarbete med Kemi- kalieinspektionen, och föreslagit ett antal åtgärder och ett etappmål 2013 för att minska exponering för kadmium från livsmedel i Sverige.108 använder resultaten gällande halter av miljö- gifter i modersmjölk och blodserum till riskvärderingar. Resultaten är en grund för prioritering av åtgärder för lagstiftning, råd och kon- troll.109 Vidare har resultat från undersökningar av bröstmjölk använts i rapportering till WHO (European Environment and Health Process, EHP110) vilket gjordes av Livsmedelsverket.111 Tillsammans med underlag från övriga länder har WHO samman- ställt underlag som rör halter av dioxiner, DDT och andra miljögifter i bröstmjölk.112 använder data om befolkningens fiskkonsum- tion från miljöhälsoenkäten i revidering och uppföljning av kostråd gällande fisk.113 använder uppgifter om buller från miljöhälsoenkäten i upp- följningen av God bebyggd miljö. håller på att ta fram en indikator för miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö.114 107Folkhälsomyndigheten, skriftligt underlag, och e-brev, . (2018), Rapport 1/18. 109Livsmedelsverket, intervju, . 110Environment and Health Process är översatt till miljöhälsoprocessen. /livsvillkor-levnadsvanor/miljohalsa-och-halsoskydd/internationellt- arbete/who-european-environment-health-task-force/, hämtad, . 111Naturvårdsverket, e-brev, och . 112Livsmedelsverket, intervju, . 113Folkhälsomyndigheten, e-brev, . 114Folkhälsomyndigheten, e-brev, samt . använder HÄMI:s bullerkartläggning för myndighetens inriktningsplanering.115 Data från HÄMI har använts i både SamTox och Toxikologiska rådets arbete. I Toxikologiska rådets årsrapport –2018 redo- visades resultat från HÄMI om allmänhetens kadmiumexponering. har framförallt använt data när det gäller kadmium i urin och miljögifter i bröstmjölk och blodserum.116 Vissa länsstyrelser har använt resultat från miljöhälsoenkäten för regional uppföljning av miljökvalitetsmålen luft, Grundvatten av god kvalitet, God bebyggd miljö och Giftfri miljö. Exempelvis redogör både i och i för att koppling- arna mellan miljö och hälsa är tydliga vad gäller för områdena luft- föroreningar, samhällsbuller och miljöföroreningar som kan orsaka astma och allergi samt radon, UV-strålning och dricksvatten.117 Länsstyrelser använder data i miljöhälsorapporter som tas fram i respektive region.118 används för att beskriva den regionala situationen jämfört med den nationella.119 Resultat, data och rapporter tillgängliggörs på olika sätt. På data- värden IMM:s hemsida samlas data och rapporter som tagits fram inom HÄMI. Alla rapporter finns också tillgängliga i det öppna digitala vetenskapliga arkivet (DiVA). Nya rapporter publiceras på webbplats och det finns en funktion som möjlig- gör att prenumerera via mail på uppdateringar från miljööver- vakningen.120 Resultat används som underlag till publikation Gifter & miljö.121 En annan viktig kanal för att sprida 115Naturvårdsverket, e-brev, . (2018), Rapport 1/18. 117Jämtland, & länsprogram för regional miljöövervakning – 2020. 118Folkhälsomyndigheten, e-brev, . 119Folkhälsomyndigheten, skriftligt underlag, och e-brev, . 120Naturvårdsverkets hemsida, nytt från miljöövervakningen, . 121Naturvårdsverket (2017), Gifter & miljö 2017. resultat är de workshops som arrangeras för myndigheter, kom- muner, länsstyrelser och andra intressenter. Vissa rapporter publi- ceras även av utförare i vetenskapliga tidskrifter. 9.9Uppföljning, utvärdering och revision Programområdet HÄMI revideras med ett intervall på cirka 6–10 år.122 Den senaste revisionen genomfördes av IMM 2015. Dessför- innan publicerade en rapport som granskade arbetet inom programområdet Hälsorelaterad miljöövervakning.123 IMM är både utförare av uppdrag från HÄMI och datavärd. Några av de slutsatser och rekommendationer som revisionen •De tre största utmaningarna för att uppnå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö är: kemikalier i livsmedel och dricksvatten, farliga ämnen i varor och produkter samt barns och ungdomars expo- nering för farliga ämnen. Dessutom är mat den största expo- neringskällan för många ämnen. Livsmedel finns inte med i miljö- målsmatrisen vilket innebär att det finns risker för att detta glöms bort. •Inomhusmiljö bör inkluderas i HÄMI. Människor exponeras för hälsofarliga ämnen i inomhusmiljöer vilket både omnämns i miljömålssystemet och i propositionen På väg mot en giftfri vardag. •Det finns behov av att följa fler ämnen än vad som görs, eller är möjligt, . Exempelvis bedöms att människors exponering för nanomaterial kommer att öka och det behövs mer kunskap om eventuella negativa hälsoeffekter. •Det är önskvärt med en starkare koppling mellan forskning och hälsorelaterad miljöövervakning. Exempel på två områden är identifiering av nya hälsofarliga ämnen och exponeringskällor. 122Naturvårdsverket, skriftligt underlag, . 123Naturvårdsverket (2007), Hälsorelaterad miljöövervakning – mätningar av miljöns effekter på människors hälsa. Resultat från HÄMI rapporteras till SCB eftersom dessa är en del av den officiella statistiken. Resultat rapporteras i arbete med indika- torer inom miljökvalitetsmålen. Därutöver genomförs internationell rapportering av resultat utifrån åtaganden inom Arktiska rådets arbetsgrupp Arctic Monitoring Assessment Programme (AMAP) och . HÄMI skiljer sig från miljöövervakningen av t.ex. luft och vatten på så sätt att det saknas rapporteringskrav i förhållande till EU- lagstiftning. 9.11.1Handlingsplan för en giftfri vardag Kemikalieinspektionen har i handlingsplanen för en giftfri vardag 2015–2020 föreslagit att den hälsorelaterade miljöövervakningen behöver utvecklas och förstärkas. Exempelvis föreslogs en satsning på att utöka, utveckla och systematisera den hälsorelaterade miljö- övervakningen. Enligt Kemikalieinspektionen bör fler ämnen följas än för att kunna arbeta förebyggande. Tonvikten behöver också förskjutas från kontroll av genomförda åtgärder till potentiella problemämnen. Kemikalieinspektionen bedömde 2017 att ytter- ligare behövs till en ökad och systematisk sats- ning på hälsorelaterad miljöövervakning, med särskilt fokus på före- komst av farliga ämnen i blod, navelsträngsblod och bröstmjölk samt i inomhusmiljöer där barn och mödrar vistas.