sou · H7B322 · 2019-04-29 00:00:00 — Enligt instruktionen är myndigheten dock nationell kontaktpunkt för bl.a. miljö och hälsa inom WHO.15 Uti- från det ansvaret rapporterar frivilliga uppgifter från hälsorelaterad miljöövervakning till WHO.16 Folk- fiskerisektorn och till stöd för vetenskaplig rådgivning rörande den gemensamma fiskeripolitiken och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 199/2008 EUT L 157, 20.6.2017, s. 1–21. 115 § 8. och 9. förordningen (2011:619) med instruktion för Havs- och vattenmyndigheten. 12Bilaga till förordningen (2001:100) om den officiella statistiken. 133 § 3., 13 och 18 §§ förordningen (2013:1020) med instruktion för . 14Folkhälsomyndigheten, e-brev . 1516 § 3. förordningen (2013:1020) med instruktion för . 16Folkhälsomyndigheten, e-brev . hälsomyndigheten rapporterar även via SCB data enligt två indika- torer för hållbarhetsmålen (Sustainable Development Goals) inom Agenda 2030.17 ska enligt sin instruktion bl.a. verka för att genera- tionsmålet och miljökvalitetsmålen nås och vid behov föreslå åtgärder för miljöarbetets utveckling och samordna uppföljning, utvärdering och rapportering i fråga om miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingsland- skap. Myndigheten ska i fråga om sitt miljöarbete med att bl.a. verka för att generationsmålet och miljökvalitetsmålen nås och skapa förut- sättningar för att ett rikt och varierat odlingslandskap upprätthålls och den biologiska mångfalden främjas, rapportera till Naturvårds- verket och samråda med verket om vilken rapportering som behövs. ansvar för internationell rapportering är inte uttryckligt reglerat. I instruktionen anges dock särskilda uppgifter för i fråga om EU-stöd.18 Utifrån dessa aktualiseras ansvar för rapportering till EU. När det gäller återrapportering enligt EU:s nitratdirektiv /676/EEG, ska lämna underlag för denna till regeringen.19 är statistikansvarig myndighet för officiell statis- tik på statistikområdet jord- och skogsbruk avseende följande delar: Djurhälsa, jordbrukets ekonomi, jordbrukets produktion, jordbrukets struktur, sysselsättning i jordbruket, prisutveckling i jordbruket samt vattenbruk.20 Kemikalieinspektionen ska enligt instruktionen bl.a. verka för att generationsmålet och miljökvalitetsmålen nås och ska vid behov föreslå åtgärder för miljöarbetets utveckling samt samordna uppfölj- ning, utvärdering och rapportering i fråga om miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Myndigheten ska i fråga om det miljöarbetet rapportera 17Folkhälsomyndigheten, e-brev . 184, 9 och 19 §§ förordningen (2009:1464) med instruktion för . 1915 § förordningen (1998:915) om miljöhänsyn i jordbruket. 20Bilaga till förordningen (2001:100) om den officiella statistiken. till och samråda med verket om vilken rappor- tering som behövs. När det gäller internationella frågor ska myndig- heten medverka i samarbetet inom EU, inom det miljöarbete som bedrivs inom ramen för svenskt utvecklingssamarbete, inom den svenska politiken för global utveckling och inom det internationella samarbetet i övrigt. Myndigheten ska också vara regeringens expert i det arbete som regeringen bedriver inom dessa områden.21 Kemikalie- inspektionen rapporterar uppgifter till och samman- ställer uppgifter enligt EU:s förordning om förhandsgodkännande.22 Myndigheten ansvarar däremot inte för rapportering av data från miljö- övervakning.23 Kemikalieinspektionen är statistikansvarig myndighet för statistik- området miljö i fråga om försäljning och användning av kemikalier.24 Länsstyrelserna fick 1998 ansvar att verka för att generationsmålet och miljökvalitetsmålen nås och att vid behov föreslå åtgärder för miljöarbetets utveckling. Ansvaret, som regleras i länsstyrelsernas instruktion, innebär att de ska särskilt bl.a. samordna det regionala mål- och uppföljningsarbetet.25 Ansvaret beskrivs närmare i av- snitt 2.3.2. Regional utveckling och samverkan i miljömålssystemet (RUS) är ett samverkansorgan som ska stödja, vägleda och samordna läns- styrelsernas arbete i miljömålssystemet. Det innefattar bl.a. att ta fram mål, följa upp dessa och genomföra åtgärdsarbete.26 Länsstyrelsernas (för miljökvalitetsmålet Levande skogar Skogs- styrelsens) regionala årliga uppföljning syftar till att ge dels underlag till den nationella miljömålsuppföljningen, dels kunskap till olika aktörer i respektive län om målen. Uppföljningen ska redovisa det 212 och 3 §§ förordningen (2009:947) med instruktion för Kemikalieinspektionen. 22PIC-förordningen, och rådets förordning (EU) nr 649/2012 av den 4juli 2012 om export och import av farliga kemikalier, reglerar import och export av vissa farliga kemikalier samt skyldigheterna för företag som önskar exportera dessa kemikalier till länder utanför EU. 23Kemikalieinspektionen, e-brev . 24Bilaga till förordningen (2001:100) om den officiella statistiken. 256 § förordningen (2017:868) med länsstyrelseinstruktion. 26http://extra.lansstyrelsen.se/rus/Sv/om-rus/Pages/default.aspx, hämtad . senaste årets insatser i form av åtgärder och styrmedel samt miljö- tillståndet och bedömning av utvecklingen för miljökvalitetsmålen, utifrån ett regionalt perspektiv. Länsstyrelsernas underlag till den nationella uppföljningen ska inriktas på vad statliga myndigheter har gjort eller vad som har åstadkommits av andra aktörer med stöd av statliga styrmedel, samt förväntade effekter av dessa åtgärder.27 ska enligt instruktionen bl.a. verka för att generations- målet och miljökvalitetsmålen nås och vid behov föreslå åtgärder för miljöarbetets utveckling och samordna uppföljning, utvärdering och rapportering i fråga om miljökvalitetsmålet Levande skogar. Myndig- heten ska i fråga om bl.a. det arbetet rapportera till och samråda med verket om vilken rapportering som behövs.28 Skogs- styrelsen rapporterar data till och till ett FN-organ, se avsnitt 6.7.3. Myndigheten har inget uttryckligt reglerat ansvar för internationell rapportering. är statistikansvarig myndighet för officiell statistik på området jord- och skogsbruk, fiske i fråga om följande delar: Miljö och sociala frågor i skogsbruket, sysselsättning i skogsbruket och produktion i skogsbruket.29 ska enligt instruktionen bl.a. ta fram beslutsunderlag som bidrar till en god samhällsplanering, till att minska sårbarheten i samhället och till att miljökvalitetsmålen nås. ska särskilt bl.a. producera och förmedla meteorologiskt, klimatologiskt, hydrologiskt och oceanografiskt beslutsunderlag. Myndigheten ska också bl.a. 27RUS och Länsstyrelserna, Anvisningar för regional årlig uppföljning av miljömålen, , Dnr 501-6151-2018 (). 282 § 5. och 6 § förordningen (2009:1393) med instruktion för . 29Bilaga till förordningen (2001:100) om den officiella statistiken. också producera, sammanställa och förmedla information och kun- skap om klimatförändringar och klimatanpassning.30 Instruktionen har ingen reglering av ansvar för internationell rapportering. medverkar i att ta fram underlag för internationell rappor- tering åt , Havs- och vattenmyndigheten samt åt SLU inom ramen för klimatrapporteringsförordningen. Rapporteringen inom havsmiljö och fysisk oceanografi är omfattande. På uppdrag av Havs- och vattenmyndigheten rapporterar till som sedan rapporterar vidare till Europeiska miljöbyrån (EEA). På uppdrag av Havs och vattenmyndigheten rapporterar också mer förädlade och analyserade data till de regionala konventionerna HELCOM och OSPAR. Inom vattenför- valtningen rapporterar bl.a. svenska vattenförekomster och vattenkvantitet till EEA (i fråga om vattenkvantitet även till ) inom ramen för SMED-konsortiets uppdrag från Havs- och vatten- myndigheten. Vid sidan av uppdragen från Havs- och vattenmyndig- heten rapporterar data och analyser till EMODnet31 avseende biologiska och kemiska data, Seadatacloud, () och Copernicus.32 genomför självt internationell rapportering av synoptiska observationer inklusive årsvisa sammanställningar till och . rapporterar också ozon i stratosfären till World Ozone and Ultra- , WOUDC.33 ska verka för att generationsmålet och miljökvalitetsmålen nås och ska vid behov föreslå åtgärder för miljö- arbetets utveckling samt samordna uppföljning, utvärdering och rapportering i fråga om miljökvalitetsmålet Säker strålmiljö. Myndig- heten ska i fråga om sitt miljöarbete rapportera till och samråda med verket om vilken rapportering som behövs. 302 § och 5 § 3–4 förordningen (2009:974) med instruktion för . 31EMODnet är förkortning för and . 32SMHI, e-brev . 33SMHI, e-brev och . ramen för ansvaret i miljömålssystemet ska myndigheten fortlöpande uppskatta de risker som strålningen innebär, såväl för befolkningen i sin helhet som för särskilda grupper.34 ansvarar för sådana uppgifter som följer av internationella åtaganden inom myndighetens verk- samhetsområde. ska inom sitt verksam- hetsområde delta i det arbete som regeringen bedriver inom EU och internationellt. I det arbetet ska myndigheten särskilt bistå reger- ingen med underlag och expertstöd och delta i möten enligt instruk- tioner från och rapportera från mötena. Myndig- heten ska bl.a. också vid sitt deltagande i Europeiska kommissionens arbetsgrupper tidigt bedöma konsekvenserna av viktiga förslag och ge dem som berörs möjlighet att lämna synpunkter till myndigheten. När kommissionen har lämnat ett slutligt förslag till EU-lagstiftning ska skyndsamt redovisa en konsekvens- bedömning av förslaget till Regeringskansliet.35 Strålsäkerhetsmyn- digheten rapporterar data till EU. Ansvaret för detta utgår enligt myndigheten från den generella bestämmelsen om att myndigheten ansvarar för sådana uppgifter som följer av internationella åtaganden inom myndighetens verksamhetsområde.36 geologiska undersökning (SGU) SGU ska enligt instruktionen verka för att generationsmålet och de nationella miljökvalitetsmålen nås och ska vid behov föreslå åtgärder för miljöarbetets utveckling. SGU ska samordna uppföljning, utvär- dering och rapportering i fråga om miljökvalitetsmålet Grundvatten av god kvalitet. Myndigheten ska i fråga om sitt miljöarbete rappor- tera till och samråda med verket om vilken rappor- tering som behövs.37 När det gäller internationell rapportering, har SGU inget eget reglerat ansvar. SGU levererar både underlag för inter- nationell rapportering till , Havs- och vattenmyndig- heten samt och utför rapportering direkt till EU.38 342 § förordningen (2008:452) med instruktion för . 358 och 13 §§ förordningen (2008:452) med instruktion för . 36Strålsäkerhetsmyndigheten, e-brev och . 378 § förordningen (2008:1233) med instruktion för geologiska undersökning. 38SGU, e-brev . Vattenmyndigheterna har inget uttryckligt reglerat ansvar för rappor- tering. De program för övervakning av ytvatten som vattenmyndig- heterna enligt vattenförvaltningsförordningen (2004:660) ska se till att de finns och genomförs, rapporteras till Havs- och vattenmyndig- heten som därefter rapporterar dem vidare till . Det material som skickas från vattenmyndigheterna är färdigformaterat för rapportering när det levereras till Havs- och vattenmyndigheten.39 14.2.1Uppföljning av miljökvalitetsmål och generationsmålet m.m. ska enligt instruktionen lämna en samlad beskrivning till regeringen av det närmast föregående årets resultat i fråga om miljökvalitetsmålen. Beskrivningen ska innehålla en upp- följning av etappmålen, en redovisning av de åtgärder som vidtagits för att nå miljökvalitetsmålen och generationsmålet och en analys av utvecklingstrenden i förhållande till miljökvalitetsmålen och gene- rationsmålet. ska redovisa en för- djupad utvärdering av möjligheterna att nå miljökvalitetsmålen och generationsmålet. Den ska innehålla en analys av förutsättningarna att nå vart och ett av miljökvalitetsmålen. Den ska också innehålla en målövergripande analys av utvecklingen mot generationsmålet och miljökvalitetsmålen. I arbetet med årlig och fördjupad uppföljning ska höra och samordna berörda myndigheter.40 årliga uppföljning presenteras och ligger till grund för den redovisning som regeringen ger till i budgetpropositionen varje år.41 Den senaste fördjupade utvärderingen av miljökvalitetsmålen överlämnades av till reger- ingen . Enligt klimatlagen ska regeringen lämna en klimat- redovisning till i budgetpropositionen. Redovisningen ska förutom en redovisning av utsläppsutvecklingen innehålla bl.a. en 39Vattenmyndigheterna, e-brev . 402 § förordningen (2012:989) med instruktion för . 2017/18:265, s. 36 f. bedömning av om det finns behov av ytterligare åtgärder. ska regeringen också ta fram en klimatpolitisk handlingsplan som bl.a. ska redovisa prognosticerade utsläppsminskningar och utfallet av vidtagna åtgärder för utsläppsminskningar.42 Data från miljöövervakningen och analyser av dessa är en viktig del i uppföljningen av miljökvalitetsmålen. I t.ex. årliga uppföljning av miljökvalitetsmålen refererar myndig- heten ofta till miljöövervakningsdata och analyser av dessa.43 ger miljöövervakningen, som t.ex. regeringen har framhållit, endast en del av den information som är nödvändig för uppföljningen av miljökvalitetsmålen.44 En utvecklingstendens inom miljömålssystemet är enligt Natur- vårdsverket ett ökat behov av konsekvensanalyser av åtgärder och styrmedel.45 Den årliga uppföljningen av miljökvalitetsmålen genom- förs utifrån riktlinjer, som tar fram efter informella avstämningar med Miljödepartementet.46 Enligt rikt- linjerna ska uppföljningen koncentreras på resultatredovisning av åt- gärder med statliga medel och deras effekter. Uppgifter om tillstånd i miljön ska presenteras endast i den mån det är viktigt för för- ståelsen.47 Uppföljningen av miljökvalitetsmålen bygger bl.a. på olika indika- torer. och de andra målansvariga myndigheterna tog 2017 på regeringens uppdrag fram ett begränsat antal nya indikatorer för varje miljökvalitetsmål och generationsmålet.48 Regeringen upp- gav bl.a. att indikatorerna i ett senare skede kan komma att modifieras och eventuellt bytas ut och att arbetet med indikatorer är ett utvecklingsområde.49 uppger att man vid miljömålsuppföljningen i så stor utsträckning som möjligt använder befintliga analyser och data från miljöövervakning och andra verksamheter samt underlag från 424 och 5 §§ klimatlagen (2017:720). 43Naturvårdsverket, Miljömålen Årlig uppföljning av nationella miljömål 2018 – Med fokus på statliga insatser, NV rapport 6833. 1997/98:145 s. 179 f. 45Naturvårdsverket, Återrapportering användning av 1:2-anslaget , s. 15. 46Naturvårdsverket, intervju . 47Naturvårdsverket, Årlig uppföljning av nationella miljökvalitetsmål, generationsmålet och etapp- målen 2019, Anvisningar och skrivmall . 48Naturvårdsverket, Indikatorer för miljökvalitetsmålen och generationsmålet Redovisning av regeringsuppdrag M2016/01592/Mm, skrivelse , Dnr NV-04676-16. 2017/18:265, s. 37 f. myndighetens internationella rapporteringar. Information och statis- tik från andra myndigheter hämtas också in. Underlagen kompletteras eller utvecklas genom uppdrag till experter.50 14.2.2Analyser och utvärderingar vid sidan av miljömålsuppföljning Parallellt med eller inom ramen för miljömålsuppföljningen genom- för myndigheter olika slags kartläggningar och analyser utifrån bl.a. data från miljöövervakningen. genomförde bl.a. en kartläggning av ultrafina luftpartiklar i ett urval svenska tätorter. Myndigheten genomförde också en studie av befolknings exponering för partiklar PM10 och PM 2,5. I studien ingick beräkningar av dödlig- het och sjukdomsfall till följd av vissa föroreningar t.ex. kvävedioxid, PM2,5 och sot. Vidare analyserade skogsbrukets försurande påverkan genom bl.a. beräkning av försurningstryck, analys av potentiella effekter av skogsbruk för försurning av mark och vatten samt framtagande av en rikstäckande karta över försurningskänsliga områden. Ungefär vart annat år ger också ut tryckta tematiska rapporter avseende gifter och miljö, skog och mark samt luft och klimat.51 Havs- och vattenmyndigheten har tillsammans med under ett flertal år gett ut de tryckta publikationerna Havet och Sötvatten. De innehåller resultat, analyser och fördjupnings- artiklar om miljöövervakning och miljöforskning inom sötvatten och kust och hav. ska de ersättas av en digital plattform, sverigesvattenmiljo.se.52 Exempel på övriga myndigheters analyser och utvärderingar redo- visas i kapitlen om landmiljö, luftmiljö, vatten m.m. 50Naturvårdsverket, Återrapportering användning av 1:2-anslaget , s. 29 f. 52Havs- och vattenmyndigheten, Återrapportering av anslag 1:2 Miljöövervakning, samt andra anslag och fonder som använts för övervakning och datainsamling, enligt regleringsbrev för budget- , s. 16, . 14.2.3Användning i av internationellt rapporterade data Internationella rapporteringskrav sammanfaller enligt Naturvårds- verket ofta med vad som efterfrågas för rapportering i . Många internationella rapporteringar används enligt myndigheten i miljö- målsuppföljningen, även om det då ofta behövs ytterligare bearbetning av uppgifterna. Det kan också behövas t.ex. kompletterande infor- mation med högre upplösning på region- eller kommunnivå. Detta för att kunna bedöma bl.a. om åtgärder får avsedd effekt.53 SLU upp- ger att information från rapporteringar enligt t.ex. EU:s art- och habitatdirektiv samt fågeldirektiv används en hel del i Sverige.54 Havs- och vattenmyndigheten uppger att i stort sett alla bedöm- ningar som myndigheten gör enligt havsmiljödirektivet och som rapporteras till via Europeiska miljöbyrån (EEA) bygger på data från program inom miljöövervakningen. Data för arbete inom vattenförvaltningen som ingår i VISS (se avsnitt 13.4.5) överensstämmer delvis med vad som rapporteras till EEA m.fl. De data är dock framtagna i annat syfte och har en annan geografisk avgränsning och upplösning. När det gäller krav i vattendirektivet samt art- och habitatdirektivet reflekteras sådana i miljömålssystemet. Dessutom är vissa delar i den officiella statistiken, t.ex. i fråga om näringstillförsel till kust, baserade på samma underlagsdata som rapporteras till HELCOM.55 Vissa internationella rapporteringar eller delar av dem används sällan eller inte i . uppger att rapporteringarna till EU om genomförande av olika rättsakter sällan används i . Ett annat exempel gäller EU:s cover56 som inte används i . I stället har myndigheterna utvecklat den mer detaljerade produkten marktäckedata som baseras på satellitdata från (se avsnitt 6.4.1). På olika sätt försöker myndigheten öka användningen av de internationella rapporteringarna, t.ex. genom att använda underlag för utveckling av nationellt intressanta indikatorer eller pågående utveckling av datavärdskap och öppna data. 53Naturvårdsverket, Återrapportering användning av 1:2-anslaget 2017, Dnr NV-00913-18, s. 15. 54SLU, e-brev . 55Havs- och vattenmyndigheten, e-brev . 56Corine Land cover står för ”coordination of information on the environment” och är en kart- produkt som hanteras av EEA. arbetar myndigheten för att utveckla den egna analyskapaciteten för att öka användningen av internationellt rapporterade data.57 Havs- och vattenmyndigheten uppger att data om muddringsaktiviteter, i form av kvantitet och föroreningshalter i dumpade muddermassor i kustområden, sammanställs och rapporteras till HELCOM, OSPAR och (). Informa- tionsinhämtningen från kustlän och domstolar bör enligt myndigheten utvecklas och automatiseras, för att uppnå större miljönytta och snabbare tillgänglighet inom för bl.a. prövnings- och tillsyns- myndigheter. Myndigheten framhåller att en generell strävan inom EU, konventioner och i är att snabbt göra kvalitetssäkrade data tillgängliga för fri användning i t.ex. analyser, åtgärdsutveckling och innovation.58 har enligt cirka 250 internationella rappor- teringsskyldigheter på miljöområdet. De följer av dels EU-medlem- skapet, dels tillträde till olika internationella miljökonventioner. ansvarar för rapporteringen enligt cirka 130 av dessa. Havs- och vattenmyndigheten ansvarar för cirka 55. Bland övriga myndigheter ansvarar och för flest rapporteringsskyldigheter, cirka 15 vardera.59 Cirka en fjärdedel av rapporteringsskyldigheterna avser enligt uppskattning vatten. Därefter följer luft och bio- logisk mångfald med cirka en sjättedel vardera. Rapporteringsskyldig- heter om utsläpp och avfall utgör cirka en tiondedel vardera. Bland övriga rapporteringsskyldigheter svarar klimat, skyddade områden och skog för cirka en tjugondedel vardera.60 När det gäller vilka slags uppgifter som rapporteringarna avser, bedömer översiktligt att ungefär en tredjedel avser främst utsläpp eller andra påverkansfaktorer och en sjättedel avser rapporteringar om främst tillståndet i eller effekter på miljön eller effekter på människors hälsa. Knappt en ytterligare sjättedel bedöms avse främst vidtagna åtgärder eller befintliga planer. 57Naturvårdsverket, intervju . 58Havs- och vattenmyndigheten, e-brev och . 59Naturvårdsverket, e-brev . 60Naturvårdsverket, e-brev . kan vara en blandning av olika typer av uppgifter, vilket ordet ”främst” betonar. En särskild typ av bredare rapporteringar som omfattar flera slags uppgifter är s.k. National Reports. Sådana utgör tillsammans med rapporteringar om rättsligt genomförande av EU-lagstiftning cirka en femtedel. Resten av rapporteringarna avser bl.a. spatiala data och information om ansvariga myndigheter.61 Enligt Havs- och vattenmyndigheten avser t.ex. rapporteringen enligt konventionerna HELCOM och OSPAR såväl indikatorer enligt fastställda övervakningsprogram inom ramen för dem, som annan rap- portering avseende påverkansdata och belastningsdata. Myndigheten anger generellt att det är fler rapporteringar och mer arbete med konventioner inom havsmiljö än yt- och grundvatten.62 Datavärdar eller andra utförare inom miljöövervakningen med- verkar i ett flertal rapporteringar. I de flesta rapporteringarna för- bereder de underlagen medan ansvarig myndighet sköter den faktiska inrapporteringen. För del medverkar datavärden SGU i rapportering av miljögifter till ICES och ArtDatabanken vid SLU i rapportering enligt fågeldirektivet och art- och habitatdirektivet. SMED-konsortiet medverkar i rapporteringar om klimat, luft, avfall och farliga ämnen.63 För Havs- och vattenmyndighetens del varierar det huruvida myndigheten eller datavärd ombesörjer den faktiska inrapportering som myndigheten ansvarar för. I vissa fall tar data- värdar fram underlag för bedömningar, men det är inte i sig kopplat till datavärdskapet utan till att datavärden har specifik kompetens. Vissa rapporteringar av data om tillståndet i miljön enligt konventionerna HELCOM och OSPAR sker via nätverk av experter medan andra rapporteras till ICES.64 14.3.1EU-initiativ om förenklingar av rapportering uppger att många EU-direktiv kräver rapportering av information om såväl tillståndet i miljön och effekter på miljön, som olika påverkansfaktorer och uppföljning av åtgärder.65 I en del 61Naturvårdsverket, e-brev och . 62Havs- och vattenmyndigheten, e-brev och e-brev . 63Naturvårdsverket, e-brev och e-brev . 64Havs- och vattenmyndigheten, e-brev . 65Naturvårdsverket, e-brev . direktiv som exempelvis avloppsdirektivet och industriutsläppsdirek- tivet avser kraven på rapportering främst uppgifter om påverkans- faktorer som utsläpp och till en mindre del uppgifter om tillståndet i miljön.66 På EU-nivå ska medlemsstaternas rapportering av miljöinformation användas för att kontrollera om bestämmelserna faktiskt uppnår sina mål. Europeiska kommissionen uppger att det finns 181 rapporterings- skyldigheter i 58 olika EU-rättsakter på miljöområdet. En del av rapporteringsskyldigheterna ingår inte i några direktiv eller förord- ningar utan har i stället kommit till genom delegerade rättsakter, genomförandelagstiftning, riktlinjer eller informella överenskom- melser. I vissa fall finns krav på numerisk och rumslig information men den största delen av rapporteringen görs i textformat vilket är det svåraste formatet att rapportera, strukturera och analysera.