sou · H7B34 · 2019-01-28 00:00:00 — Syftet är att stärka vägledare i sin roll som en resurs för lärare i skolor som arbetar med att utveckla kunskapsområdet arbetslivskunskap. Det kan bl.a. innebära att in- formera, stödja och leda lärarkollegorna i hur studie- och yrkesväg- ledning kan integreras i undervisningen. Kursen ska stimulera till att initiera och skapa projekt i verksamheterna, samt finna nya former för hur skolan kan samverka med arbetslivet. Innehållet i kursen kopplas till styrdokument för , gymnasieskolan och vuxen- utbildningen, allmänna råd för studie- och yrkesväg- ledning och skolornas systematiska kvalitetsarbete. Av läroplan framgår att lärare i undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla förståelse för hur kunskaper i ämnet kan relateras till samhälls- och arbetsliv och därmed göra dem bättre rustade för framtida studie- och yrkesval. Även om det finns exem- pel på lärare som tillsammans med studie- och yrkesvägledare väver in väglednings- och arbetslivsfrågor i undervisningen är det utred- ningens bedömning att detta kunskapsområde inte fått det genom- slag och utrymme i undervisningen som lagstiftaren avsett och som eleverna behöver. Utredningen visar också att elever i både grund- skolan och gymnasieskolan önskar en tydligare koppling mellan skolans ämnen och ett framtida arbetsliv. Orsakerna till att väglednings-och arbetslivsfrågor inte har fått genomslag är flera. En är att det saknas ett naturligt utrymme i utbildningen där eleverna ges nödvändiga kunskaper om hur arbets- livet fungerar, vilka utbildningsvägar som finns och hur man blir medveten om sina egna styrkor och intressen i förhållande till de möjligheter som står till buds. En annan orsak till att väglednings- och arbetslivsfrågor så sällan integreras i ämnesundervisningen är att många lärare tycker att det är svårt och saknar stöd för genom- Arbetslivskunskap som ett kunskapsområde Utredningen kan också konstatera att detta kunskaps- område inte återspeglas i lärarutbildningarna. Lärare får inte verktyg för att kunna arbeta med att väva in kunskaper om arbetslivet och det omgivande samhället i undervisningen. Vidare konstaterar utredningen att studie- och yrkesvägledning inte finns omnämnt i någon av de utbildningsbeskrivningar av rektorsutbildningen som utredningen tagit del av. Utredningen konstaterar därför att lärares och rektorers kunskaper om vägledningens och arbetslivskunskapens möjligheter behöver stärkas. Som redogjorts för ovan är stödet i kursplaner och gymnasieskolans ämnes- och kursplaner otillräckliga i förhållande till läroplanernas mål. I fråga om är det endast i några ämnens kursplaner beskrivet hur det centrala innehållet kan kopplas till frågor som rör yrkesområden och arbetsliv. Med kunskap om vilken betydelse det har för elevernas motivation att kunna se kopp- lingen mellan skolans ämnesundervisning och olika yrkesområden finns det anledning att öka möjligheterna att i fler ämnen göra sådana kopplingar. Utredningen gör därför bedömningen att kursplaner bör ses över så att centralt innehåll och kunskapskrav kopplas till frågor som rör samhälls- och arbetsliv. Denna åtgärd räcker dock inte utan måste genomföras tillsammans med andra. Utredningen bedömer därför att en stärkt arbetslivs- koppling i kurs- och ämnesplaner kombineras med det som innebär att kunskapsområdet införs som en del av utbildningen, utan att vara ett nytt ämne eller en del av ett befintligt ämne och att studie- och yrkesvägledaren är den som ansvarar för genomförandet. För att säkra genomförandet är det nödvändigt att det finns tilldelad tid som garanteras i timplanen. Det är också utredningens bedömning att kunskapsområdet bör ha ett brett perspektiv och ge utrymme för utveckling av kunskaper om arbetsliv, kopplingen mellan utbildning och arbete, tillgång och efterfrågan på arbetsmarknaden, rättslig re- glering m.m. Härutöver bör det ge möjlighet för eleverna att erövra de kompetenser som är nödvändiga för att kunna göra väl grundade studie- och yrkesval. 8 Tillgång till kompetens I det här kapitlet ger utredningen en översiktlig beskrivning av hur utbildningen till studie- och yrkesvägledare är utformad och dimen- sionerad. Här görs också en genomgång av hur utbildningen har bedömts i tidigare utvärderingar och hur behovet av förändring ser ut. Vidare redogörs för tänkbara alternativ för att komma till rätta med den rådande bristen på utbildade studie- och yrkesvägledare. Slutligen resonerar utredningen kring vad som behöver göras för att stärka professionen och bidra till yrkets attraktivitet i skolväsendet. som samhällsfunktion har funnits , och kan ses som en effekt av det moderna sam- hällets framväxt. Industrialismens utveckling krävde arbetskraft med specialkompetens och inledningsvis hade vägledarna i huvudsak en arbetsförmedlande roll, knutna till arbetsförmedlingarna. Efter blev det i aktu- ellt att diskutera, dimensionera och organisera elevers val av studie- inriktning. Enhetsskolans tillkomst gjorde det möjligt för eleverna att fritt välja mellan olika studievägar, vilket krävde omfattande in- formations- och vägledningsinsatser. föreslogs det att lärare inom folkskolan, i samverkan med arbetsförmedlingen, skulle ansvara för de studie-yrkesvägledande insatserna. Folkskol- lärare fick en stor del yrkesvägledning i sin grundutbildning, medan redan utbildade lärare erbjöds påbyggnad i form av kurser som anord- nades i ett samarbete mellan och Arbetsmarknads- styrelsen. omfattade kurserna en termin. Dessa kurser kan sägas utgöra de första utbildningarna för personal med en studie- och yrkesvägledande funktion, så kallade yrkesvalslärare. 1977 inrättades den treåriga studie- och yrkesorienteringslinjen, den utbildning som kan sägas ha lagt grunden för nuvarande utbild- ning. Införandet av en treårig utbildning innebar att man utökade inslaget av samhällsvetenskap och handledd praktik inom skolan. inrättades också en kortare utbildning, tre terminer, för dem som hade lång erfarenhet från arbetslivet. Den kortare utbildnings- varianten kom att upphöra . Utbildning till studie- och yrkesvägledare erbjuds vid tre lärosäten: universiteten i , och . Grundutbildningen omfattar 180 högskolepoäng och leder till en studie- och yrkesväg- ledarexamen. Totalt antas 250 studerande till den treåriga utbildningen. Till det kommer 30 platser på en kortare utbildning vid som omfattar 90 högskolepoäng och som rik- tar sig till personer med lärarutbildning eller annan relevant examen. Hur många studerande lärosätena tar in varierar något mellan åren. var platserna fördelade enlig nedan: Tabell 8.1 Antal utbildningsplatser per lärosäte 90 högskolepoäng, distans Utbildningen syftar till att utbilda studie- och yrkesvägledare som ska underlätta för individer och grupper, i alla åldrar och i livet, välja utbildning, yrke eller karriär. Utbildningens fokus ligger på lärande, undervisning, pedagogiskt ledarskap och skol- utveckling där kurser och program är nära knutna till forskning. Innehållet i utbildningen är tvärvetenskapligt inom det samhälls- vetenskapliga och beteendevetenskapliga området och varierar något mellan de tre studieorterna även om det hudsakliga innehållet är snarlikt. Utbildningen kan delas in i fyra block: 1.Ett samhällsvetenskapligt block som syftar till att ge kunskaper om hur samhälle, arbetsliv och utbildning organiseras och fungerar. 2.Ett beteendevetenskapligt block som inrymmer de grunder i psyko- logi, pedagogik och sociologi som är nödvändiga för att förstå människors beteenden på ett sådant sätt att man kan fungera som vägledare, undervisare och kommunikatör. 3.Ett kärnblock med inriktning på karriärutveckling och vägled- ning, som ger kunskap och färdigheter med inriktning mot kom- munikation och samtal. Särskild vikt läggs vid förståelse och in- sikt om människors karriärmönster och hur vägledare kan hjälpa människor att hantera frågor och funderingar kring val av utbild- ning, yrke och karriär. 4.Ett praktikblock inom huvudsakligen utbildningssektorn, men kan även ske på Arbetsförmedling eller andra verksamheter som bedriver olika former av karriärvägledning och information. Prak- tiken omfattar totalt , inom olika områden. I utbildningen ingår också vetenskaplig teori och metod i syfte att stimulera ett vetenskapligt förhållningssätt och för att ge kunskap om metoder för insamling och analys av data. Utbildningen avslutas med ett examensarbete i form av ett mindre forskningsarbete med relevans för studie- och yrkesvägledningsområdet. Utbildningen till studie- och yrkesvägledare är sammanhållen och erbjuds enbart med full studietakt. Intresset att söka till studie- och yrkesvägledarprogrammet är stort, och har ökat . har det totala antalet platser minskat något . Vid ser man över utbildningens innehåll och som översynen pågår antas färre studerande till 180-högskolepoängsutbildningen. Nedan illustreras söktrycket till grundutbildningen, med antalet behöriga förstahandssökande, antal antagna och söktryck för samma terminer.1 *Antalet antagna är inte precis detsamma som antalet platser, då lärosätena ibland antar fler studenter än man från början har räknat med, eftersom man räknar med några avhopp. Men om det är söktrycket du är intresserad av så är det siffrorna ovan som gäller. Den kortare utbildningen på 90 högskolepoäng vid har funnits . Sökintresset till utbildningen har varit starkt . Ansökan och antagning sker direkt via lärosätet. Denna utbildning vänder sig till personer med lärarutbildning omfattande minst 180 högskolepoäng, eller till de som har annan relevant exa- men, från t.ex. socionomutbildning eller personalvetarutbildning. Utbildningen erbjuds på heltid och studeras helt på distans. Den inleds med 30 högskolepoäng överbryggande kurser i studie- och yrkesvägledning, teorier, modeller och metoder för karriärvägledning samt samhällsvetenskap. Efter godkända studier läser studenterna de sista två terminerna i det treåriga studie- och yrkesvägledarprogram- met på distans, med endast ett fåtal campusförlagda träffar. 1UKÄ definierar söktrycket som antalet behöriga förstahandssökande delat med antalet antagna. 8.1.5Utvärdering av studie- och yrkesvägledarutbildningen Studie- och yrkesvägledarprogrammet har utvärderats vid två till- fällen, av dåvarande 20062 och av Universitets- och högskoleämbete(UKÄ) 2014.3 bedömde 2006 att samtliga tre studie- och yrkes- vägledarprogram levde upp till examensordningens särskilda mål för utbildningen. Däremot ansåg man att det, i olika omfattning på de tre lärosätena, fanns brister beträffande utbildningens forsknings- anknytning som man bedömde kunde hota utbildningens kvalitet. Man menade också att samtliga tre utbildningar innehålls- ligt var alltför snävt inriktade mot skolväsendet. Vid utvärderingen gav UKÄ samtliga tre utbildningar det samlade omdömet hög kvalitet vilket innebar att de uppfyllde kvalitets- kraven för högre utbildning. Bedömargruppen konstaterade också att lärosätena hade anpassat utbildningarna i linje med tidigare kritik och vidgat dem mot verksamheter utanför skolväsendet. I kvalitetsgranskningen kan man bl.a. läsa: Vägledning knyts, enligt ett initiativ från den Europeiska unionen 2008, till det livslånga lärandet. Vägledning är en central del av de institutionella och organisatoriska sammanhang som omfattar befolk- ningens val av utbildning och arbete. Fokus flyttas från traditionell ut- bildning till livslångt lärande. Detta medför också att det finns nya arbetsuppgifter för studie- och yrkesvägledare i dessa sammanhang. Vidare har det skett en förändring i studie- och yrkesvägledares arbets- sätt. Historisk sett har studie- och yrkesvägledning haft ett starkt fokus på att ge vägledning i val av utbildning och yrke, oftast till barn och unga vuxna. Dagens samhälle kännetecknas av snabba skiftningar på arbetsmark- naden och ett ökat fokus på kunskap och lärande, vilket får till följd att studie- och yrkesvägledare också har en roll i att stärka enskilda individers egen valkompetens. Något som i internationella sammanhang benämns Career management skills. Det är bedömargruppens uppfattning att lärosätena bör fortsätta tolka examensmålen på ett sätt som tillåter att utbildningen utvecklas i den riktning som samhället och arbetsmarknaden är på väg. På detta sätt stärker utbildningen också sin relevans i samhället i stort. 2Utvärdering av studie- och yrkesvägledarutbildningen. Rapport 2006:42 R. . 3Kvalitetsutvärdering av studie- och yrkesvägledarexamen. 8.1.6Behov av översyn av grundutbildningen till studie- och yrkesvägledare Som nämns inledningsvis har den här utredningen i uppdrag att ut- reda hur andelen utbildade studie- och yrkesvägledare kan öka och hur verksamma studie- och yrkesvägledare som saknar rätt utbild- ning kan få sådan utbildning. I uppdraget har inte ingått att analysera och lämna förslag på förändringar av utbildningen i sig. Det har dock framkommit under utredningsarbetet att det finns ett behov av att se över studie- och yrkesvägledarutbildningen. Någon sådan översyn har inte genomförts . Detta kan anses vara anmärknings- värt då utbildningen syftar till att rusta blivande vägledare i att ge elever möjlighet att hantera en föränderlig utbildningsvärld och en rörlig arbetsmarknad. Redan utredningen skrev 2001 om vikten av att möta de ökade krav som ställs på studie- och yrkesvägledare. Utöver sådana traditionella moment i utbildningen som handlar om samtalsmetodik, arbetslivsorientering, kunskaper om arbetsmarkna- den osv. behöver utbildningen också innehålla sådant som rör struk- turomvandlingar, livslångt lärande, mobilitet, validering, interna- tionalisering och digitalisering. Därför föreslog samma utredning att utbildningens innehåll skulle ses över och att utbildningen skulle förlängas från tre till . Den skulle ha en bred gemensam bas med en beteendevetenskaplig och samhällsvetenskaplig inriktning om minst 80 högskolepoäng (dåvarande 60 poäng), som skulle utgöra en lämplig grund för en modulindelad påbyggnad alltefter studentens tänkta specialisering. De olika modulerna skulle också kunna ut- nyttjas som kompetensutvecklingskurser för yrkesverksamma inom alla områden med behov av specialistutbildning. Vidare föreslogs i Karriärvägledning.se.nu att utbildningen skulle ge såväl behörighet till forskarutbildning som viss möjlighet till samläsning av kurser i lärarutbildningen. Även behandlade utbildningen till studie- och yrkesvägledare i sitt slutbetänkande, Välja Yrke. Mot bakgrund av att utbildningsväsendet, lärarutbildningen och arbets- marknaden har genomgått flera stora förändringar föreslog utred- ningen att man utifrån skolans mål och behov av vägledning, skulle utreda en ny utbildnings mål, innehåll, struktur, omfattning, dimen- sionering och styrning. Särskilt betonades vikten av att stärka moment i utbildningen som handlar om att bredda elevers förhållningssätt till olika yrken och utbildningar samt att främja otraditionella val. Behovet av att stärka utbildningen till studie- och yrkesvägledare har lyfts fram av de lärosäten som erbjuder sådan utbildning vid åtminstone två tillfällen. lämnade lärosätena tillsammans med , och vägledar- förening en skrivelse till utbildningsutskott, där man argumenterade för att stärka utbildningen och pekade på vikten av yrkesexamen för studie- och yrkesvägledare. 2010 överlämnade de ansvariga för de tre utbildningarna en skrivelse, där man lyfte fram betydelsen av att underlätta för lärosätena att skapa en kortare utbildning för verksamma studie- och yrkesvägledare som saknade rätt utbildning. I denna skrivelse lyfte man fram hur viktigt det är med utbildade vägledare för att öka kvaliteten i vägledningen, och vid ett positivt besked avsåg man att återkomma med äskanden om medel.5 erbjuder en kortare utbildning som omfattar 90 högskolepoäng, dock inte för verksamma vägledare, utan för lärare eller personer med liknande utbildning. 8.2Studie- och yrkesvägledares arbetssituation 8.2.1Brist på studie- och yrkesvägledare Studie- och yrkesvägledare är en förhållandevis liten yrkesgrupp med cirka 2 000 verksamma inom grund- respektive gymnasieskolan. Sta- tistik för antal verksamma studie- och yrkesvägledare inom vuxen- utbildningen är osäker. Många av vägledarna har inte studie- och yrkesvägledarexamen. Tillgång till kompetensSOU 2019:4 Andel outbildade studie- och yrkesvägledare per skolform Grundskola – samtliga huvudmän Grundskola – kommunala huvudmän Grundskola – enskilda huvudmän Gymnasieskola – samtliga huvudmän Gymnasieskola – kommunala huvudman Gymnasieskolan – enskilda huvudmän , mellan läsåren 2013/2014 och 2017/2018, har andelen studie- och yrkesvägledare utan studie- och yrkesvägledarexamen ökat. Andelen vägledare som saknar utbildning är högre hos de enskilda huvudmännen är hos de kommunala, där över hälften av vägledare hos den enskilda huvudmannen saknar utbildning för studie- och yrkesvägledare. Som tidigare nämnts bedömer Arbetsförmedlingen att studie- och yrkesvägledare är ett bristyrke. Kommuner och Landsting (SKL) och huvudmän uttrycker också att det är svårt att rekrytera för skolans behov. Även om det saknas uppgifter är det utredningens erfarenhet att det är ännu svårare att rekrytera utbildade vägledare till grundsärskolan, gymnasiesärskolan och särskild utbildning för vuxna (särvux). kan man ana en trend att vägledare, efter att ha arbetat inom skolsektorn, söker sig till andra arbetsgivare inom angränsande områden. Det kan t.ex. vara till Arbetsförmed- lingen och deras kompletterande tjänster eller till det kommunala aktivitetsansvaret men också till olika tjänster inom HR-sektorn. Detta bidrar förstås till att det blir ännu svårare att rekrytera ut- bildade vägledare till skolan. Det förefaller också vara så att utbildade vägledare väljer att söka sig till andra yrkesområden än skolan direkt efter utbildningen. Det visar t.ex. en uppföljning som univer- sitet genomfört att knappt hälften av studenterna efter examen var verksamma inom skolan, även om många arbetade med vägledning inom andra angränsande områden. En motsvarande uppföljning som genomfördes vid visade att 114 av 223 tillfrågade var verksamma inom någon skolform efter avslutad utbildning. Den visade också att andelen som sökt sig utanför utbildningsområdet ökat jämfört med motsvarande under- sökning . Utredningen har inte haft möjlighet att fördjupa sig i anledningen till att andra sektorer lockar mer än skolan men i möten med verk- samma studie- och yrkesvägledare och samtal med de fackliga orga- nisationerna ges ändå en indikation. Många vägledare har sin tjänst förlagd till flera skolor vilket gör det svårt att skapa relationer med och få förtroende hos både kollegor och elever. Många studie- och yrkesvägledare är ofta ensamma i sin roll, har ett stort ansvar och arbe- tar utan tydlig styrning från huvudmannen. Den splittrade arbets- bördan leder också till arbetsmiljöproblem i form av negativ stress. En enkätundersökning som () genom- förde 2017 med drygt 600 vägledare visar att över en tredjedel av studie- och yrkesvägledarna har ansvar för fler skolor. LR menar i sin rapport6 att det indikerar att studie- och yrkesvägledningen är en verksamhet som prioriteras lågt av många arbetsgivare, där delade tjänster med två eller flera skolor och flera arbetsgivare innebär en ökad arbetsbörda och arbetsmiljöproblem. av vägledarna uppger att det saknas tydliga mål och planer och att uppdraget är otydligt och spretigt. anser att rektorer inte aktivt tar ansvar och ger förutsättningar för att studie- och yrkesvägledningen ska vara hela skolans ansvar, Lärarna är ofta omedvetna om sin del och ges heller inte tidsmässiga resurser för sitt uppdrag, vilket LR menar indikerar att det saknas kunskap och insikt om vad studie- och yrkesvägledning innebär hos ansvariga skolledare och huvudmän. Vidare pekar man på att den ökande gruppen av nyanlända med särskilda behov av studie- och yrkesvägledning inte har inneburit att det tillförts tillräckliga resurser för att tillgodose deras behov. Ett examensarbete om vägledares arbetssituation för de som tjänstgör vid flera skolor visar på liknande resultat7. Att ha små tjänster på flera skolor innebär att arbetsuppgifter behöver prioriteras 6Vägledning måste bli hela skolans ansvar. Så tycker vägledarna att studie- och yrkesvägledningen fungerar i praktiken. 7Studie- och yrkesvägledares upplevda yrkesroll vid arbete på flera skolor. bort och därmed har en negativ inverkan på vägledningen. Studien visade att vägledarna upplevde att denna arbetssituation innebar att de på grund av tidsbrist inte kunde genomföra ett gott arbete med en upplevelse av negativ stress som följd. Sammantaget ges en bild av att många vägledare har en splittrad och stressig arbetsmiljö. Till den bilden kan läggas att löneläget för studie- och yrkesvägledare inte utvecklats i samma takt som för lärare , trots en stor efterfrågan på utbildade vägledare. Väg- ledarnas löner har ökat med i snitt , medan den ökat för speciallärare, för grundskolelärare och för gymnasielärare i allmänna ämnen. En del av de åt- gärder som krävs för att attrahera fler personer att välja att utbilda sig till studie- och yrkesvägledare och att vilja tjänstgöra i skol- väsendet är därför att skapa förutsättningar för en god arbetsmiljö. 8.2.3Fler vägar för att öka antalet utbildade studie- och yrkesvägledare som det råder stor efterfrågan på utbildade studie- och yrkesvägledare förefaller det med nuvarande kapacitet inte möjligt att utöka antalet platser så att det svarar mot efterfrågan. Detta trots att det är betydligt fler sökande än det finns platser vid de tre läro- säten som erbjuder sådan utbildning. I syfte att skaffa sig en uppfattning om möjligheterna att åstad- komma fler möjliga vägar att utbilda vägledare har utredningen sam- rått med i första hand de lärosäten som erbjuder studie- och yrkes- vägledarprogrammet. Utredningen har även tittat på hur man har gått tillväga inom andra områden, främst utbildning till lärare. Att utöka antalet platser på grundutbildningen vid de tre läro- sätena verkar vara den mest självklara lösningen. Som redan nämnts ovan bedömer inte lärosätena att de har möjlighet till det . Dels har de varken lärare eller medel för att anställa fler, och dels saknas tillräckligt med disputerade vägledare, även om antalet disputerade ökat betydligt . En möjlig väg skulle kunna vara att bredda rekryteringen av kompetenser och kombinera med mer spe- cialiserad kompetens inom vägledningsområdet. En sådan lösning behöver i så fall finansieras med mer medel till berörda universitet. Vägledarutbildningen vid har också en utbildning En sådan lösning skulle kunna undersökas vid de andra två lärosätena. Att ha fler platser med det distansupplägg som redan finns vid lärosätena är också en möjlighet. Denna lösning är inte så kostnadsdrivande då den inte ställer krav på lokaler. Ytterligare alternativ är att fler lärosäten anordnar kortare utbild- ningar liknande den om 90 högskolepoäng som ges på distans vid . Det skulle ge möjlighet att bredda målgruppen och attrahera även andra yrkesgrupper, som i sin tur kan bidra med att få nya perspektiv i skolan, något som utredningen uppfattar upplevts som positivt inom andra områden. Utöver de lärosäten som erbjuder utbildningen har också examensrätt för studie- och yrkesvägledarutbildning, dock utan att ha utnyttjat den. Däremot ger fler lärosäten kurser inom vägledningsområdet. erbjuder en kurs inom utbildningen för ekonomer och högskolan i har utvecklat och genomfört kurser med inriktning på vägledning för nyanlända elever. En utveckling mot att fler lärosäten erbjuder kurser inom området karriärkompetens kan ligga i linje med att man vill förse sina studenter med en förmåga att hantera återkommande val i ett för- änderligt arbetsliv. Det är också ett tecken på att fler lärosäten intres- serar sig för att utbilda studie- och yrkesvägledare.