sou · H7B336 · 2019-06-26 00:00:00 — En avståndsbaserad och färdmedelsneutral skattereduktion för arbetsresor En definition av denna typ har, jämfört med att utgå från vissa kommuner, nackdelen att den är mer svåradministrerad för Skatte- verket, eftersom uppgifterna sannolikt måste komma från den skatt- skyldige själv. Fördelen är dock att den sannolikt är mer träffsäker än de tidigare nämnda geografiska alternativen. Definitionen fångar upp mer glesbebodda områden i alla delar av landet, som den utesluter boende i större tätorter i berörda kommuner. Om det primära syftet är att fånga upp var kollektivtrafiken är bristfällig har dock även detta alternativ begränsningar. Det kan naturligtvis även inom ett med denna definition utpekat område finnas platser med bra kollektivtrafik. Liksom andra geografiska definitioner fångar den inte heller upp bristfällig kollektivtrafik i en tidsdimension. Det kan också mycket väl finnas platser närmare än till tätorter med 3 000 invånare där kollektivtrafiken är bristfällig. Definitioner som bygger på kollektivtrafikens närhet och omfattning Vi har också övervägt andra definitioner av begreppet bristfällig kollektivtrafik, som inte bygger på tidsvinst. Teoretiskt skulle man kunna tänka sig ett hårdare kriterium som innebär att det över huvud taget inte bedrivs någon kollektivtrafik alls vid, i närheten av eller någonstans emellan den skattskyldiges bostad och arbetsplats. Sådana fall finns säkerligen, främst i utpräglade glesbygdsområden, men torde ändå vara relativt ovanliga. Betydligt vanligare är nog fall där någon form av kollektivtrafik finns, men inte är praktiskt användbar för resa till och från arbetet. Det kan t.ex. handla om orimligt långa anslutningsvägar till kollektivtrafikens hållplatser vid bostaden eller arbetsplatsen. En variant på denna definition tillämpas av när det gäller kriteriet att allmänna transportmedel sak- nas. Kravet anses uppfyllt om det finns en delsträcka som uppgår till där det saknas allmänna transportmedel.2 Det finns också en tidsdimension, dvs. att kollektivtrafiken kan vara allt- för gles eller gå på tider som inte är anpassade till arbetet. Att från dessa utgångspunkter i lag ange exakta kriterier för när och var kollektivtrafiken ska anses tillräckligt bristfällig för att kvalificera sig för ett tillägg till skattereduktionen förefaller dock 2Jfr SKV A 2015:25. En avståndsbaserad och färdmedelsneutral skattereduktion för arbetsresor Det finns en mängd varianter och kombinationer i rum och tid som det skulle bli svårt att beskriva och värdera på ett någorlunda träffsäkert sätt. Även till synes enkla kriterier som ett visst avstånd till närmaste busshållplats har uppenbara brister. Det säger inget om hur många bussar det går från denna hållplats och om de över huvud taget går och till den plats som passar den arbetsresande. Om det går passande kollektivtrafik på ett något längre avstånd från bostaden är det inte självklart att det då ska vara fritt fram att få ett tillägg till skattelättnaden hela vägen till arbetet, om det exempelvis finns en infartsparkering som ansluter till bra kollektivtrafik för huvuddelen av resan. Vår slutsats – en definition i huvudsak byggd på tidsvinst Mot bakgrund av att alla andra definitioner av begreppet bristfällig kollektivtrafik som vi har prövat innebär betydande svårigheter eller nackdelar för att fastlägga rätten till tilläggsbelopp för skattereduk- tionen, har vi kommit fram till att en definition som i huvudsak byg- ger på tidsvinst är att föredra. Inte heller en sådan definition är invändningsfri, men det är ändå den som enligt vår mening mest träffsäkert kan avgöra den praktiska möjligheten att nyttja kollek- tivtrafik för den enskilde både i rum och . I Figur 10.2 redovisas andelen arbetsresor med bil i olika län som uppfyller ett tidsvinst- krav om 60 respektive enkel resa, enligt beräkningar i trafikprognosmodell Sampers. Preciseringen av tids- åtgång i Sampers är inte exakt densamma som den som vi föreslår, men redovisningen ger ändå enligt vår bedömning en god uppfatt- ning om i vilka delar av krav på tidsvinst främst kommer att kunna uppfyllas. I Tabell 16.7 redovisas även hur stor andel av det totala antalet arbetsresor med bil i olika kommungrupper och avståndsintervall som uppfyller ett tidsvinstkrav . Baserat på dessa modellberäkningar kommer ett tidsvinstkrav fram- för allt att gynna län och kommungrupper med betydande lands- och glesbygdsområden, medan andelen skattskyldiga som kan få del av tillägget är betydligt lägre i mer storstadsbetonade områden. En avståndsbaserad och färdmedelsneutral skattereduktion för arbetsresor Samtliga län län län län Källa: Modellresultat från Samper, framtagna av . En avståndsbaserad och färdmedelsneutral skattereduktion för arbetsresor Anm.1 Enligt SKL:s kommunindelning, se bilaga 3. Källa: Modellresultat från Sampers, framtagna av . Tidsvinstkriteriet innebär att bristfällig kollektivtrafik i detta sam- manhang definieras på liknande sätt som gäller för avdrag för bil i dagens reseavdragssystem. Det innebär att den skattskyldige under ett bestämt antal dagar under beskattningsåret ska göra en viss tids- vinst per dag genom att använda bil i stället för kollektivtrafik. Tids- vinstkravet för bilavdrag i dagens system är mot- svarande för en enkel resa. Dagens tidsvinstkrav är inte problemfritt. Beräkningen av hur stor tidsvinsten är i det enskilda fallet görs helt av den skattskyldige själv. Beräkningen ska inte lämnas in till . I deklaratio- nen begär den skattskyldige reseavdrag med endast ett totalbelopp. Det framgår inte av uppgifter som lämnas in till vare sig på vilket avstånd eller antal resdagar som beräkningen baseras. Det framgår inte heller om avdraget avser resor med bil, baserat på en beräknad tidsvinst eller hur stor denna tidsvinst i så fall är. uppföljningar, se avsnitt 7.6, visar att en betydande del av alla begärda reseavdrag har olika typer av fel, i de allra flesta fall till den skattskyldiges fördel. Just felaktig beräkning av tids- vinsten för att berättiga till bilavdrag är en av de största felkällorna och vid skattefelskontrollen var detta en orsak till ändring i 19 pro- cent av de ändringar som gjordes vid kontrollen. En avståndsbaserad och färdmedelsneutral skattereduktion för arbetsresor Mot denna bakgrund kan det eventuellt ifrågasättas att vi föreslår att rätten till förhöjd skattereduktion vid bristfällig kollektivtrafik även i ett reformerat system ska bygga på ett tidsvinstkriterium. Anledningen till att vi gör det är att vi bedömer att de andra kriterier som vi har övervägt innebär större nackdelar. Vi föreslår dock sam- tidigt åtgärder för att öka precisionen i uppgiftslämnandet och minska risken för fel, se avsnitt 14.4–14.4.5. Vi bedömer, som en ytterligare åtgärd, att kravet på tidsvinst ut- ökas och per dag, sammanlagt för tur- och returresan. kontroller har visat att många skatt- skyldiga räknar till sin egen förmån när man beräknar tids- vinsten för bilresa jämfört med kollektivtrafik, vilket gör att avdrag för resor med bil begärs även i många fall där den faktiska tidsvinsten är betydligt kortare än . Att beräkningar görs optimistiskt till den skattskyldiges fördel kan säkert komma att förekomma även i det system som vi föreslår även om möjligheterna till meningsfull kontroll ökar med de administrativa rutiner vi föreslår. Vi bedömer att ett sådant skärpt tidsvinstkrav normalt inte kommer att utgöra något problem för dem som reser i utpräglade glesbygdsområden, där kollektivtrafiken inte klarar någon av tidsgränserna. Däremot kan det bli svårare att klara ett skärpt tidsvinstkrav i tättbefolkade områden där kollektivtrafiken är förhållandevis god. Vi bedömer också att vissa preciseringar av dagens tidsvinstkrav behöver göras och att tidsvinst också ska kunna mätas i förhållande till resa med bil och kollektivtrafik, s.k. kombinerad resa. Detta utvecklas i avsnitt 10.6.2 10.6.2Precisering av kriterium för bristfällig kollektivtrafik Kommitténs förslag: Kollektivtrafik anses bristfällig om tids- vinsten uppgår och för tur- och returresan för resa med bil i förhållande till resa med kollektiv- trafik eller kombinerad resa med bil och kollektivtrafik. Detta gäller endast under förutsättning att tidsvinsten uppnås under minst hälften av totala antalet resdagar med avstånd som uppgår till under beskattningsåret. En avståndsbaserad och färdmedelsneutral skattereduktion för arbetsresor Med kombinerad resa avses en resa med bil om högst mellan bostaden och lämplig infartsparkering nära håll- plats för kollektivtrafik i kombination med resa med kollektiv- trafik för den övriga delen av resan till arbetsplatsen. Kollektivtrafik anses även bristfällig om 1.förutsättningarna för kombinerad resa inte föreligger och det saknas hållplats för kollektivtrafik på ett avstånd av från bostaden, eller 2.kollektivtrafik saknas på en sammanhängande sträcka av i anslutning till arbetsplatsen eller bytespunkt mellan färdmedel. Skälen för kommitténs förslag: Tidsvinst ska beräknas som skill- naden mellan de snabbaste alternativen att resa med kollektivtrafik och resa med bil. I båda fallen ska restiden beräknas ”från dörr till dörr”, dvs. inklusive gångtider till och från hållplats eller parkerings- plats, normal väntetid på kollektivt färdmedel och eventuell bytestid mellan färdmedel samt tid det tar att inleda bilresan, söka parkerings- plats och parkera. Tiden ska beräknas efter trafikförhållandena vid de tider den skattskyldige normalt åker. Även normalt förekommande köbildningar ska beaktas. Eventuella förseningar inom kollektivtrafi- ken ska inte räknas in. Normalt ska förutsättas att den skattskyldige har flexibel arbetstid, s.k. flextid. Väntetid vid tidig ankomst till eller sen avresa från arbetsplatsen ska därför normalt inte räknas in. För att sådan tid ska kunna beaktas vid tidsberäkningen för kollektiv- trafikresa ska den skattskyldige kunna visa t.ex. genom dokumen- tation från arbetsgivaren att möjlighet till flexibel arbetstid saknas. För att bristfällig kollektivtrafik ska anses föreligga krävs att tids- vinsten uppnås under minst hälften av totala antalet dagar med resor som är eller längre under beskattningsåret. Ett vanligt förekommande förhållande kan vara att bra kollektiv- trafik finns på huvuddelen av avståndet mellan bostad och arbets- plats men att den saknas eller är av dålig kvalitet en första del av resan mellan bostaden och t.ex. en tåg- eller busstation med goda förbin- delser. Av miljö- och ibland även framkomlighetsskäl är det ange- läget att den skattskyldige utnyttjar möjligheten till kombinerad resa hellre än att färdas med bil hela vägen till arbetsplatsen. En avståndsbaserad och färdmedelsneutral skattereduktion för arbetsresor då restiden för kollektivtrafikalternativet beräknas som en kombi- nerad bil- och kollektivtrafikresa, en s.k. kombinerad resa, med byte av färdmedel på vägen där detta är möjligt, exempelvis genom att använda en infartsparkering. Sådan beräkning ska göras om anslut- ningsresan från bostaden med bil är högst och lämplig infartsparkering finns vid anslutning till kollektivtrafikresan. Med lämplig infartsparkering avses en plats nära hållplatsen eller tågsta- tionen där det normalt finns plats de allra flesta dagar för den skatt- skyldige att parkera vid den tid som personen normalt reser. Even- tuella avgifter för parkeringen som är normala i de fall de förekommer vid infartsparkeringar ska inte anses göra en parkeringsplats olämplig. Ett exempel kan illustrera beräkningen av tidsåtgång vid kombinerad resa. Den skattskyldige ska resa från bostaden B till arbetsplatsen A, ett avstånd längs bilväg . Resan från B till A med bil beräknas ta från dörr till dörr. från B finns kollektivtrafikhållplatsen K där det även finns en lämplig infartsparkering. Från denna finns god kollektivtrafik till arbets- platsen A. Kombinationsresan med bil och kollektivtrafik från B till A via K beräknas ta från dörr till dörr. Den skattskyldiges tidsvinst blir därmed för tur- och returresa ((70–40)× 2=60). Detta är mindre än tidsvinstkravet och 30 minu- ter. Den skattskyldige är därmed inte berättigad till tillägg till skatte- reduktionen på grund av bristfällig kollektivtrafik. Om avståndet mellan B och K i exemplet varit längre än 10 kilo- meter hade förutsättningar saknats för beräkning enligt kombinerad resa. Vi anser att är en rimlig gräns. Annars skulle det kunna krävas alltför långa omvägar till arbetsplatsen A beroende på K:s geografiska placering i förhållande till B och A. Att beräkningen av tidsåtgång för kollektivtrafikresa kan ske enligt kombinerad resa är en nyhet i vårt förslag jämfört med tid- vinstberäkningen för rätt till bilavdrag enligt dagens regler, som saknar motsvarande bestämmelse. I stora delar av landet är det van- ligt förekommande att infartsparkeringar anordnas vid strategiska knutpunkter för kollektivtrafik och att såväl kollektivtrafikanord- nare som kommuner och andra myndigheter uppmuntrar arbetsrese- närer att använda dessa. Motivet till detta är både miljömässiga och ofta också trafikmässiga, för att undvika trängsel på vägnätet. En avståndsbaserad och färdmedelsneutral skattereduktion för arbetsresor anser därför att regler för skattelättnad för kollektivtrafik bör utfor- mas så att de inte missgynnar denna typ av kombinerade resor genom tillägg till skattereduktionen vid bilresa trots att en kombi- nerad resa är möjlig. Vid resa med kollektivtrafik kan det förekomma att kollektiv- trafik saknas på en längre delsträcka av avståndet mellan bostad och arbetsplats och att promenad eller cykel då i princip är det enda alternativet på denna delsträcka. Vi anser det rimligt att kriteriet för bristfällig kollektivtrafik då anses uppfyllt under vissa förutsätt- ningar. Om hållplats för kollektivtrafik saknas inom ett avstånd från bostaden ska i första hand möjligheten till kom- binerad resa enligt ovan prövas. Om förutsättningar för sådan kom- binerad resa inte finns ska kriteriet för bristfällig kollektivtrafik anses uppfyllt. Kriteriet ska också anses uppfyllt om kollektivtrafik saknas på en sammanhängande sträcka av i anslut- ning till arbetsplatsen eller vid byte mellan färdmedel. I gällande regel- verk finns en bestämmelse som anger att om allmänna transportmedel saknas så tillämpas inte avståndskravet om eller tids- vinstkravet för rätt till bilavdrag. Varken lagtext eller förarbeten innehåller en definition av vad som avses med att allmänna transport- medel saknas. Enligt allmänna råd SKV A 2015:25 bör bilavdrag medges om det saknas tillgängliga allmänna transportmedel för en sammanhängande del av sträckan som är mellan bostaden och arbetsplatsen. Vårt förslag ansluter till denna tolkning men med den skillnaden att om kollektivtrafik saknas på en sträcka av i anslutning till bostaden ska i första hand alternativet med kombinerad resa prövas. 10.7Vilka som kan få skattereduktion och begäran om skattereduktion Kommitténs förslag: Rätt till skattereduktion för arbetsresor och fast tillägg har efter begäran fysiska personer som är obegrän- sat skattskyldiga under någon del av beskattningsåret. Sådan rätt till skattereduktion har också de som är begränsat skattskyldiga enligt 3 kap. 18 § första stycket 1, 2 eller 3 inkomstskattelagen, om deras överskott av förvärvsinkomster i och i andra En avståndsbaserad och färdmedelsneutral skattereduktion för arbetsresor länder, uteslutande eller så gott som uteslutande, utgörs av över- skott av förvärvsinkomster i . En begäran om skattereduktion för arbetsresor och fast tillägg ska göras i inkomstdeklarationen. Skälen för kommitténs förslag: Enligt regleringen för de befintliga skattereduktionerna jobbskatteavdraget (67 kap. 5 § IL), sjukersätt- ning och aktivitetsersättning (67 kap. 9 a § IL), hushållsarbete (67 kap. 11 § IL) och gåva (67 kap. 24 § IL) gäller att rätten till skatte- reduktion gäller de som är obegränsat skattskyldiga under beskattningsåret och de som är begränsat skattskyldiga men vars överskott av förvärvsinkomster i och andra länder, uteslu- tande eller så gott som uteslutande, utgörs av överskott av förvärvs- inkomster i Sverige.3 Vi föreslår att samma bestämmelser ska gälla för skattereduktionen för arbetsresor och fast tillägg. För situatio- nen när en person varit obegränsat skattskyldig under del av året, se avsnitt 10.8. En begäran om skattereduktion för arbetsresor och fast tillägg ska göras i inkomstdeklarationen för det beskattningsår då arbets- resorna har gjorts och utgifterna för avgifterna har betalats. Begäran kan avse arbetsresor och fast tillägg i både inkomstslaget tjänst och inkomstslaget näringsverksamhet. Uppgifterna kommer inte vara förtryckta på deklarationsblanketten. 10.8Obegränsat skattskyldiga under del av året Kommitténs förslag: Rätten till skattereduktion för arbetsresor och fast tillägg fördelas som de skattskyldiga har varit obegränsat skattskyldiga i . De som är obegränsat skattskyldiga endast under en del av beskattningsåret har rätt till skattereduktion . Om de skattskyldigas överskott av förvärvsinkomster i och i andra länder, uteslutande eller så gott som uteslutande, utgörs av överskott av förvärvsinkoms- ter i , ska dock denna begränsning inte tillämpas. 2017/18:127 s. 16–17. En avståndsbaserad och färdmedelsneutral skattereduktion för arbetsresor Skälen för kommitténs förslag: Enligt regleringen av de befintliga skattereduktionerna jobbskatteavdraget (67 kap. 9 § IL) och sjuk- ersättning och aktivitetsersättning (67 kap. 9 d § IL) gäller att skatt- ereduktionen fördelas på ett särskilt sätt den skattskyl- dige har varit obegränsat skattskyldig i . Dock gäller att om en begränsat skattskyldig har sin förvärvsinkomst uteslutande eller så gott som uteslutande från , ska skattereduktionen till- godoräknas som om han varit obegränsat skattskyldig . Vi bedömer att det är lämpligt att ha en likadan reglering för skatte- reduktion för arbetsresor och fast tillägg. Kommitténs förslag: Skattereduktion för arbetsresor ska göras efter skattereduktion för sjukersättning och aktivitetsersättning, men före skattereduktion för underskott av kapital. Skälen för kommitténs förslag: Det finns ett antal skatte- reduktioner som kan göras vid beskattningen. Dessa ska enligt 67 kap 2 § första stycket IL göras i följande ordning när en skatt- skyldig har rätt till flera skattereduktioner: sjöinkomst, allmän pen- sionsavgift, arbetsinkomst (jobbskatteavdrag), sjukersättning och aktivitetsersättning, underskott av kapital, hushållsarbete, gåva och mikroproduktion av förnybar el. De fyra förstnämnda skattereduktionerna relaterar direkt till den skattskyldiges arbetssituation. Vi anser det naturligt att skattereduk- tionen för arbetsresor ska göras direkt efter dessa, eftersom även denna skattereduktion har viss koppling till arbetet. Vi föreslår därför att skattereduktionen för arbetsresor ska göras efter skatte- reduktionen för sjukersättning och aktivitetsersättning men före skattereduktionen för underskott av kapital. Det fasta tillägget och skattereduktionen för väg-, bro- och färjeavgifter är en del av skatte- reduktionen för arbetsresor och föreslås därför inte omnämnas särskilt i 67 kap. 2 § IL. Skattereduktion ska enligt 67 kap. 2 § andra stycket IL räknas av mot och statlig inkomstskatt som beräknats enligt 65 kap., mot statlig fastighetsskatt enligt lagen (1984:1052) om statlig fastig- hetsskatt samt mot fastighetsavgift enligt lagen (2007:1398) En avståndsbaserad och färdmedelsneutral skattereduktion för arbetsresor Skattereduktion enligt 5–9 d §§, dvs. jobbskatteavdrag och sjukersättning och aktivitetsersättning, ska dock räknas av endast mot inkomstskatt. Ordningsföljden i vilken skattereduktionerna ska räknas av kan ha betydelse om den uträknade skatten före skattereduktionen inte skulle räcka till att räkna av samtliga skattereduktioner en skattskyl- dig kan ha rätt till. Ett outnyttjat belopp får inte sparas till beskatt- ningsåret efter. Vi bedömer att omvandlingen av formen för skattelättnaden för arbetsresor från avdrag till skattereduktion endast kan ha marginella konsekvenser för möjligheten att räkna av skattereduktionen för arbetsresor. För att kunna få en skattereduktion för arbetsresor med något mer betydande belopp måste en skattskyldig ha arbetat och rest till arbetet ett flertal av årets dagar och har då rimligtvis också en betydande inkomst som vida överstiger skattereduktionens nivå. När nuvarande reseavdrag avskaffas kommer också den beskatt- ningsbara inkomsten att öka med samma belopp som reseavdraget, vilket leder till att även skatten innan skattereduktionerna tas bort kommer att öka, i de flesta fall i ungefär samma storleksordning som den skattereduktion för arbetsresor som tillkommer. 10.10 Avräkning mellan stat och kommuner Kommitténs bedömning: De ekonomiska effekterna för staten och kommunsektorn av att reseavdraget ersätts av en skatte- reduktion bör regleras enligt finansieringsprincipen. Skälen för kommitténs bedömning: Ny lagstiftning kan innebära att ekonomiska medel av olika skäl omfördelas mellan staten och kommunsektorn. Dagens reseavdrag är ett avdrag som minskar den beskattningsbara inkomst som ingår i både kommunernas och sta- tens skatteunderlag. När reseavdraget tas bort ökar kommunernas skatteunderlag och därmed också deras skatteintäkter. När avdraget omvandlas till en skattereduktion räknas den senare dock endast av mot statens skatteintäkter, vilket leder till minskade skatteintäkter för staten. När ny lagstiftning medför ändrade ekonomiska effekter mellan staten och kommunsektorn brukar detta regleras genom att förändra En avståndsbaserad och färdmedelsneutral skattereduktion för arbetsresor storleken på statens generella statsbidrag till kommunerna enligt den s.k. finansieringsprincipen. Vi förutsätter att detta görs även i detta fall så att omläggningen blir ekonomiskt neutral mellan staten och kommunsektorn. Efter en sådan reglering kan ändå effekterna bli något olika för enskilda kommuner beroende på om det för de skattskyldiga i kom- munen görs reseavdrag per invånare över eller under genomsnittet för kommunsektorn. Dessa effekter blir dock mycket marginella efter- som de till allra största delen utjämnas inom ramen för den kommunala inkomstskatteutjämningen. 11Vissa andra frågor vid skattereduktion för arbetsresor Vi ska lämna de författningsändringar som bedöms nödvändiga om viförordar ett avståndsbaserat reseavdrag. Vi förordar en avstånds- baserad skattereduktion för arbetsresor och lämnar därför i av- snitt 11.2–11.6.2 förslag på nödvändiga författningsändringar. 11.2Trängselskatt och väg-, bro- och färjeavgifter 11.2.1Bakgrund och gällande rätt Trängselskatt infördes permanent i och i 2013.1 Syftet med införandet av trängselskatten var att förbättra framkomligheten och miljön.2 Trängselskatt tas ut under vardagar utom mellan –18.29 i och mellan –18.29 i . Dag före helgdag och tas ingen skatt ut. Skattebeloppet varierar med trafikintensi- teten och är som högst under morgonens och eftermid- dagens rusningstrafik. I uppgår skattebeloppet vid pas- sage av betalstation som lägst med och som högst med . I är lägsta och högsta skattebeloppet respektive . Den sammanlagda trängselskatten per kalen- derdygn och bil uppgår till högst i och i . 1Se lagen (2004:629) om trängselskatt. 2006/07:109 s. 1 och 15. Vissa andra frågor vid skattereduktion för arbetsresor I syfte att förbättra framkomligheten och miljön i , men även att bidra till en utbyggnad av kollektivtrafiken i Stockholms- området, sker ett antal förändringar av trängselskatten den 1 januari 2020.3 Förändringarna innebär att det införs ytterligare en tidsperiod , kl. 6.00–6.29, för vilken skatt ska tas ut och skatte- beloppen för vissa tidsperioder höjs. Trängselskatten ska vidare diffe- rentieras på högsäsong och lågsäsong och det införs höjda skatte- belopp för högsäsong. Den sammanlagda skatten per kalenderdygn och bil kan högst uppgå till under högsäsong.