sou · H7B366 · 2019-12-18 00:00:00 — Den innehåller inte något exakt tal på hur stora utsläppsminskningar som kommer att krävas, men målet ska enligt KLD vara att direk- tivets miljömål ska nås.157 De nya föringarna innebär bland annat följande: –Regjeringa vil innføre meir forpliktande krav for forureining frå jordbruket. Krava skal sikre god tilstand i alle vassførekomstar som blir påverka av aktivitetar frå jordbruket. Fylkesmenn og kommunar skal krav om miljøtiltak der det er naudsynt for å nå miljømåla etter vassforskrifta , og seinast . Det skal utformast ein ny heimel for tilgangen fylkes- mannen har til å miljøkrav i særskilt utsette område. –Alle avløpsanlegga i den enkelte kommune skal oppfylle forureings- forskriftea sine rensekrav slik at vi kan nå miljømåla , og seinast . –Tiltak for vill fisk som er påverka av lakselus eller rømt oppdretts- fisk, skal bygge på ny kunnskap som er komen etter at vassfor- valtningsplanane for 2016-2021 vart utarbeidde. –Regjeringa arbeider med ein tiltaksplan mot framande artar som mellom anna trugar vasskvaliteten. –Transportetatar og underliggjande verksemder skal gjennomføre tiltak som betrar miljøet i alle vassførekomstar der dette er naud- synt for å nå vassforskrifta sine miljømål innan fristane. 157Klima- og (), . –Tiltak for å verne drikkevasskjelder skal avklarast gjennom dei regionale vassforvaltningsplanane, og blir ivaretekne i arealdelen til kommuneplanen, gjennom omsynssoner og tilhøyrande plan- avgjerder.158 Vägledningar tas fram av både departementet och direktoratsgruppen men de har olika inriktning. KLD:s nationella vägledningar anger ambitionsnivån när det gäller till exempel miljöförbättring i för- hållande till livsmedelsproduktionen och elproduktionen. De ska ge en balans mellan vattenpolitiken och andra politikområden. De väg- ledningar som direktoratsgruppen tar fram handlar mer om operativa metodfrågor.159 Erfarenheter av de nationella vägledningarna Miljödirektoratet konstaterar att när arbetet med vattenförvalt- ningen inleddes fanns det få nationella vägledningar från regeringen, vilket gav VRM intrycket att det regionala utrymmet var större än vad det egentligen är. Det medförde att departementen tvingades att gå igenom och ändra på många saker i de inlämnade förvaltnings- planerna och åtgärdsprogrammen. Detta var dels arbetskrävande, dels politiskt svårt. Miljösdirektoratet menar att fylkeskommunerna in- såg att de var något för ambitiösa, särskilt inom vattenkraftsområdet. Inför kommande planperiod kommer det att komma nationella vägledningar från regeringen för att ge tydligare styrning. Hand- lingsutrymmet för fylkeskommunerna blir därigenom litet och Miljö- direktoratet konstaterar att de nationella vägledningarna blir alltmer styrande. Från bland annat vannregionmyndigheten i Glomma framförs att de nationella vägledningarna från departementet kom sent i förra cykeln och det innebar bland annat att fylkeskommunerna fick göra om ett samråd.160 158Klima- og miljødepartementet (2019): Nye nasjonale føringar for vassforvaltninga. 159Miljödirektoratet, intervju . 160Vannregionmyndigheten i Glomma (fylkeskommune), Fylkesmannen i , Vannområde Glomma sør och Grensevassdragene, intervju . Framtagande av förvaltningsplaner och åtgärdsprogram Vannområdena, kommunerna och de andra sektorsmyndigheterna lägger in förslag på typåtgärder som de själva behöver utföra i varje vattenförekomst i databasen . Kommunerna ansvarar för att föreslå åtgärder inom sina ansvarsområden, vilket görs i nära sam- arbete med vannområdena. Det förs en diskussion mellan fylkeskom- munen, fylkesmannen, sektorsmyndigheterna och kommunerna om vilka typer av åtgärder som är relevanta. Åtgärder kan avse både upp- gifter som myndigheterna eller kommunerna ska genomföra i egen- skap av markägare eller verksamhetsutövare och uppgifter som faller inom deras myndighetsansvar att utföra gentemot enskilda fysiska och juridiska personer (till exempel tillsyn). I Vann-nett läggs även in uppgifter om vilken myndighet som ska utföra åtgärden, vilket rättsligt stöd som finns för åtgärden, när åtgärden ska genomföras och kostnad för åtgärden. När det inte finns tvingande ekonomiska verktyg (som exempelvis för diffus avrinning) anges att frivilliga stödformer behövs. Det anges vidare om det saknas styrmedel som ekonomiska och rättsliga verktyg. Sådana frågor identifieras också i en särskild skrivelse, motsvarande den svenska skrivelsen Väsentliga frågor. Miljödirektoratet beräknar, i samarbete med övriga direktorat, schablonmässiga kostnader för de typåtgärder som beskrivs i Vann- nett. Varje sektorsmyndighet ska ange vad de typåtgärder som faller inom deras ansvarsområde kostar. De förslag till åtgärder som tas fram av vannområdena samman- ställs och diskuteras av VRM och VRU som lämnar ett förslag till politikerna i de olika fylkesting som ingår i vannregionen. Departe- mentet och Miljödirektoratet vill att de uppgifter som ska rappor- teras till EU ska lämnas i samma format från alla vannregioner. De har därför utarbetat mallar som ska användas för att presentera åtgärdsprogram och förvaltningsplaner.161 Därefter godkänns förvaltningsplanen och åtgärdsprogrammet av de berörda fylkestingen och lämnas över till KLD för beslut.162 Fylkeskommunerna levererar sina förslag till departementet , men konstaterar att tiden hålls på bekostnad av att man inte har 161Vannregionmyndigheten i Glomma (fylkeskommune), Fylkesmannen i , Vannområde Glomma sør och Grensevassdragene, intervju . 162Klima- og (), intervju . kunnat hämta in all kunskap som behövs eller förankra förslaget till- räckligt. Från vannregionen framhåller olika aktörer att departemen- tets behandling av åtgärdsprogram och förvaltningsplaner har tagit tid, och har därigenom blivit försenat med leverans av upp- gifter till EU.163 Efter att förvaltningsplanerna har beslutats i vannregionerna, ska Miljödirektoratet leda arbetet med att säkerställa att nationella vägledningar (föringar) och vattenföreskriftens krav har följts, innan rekommendationer slutligen sänds till KLD för beslut.164 Eventuell oenighet om planen ska hanteras mellan departementen. Enligt vatten- föreskriften kan KLD i samband med godkännandet göra sådana ändringar i planen som krävs utifrån rikspolitiska intressen. Detta innebär att departementet ska värdera planen utifrån ett nationellt perspektiv.165 Ett exempel på en förvaltningsplan kan hämtas från Tröndelag. Pla- nen godkändes av det regionala vattenutskottet i Tröndelag i okto- ber 2015 och antogs var för sig av fylkestingen i Nord-Tröndelags fylkeskommun och Sør-Tröndelags fylkeskommun . Förvaltningsplanen översänds till Klimat- och för godkännande av regeringen (”for godkjenning av Kongen i stats- råd”). Den framlagda regionala vattenförvaltningsplanen, besluten i de båda fylkestingen och den kungliga resolutionen utgör tillsam- mans den godkända förvaltningsplanen. Arbetet med att ta fram åtgärder pågick till största delen i vann- områdena. Detta resulterade i 42 lokala åtgärdsanalyser som sam- manfogades till ett regionalt åtgärdsprogram. Åtgärdsprogrammet beslutades av de två berörda fylkeskommunerna och var till skillnad från förvaltningsplanen inte föremål för godkännande i en kunglig resolution. Sammantaget lämnades förslag om 2 301 åtgärder i de 163Vannregionmyndigheten i Glomma (fylkeskommune), Fylkesmannen i , Vannområde Glomma sør och Grensevassdragene, intervju . 164Miljödirektoratet, intervju . 165Klima- og miljødepartementets godkjenning av regionale planer for vannforvaltning i vann- region for planperioden –2021. Dnr 15/3497, 04.07.2016. 690 vattenförekomsterna i Tröndelags avrinningsdistrikt för plan- perioden –2021.166 När förvaltningsplaner och åtgärdsprogram är beslutade är det varje sektorsmyndighet som ska besluta om att genomföra åtgärder. Som en del i de formella processerna med att besluta om åtgärder görs bland annat en mer konkret kostnads- och nyttoanalys. Varje sek- torsmyndighet ska se till att den egna sektorn genomför sina grund- läggande åtgärder så att miljömålen uppnås. När det gäller till exempel vägar görs åtgärder av statliga Väg- verket för statliga vägar. Åtgärder finansieras enligt PP-principen. När detta inte fungerar – bland annat när ägare eller ansvarig verk- samhetsutövare saknas – kan staten gå in med bidrag. Detta sköts av Miljödirektoratet.167 Även jordbruket ska följa förvaltningsplanerna, men åtgärderna där är inte lika konkreta. Jordbruket har fått medel för vattenfräm- jande åtgärder genom de senaste jordbruksuppgörelserna mellan staten och lantbrukarnas organisation.168 När det gäller norsk vattenförvaltning har utredningen särskilt inhäm- tat vilka erfarenheter som finns när det gäller arbetet med vattenkraft. KLD uppger att man har arbetat detaljerat med de åtgärder som berör vattenkraften. De andra sektorerna har inte varit lika upp- märksammade av departementen. Departementets tjänstemän kon- staterar att vattenkraftens påverkan är konkret och enkelt mätbar, medan till exempel jordbrukets påverkan på vattenkvaliteten är mer diffus. För vattenkraften finns det också en tydlig målkonflikt mel- lan klimatmålet och förpliktelse att öka produktionen av förnybar el å ena sidan och biologisk mångfald och vattenmiljö å andra sidan. 166Vannregion (2015): Regionalt tiltaksprogram etter vannforskriften for Trøndelag vannregion 2016–2021. 167Miljödirektoratet, intervju . 168Klima- og (), intervju . I den senaste processen med att ta fram förvaltningsplaner och åtgärdsprogram gick departementen – KLD och Olje- og energi- departementet (OED) – igenom planerna för att se om de hade utar- betats enligt de nationella vägledningarna. Syfte var också att ta till- vara det nationella perspektivet och bedöma den totala nationella ”förlusten” av vattenkraftproduktion när man lade samman alla pla- ner. Det handlade om att till exempel se på vilka konsekvenser som åtgärderna skulle få på minskad elproduktion inom vattenkraften på nationell nivå. I genomgången såg man att en del VRM och VRU hade prioriterat bland åtgärdsförslagen från vannområdena medan andra hade med i princip alla inkomna förslag. Mot den bakgrunden ska myndigheterna i den kommande processen inför nästa förvalt- ningsperiod gå igenom förslagen till åtgärdsprogram och se till att det nationella perspektivet återspeglas i förvaltningsplaner och åt- gärdsprogram, både före och efter samrådsperioden. Denna process har formaliserats genom ändringarna i vattenföreskriften. Miljödirektoratet och vassdrags- og energidirektorat (NVE) har tagit fram en rapport där man har gått igenom olika vattenförekomster och vattenkraftverk och kartlagt var man kan få störst utväxling i vattenmiljön i förhållande till minskad elproduk- tion. De 400 största vattenkraftskoncessionerna styrs genom vatten- regleringslagen. Dessa utgör ungefär en fjärdedel av cirka 1 600 vattenkraftverk, men står för ungefär tre fjärdedelar av el- produktionen. Det var dessa kraftverk som ingick i departementens genomgång. Det finns också andra kraftverk, också stora, som inte ingick i rapporten (de utan koncession). Utifrån rapporten gjordes en politisk genomgång av förvaltningsplanerna med miljömål och åtgärdsprogram, vilket skickade tydliga signaler till vannregionerna. De intervjuade menar att det är svårt att entydigt tolka ramdirek- tivets skrivningar om kraftigt modifierade vatten. Det är till stor del en politisk fråga vad som kan läggas till grund som övre ram för förlust i kraftproduktion, men frågan kräver kunskapsunderlag.169 En av de stora verksamhetsutövarna inom norsk vattenkraft är det statligt ägda företaget . Som verksamhetsutövare har Stat- kraft kunnat göra olika inspel på avrinningsområdesnivå eller på vattenregionnivå.170 169Klima- og (), . 170Statkraft, intervju . Statkraft menar att de norska planerna är mycket detaljerade – det anges till exempel var en fisktrappa ska byggas eller vilken vatten- föring som ska gälla vid en viss vattenkraftsanläggning. Planerna innehåller inga kostnads-intäkts-analyser av de åtgärder som anges. Det krävs ofta beslut av någon myndighet för att genomföra åt- gärderna, t ex tillståndsprövning. Statkraft upplever att planerna riktar sig till enskilda verksamhetsutövare, men att de inte är absolut förpliktande gentemot enskilda utan mer vägledande. Statkraft upp- fattar att planerna är mer av en önskelista. Samråd hålls med branschen inför framtagandet av åtgärdsförslagen, hur detta funge- rar i praktiken varierar. Statkraft menar att det faktum att arbetet är så lokalt inriktat leder till att det är svårt att få en nationell överblick av vatten- förvaltningsarbetet. De regionala processerna har varit starkt präg- lade av lokala hänsyn och önskemål. I den senaste omgången blev det många små förbättringsförslag som sammanställdes till förvalt- ningsplaner utan att man tänkte på helheten och kostnadseffektivi- teten. Statkraft konstaterar att detta var en fråga som uppmärksam- mades av departementen när förvaltningsplanerna skulle godkännas. Branschen framförde att de regionala förvaltningsplanerna skulle leda till cirka 6–minskad elproduktion, vilket uppges mot- svara 5–av den totala elproduktionen i . Statkraft upplever att KLD har lyssnat på branschens synpunkter och att KLD:s vägledning och godkännandet av de regio- nala vattenplanerna tillvaratar de nationella intressena på ett bra sätt. Statkraft menar att det nationella godkännandet säkrade att det nationella perspektivet blev tillvarataget. Statkraft menar att i har KLD tagit den roll som den nationella prövningsplanen har i . Statkraft uppger att vattenkraften har fått stor uppmärksamhet i vattenförvaltningsarbetet i . De flesta vattenförekomster som har ett vattenkraftverk är klassade som kraftigt modifierade vatten. Av de cirka 28 500 vattenförekomsterna är det enligt Statkraft cirka 4 500 som påverkas av vattenkraften: •Antal vattenförekomster med god status: cirka 700 •Antal vattenförekomster med sämre än god status: cirka 3 800 (vilket motsvarar av samtliga vattenförekomster) •Summa: cirka 4 500 vattenförekomster Statkraft uppger att följande miljömål ställdes upp i den första vatten- förvaltningscykeln: •God status: 700 •Kraftigt modifierade vatten/god potential (med åtgärder från godkännandet): 387. Av dessa 387 ska 160 uppnå god ekologisk potential genom genom flödesåtgärder och 227 genom fysiska åt- gärder •Tidsundantag (till 2027/2033): 110 •Undantag i form av mindre stränga miljömål: 1 450. Flödesåtgärder kan endast göras genom styrinstrumentet ompröv- ningar (vilkårsrevisjoner) för att ge rättslig grund (hjemmel) till myndigheter från regeringen/kungen. Fysiska åtgärder kan komma som krav från fylkesmannen (norska ). Omprövningar eller villkorsrevisioner är en juridisk process enligt vattendragsreg- leringslagen (vassdragsreguleringsloven). Beslut i villkorsrevisionerna för vattenkraften fattas av kungen i statsråd genom kungliga reso- lutioner (kgl.res.). Huvudsyftet med omprövningen är att förbättra miljöförhållandena i de vattendrag som redan är reglerade. Detta syfte ska avvägas mot syftet med tillståndet, dvs. Omprövningen ska innebära en modernisering eller uppdatering (ajourføring) av tillståndsvillkoren: a) genom att upphäva orimliga villkor, b) inom bestämda ramar sätta nya villkor. Omprövningen ska göras vart . Initiativ till revisionen kan tas av organisationer och kommunerna. Villkorsrevisioner omfattar ekologi, friluftsliv/turism samt este- tik/landskap. arbete omfattar ekologi, men en- bart i vattnet. Arbetet sker i tio steg: 1.Arbetet börjar genom att det kommer in krav på en revision från allmänheten eller kommuner. 2.De inkomna kraven kommenteras av verksamhetsutövaren. 3.Därefter öppnar NVE ett revisionsärende. 4.Verksamhetsutövaren utarbetar ett revisionsdokument. 5.Revisionsdokumentet sänds på remiss till allmänheten. 6.Verksamhetsutövaren kommenterar inkomna remissynpunkter. 7.NVE skickar ärendet till OED 8.Antagande av regeringen/kungen i statsråd 9.Verksamhetsutövaren värderar möjligheten att säga ifrån sig till- ståndet (koncessionen) efter revisionen 10.De nya koncessionsvillkoren träder i kraft. De allmänna intressena tar vanligtvis upp frågor om fisk och fiske samt olika insatser för friluftslivet (estetik, vägar, båttrafik). Revi- sionerna kan utmynna i nya villkor från myndigheterna. Dessa kan handla om •manövreringsregler: mer vatten i vattendragen (minsta vatten- föring -minstevannføringer) genom att t.ex. släppa vatten förbi kraftverk och magasin eller magasinrestriktioner, t.ex. genom högt och stabilt vattenstånd •standardvillkor: rättslig grund (hjemmel) anges för varje tillstånd. Där anges vad sektorsmyndigheter kan kräva från verksamhets- utövarna i form av åtgärder och undersökningar. Statkraft uppger att i nyare tillstånd finns det villkor om att göra miljöundersökningar och åtgärder. Genom revisioner kan sådana krav ställas även på anläggningar med äldre tillstånd. Statkraft menar att konsekvenserna i kraftsystemet handlar om minskad el-produktion, reducerad flexibilitet, ändrade produktions- mönster och reducerad pålitlighet. Statkraft menar vidare: Statkraft støtter hovedformålet med vilkårsrevisjoner. Dersom nye vil- kår reduserer kraftproduksjonen, fleksibiliteten eller magasinenes flom- dempende funksjon, må det synliggjøres at verdien av miljøforbed- ringene overstiger kostnadene.171 När det gäller erfarenheterna från den första cykeln menar att de nationella riktlinjerna (nasjonale føringer) från KLD har varit en god utgångspunkt för arbetet, dvs. att miljömål ska baseras på kostnads-nytto-analyser och vattensläpp enbart i högt prioriterade 171Statkraft, intervju . vattendrag.172 Statkraft menar att ett problem var att processen inte hade tillräcklig central styrning och att lokala intressen tog över på bekostnad av nationella hänsyn. Statkraft upplever att vannområdena tog hänsyn till vattenkraftsbranschens kunskap i begränsad grad och de regionala vattenmyndigheterna tog inte hand om branschens syn- punkter. Statkraft konstaterar avslutningsvis att vattenförvaltningen är ett komplicerat system. Erfarenheter av förvaltningsplaner och åtgärdsprogram I är det de folkvalda som beslutar om förvaltningsplaner och åtgärdsprogram: Först i fylkestingen och sedan godkänns planerna på departements- och regeringsnivå. De norska åtgärdsprogrammen innehåller mestadels förslag till fysiska åtgärder (typåtgärder). Åtgärds- programmen innehåller inte administrativa åtgärder på det sätt som de svenska åtgärdsprogrammen gör. Åtgärdsförslagen kommer fram genom åtgärdsanalyser från vannområdena och sektorsmyndighet- erna till vannregionmyndigheterna. De intervjuade aktörerna menar att detta arbetssätt fungerar bra. Miljödirektoratet menar att ett problem dock har varit att det har funnits tendenser till att åtgärder som staten ska betala för har lyfts fram av vannområdena i åtgärdsanalyserna och att åtgärder som kommunerna och fylkeskommunerna ansvarar för har hållits till- baka. Det finns numera dock en strategi att koncentrera åtgärderna till de områden där behoven är som störst. Miljödirektoratet konstaterar vidare att det har visat sig att det mesta som måste göras är inom de grundläggande åtgärder som följer av existerande EU-direktiv som införts i norsk lagstiftning (dricks- vatten, avlopp, nitrat etc.). Inriktningen är att varje sektorsmyndig- het ska se till att den egna sektorn genomför sina grundläggande åtgärder så att miljömålen nås. Genom att arbeta på detta sätt har man enligt Miljödirektoratet klarat att komma bort från att de olika sektorerna pekar på varandra – alla måste se till att följa sitt eget regel- verk.173 Från lokal och regional nivå betonas att fylkeskommunerna 172Statkraft hänvisar till Nasjonale føringer (KLD/OED, 24.1.14) samt NVE Rapport 49:2013 – Vassdrag i kategori 1.1. 173Miljödirektoratet, intervju . inte har mandat att ställa krav på att kommunerna och sektorsmyndig- heterna att de ska göra de åtgärder som anges i åtgärdsprogrammen. Det finns inga sanktioner eller andra rättsliga påtryckningsmedel.174 Vissa fylkeskommuner anger i åtgärdsprogrammen om styrmedel saknas, och det blir då upp till regeringen att avgöra vad som ska göras åt det. Som exempel lyfter Miljödirektoratet fram att fylkes- mannen har uppmärksammat problem med att regelverket för lant- bruket är otillräckligt och i för hög grad baserat på frivilliga åtgär- KLD konstaterar att vannregionerna efterlyser mer samordning på regeringsnivå och att de statliga myndigheterna vill ha bättre styr- signaler från sina egna departement. KLD konstaterar att det är svårt att fånga uppmärksamheten hos andra departement. KLD vill att varje departement ska fokusera på vilka åtgärder som behöver vidtas inom vattenförvaltningen men det blir inte alltid så, och det behövs för att miljömålen ska nås.176 Branschorganisationer och frivilliga organisationer ska kunna delta i arbetet med att ta fram förvaltningsplaner och åtgärdsprogram, och det är fylkeskommunens uppgift att ordna arbetet på ett sådant sätt att dessa har faktisk möjlighet att delta och lämna information. En förändring som ingår i den förändring av vattenföreskriften som genomfördes är att förkorta remisstiderna från 6 . KLD har framfört att detta är något som de flesta aktörer i vill ha. KLD uppger att flera medlemsstater inom EU vill förkorta remisstiderna, och man hoppas att även EU- kommissionen ska komma att ändra remisstiden . 174Vannregionmyndigheten i Glomma (fylkeskommune), Fylkesmannen i , Vannområde Glomma sør och Grensevassdragene, intervju . 175Miljödirektoratet, intervju . 176Klima- og (), . 177Vannregionmyndigheten i Glomma (fylkeskommune), Fylkesmannen i , Vannområde Glomma sør och Grensevassdragene, intervju . Förberedelser inför kommande förvaltningscykel Inför nästa förvaltningsperiod har direktoratsgruppen tagit fram en ramplan för hur arbetet ska gå till 2018–21. Miljödirektoratet har möten med VRM ungefär en gång om detta, som fysiska möten men oftast i form av telefonmöten. På detta sätt försöker man säkerställa att de olika VRM arbetar synkroniserat och harmoniserat, exempelvis att de har samma remisstider för de sek- torsmyndigheter som måste gå igenom flera planer parallellt. Miljö- direktoratet arbetade 2018 fram en mall för hur planprogram och väsentliga frågor ska se ut när dessa går på remiss , och arbetar nu med att ta fram en mall för hur förvaltningsplaner och åtgärdsprogram ska se ut när dessa går på remiss under hösten 2020.178 Staten finansierar de regionala vattenmyndigheterna och övriga myndigheter. Staten, fylkeskommuner och kommuner finansie- rar de lokala koordinatorerna och arbetet i vannområdena. Åtgär- der finansieras på olika sätt av verksamhetsutövare, olika program, vatten- och avloppsavgifter samt genom olika anslag. Finansiering av myndigheter och vannområden Det är sammanfattningsvis ungefär en person per fylkeskommun och en person per fylkesman samt ett stort antal lokala koordina- torer i vattenområden som arbetar med vattenförvaltningen i . Dessutom finns en enhet på Klimat- och och en enhet på Miljödirektoratet som koordinerar nationellt och vägleder det regionala arbetet.179 De regionala vattenmyndigheterna (fylkeskommunerna) får en årlig överföring av statliga medel från Miljödirektoratet. Denna be- står av två delar: 178Miljödirektoratet, intervju . 179Miljödirektoratet, intervju . •En del ska täcka de regionala vattenmyndigheternas egna utgifter för drift och planeringsarbetet. uppgick denna del till . •En annan del ska fördelas vidare till arbetet i de lokala vann- områdena. uppgick denna del till . Dessa medel är öronmärkta till vattenförvaltning och kommer som ett tillägg till fylkeskommunernas grundläggande löne- och drifts- budget. I många vannområden har man anställt koordinatorer som får sin lön täckt genom en fördelning mellan statliga medel och bidrag från de fylkeskommuner och kommuner som ingår i avrinningsdistriktet. Den statliga delen uppgår till som redo- visades i punkten ovan.