sou · H7B368 · 2019-12-20 00:00:00 — 8.Moderna byggregler behöver förhålla sig till samhällets utveck- ling och vi vill med nedanstående frågor fånga hur ni hanterat några sådana frågor i ert lands bindande bestämmelser. a)Finns det olika krav på olika sorters byggnader (exempelvis bostäder, skolor, kontor, sjukhus)? b)Finns det krav vid nybyggnad respektive ändring/ombyggnad på byggnaders utformning för dess lämplighet för sitt ändamål? Finns exempelvis krav på bostadsutformning, avseende de funk- tioner en bostad förväntas inrymma (sömn och vila, samvaro, matlagning, måltider, hygien och förvaring)? Finns lämplighets- krav för andra ändamål, exempelvis skolor, kontor och sjukhus? FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning c)Finns krav vid nybyggnad eller ändring/ombyggnad av bostäder, lokaler och offentliga lokaler på tillgänglighet utifrån FN:s kon- vention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning? Finns krav på tillgänglighet enligt för bostäder, lokaler och offentliga lokaler vid ombyggnad? FN:s konvention om barnets rättigheter d)Finns särskilda krav på byggnader för att säkerställa uppfyllandet av eller på annat sätt tillgodose barn- perspektivet? Om ja, hur är de kraven formulerade? e)Påverkar era byggregler förutsättningarna för flexibla boende- former och möjligheten att byta användning mellan exempelvis lokaler och bostäder? Om ja, hur då? Har ni infört eller tagit bort/ undvikit krav för att möjliggöra detta? f)Finns det särskilda krav för att byggnader ska kunna möta utmaningar i form av klimatanpassningar? Om ja, hur är de kraven formulerade? g)Finns det särskilda krav på byggnader med anledning av urbani- sering med högre byggnader och tätare städer? Om ja, hur är de kraven formulerade? Finns krav på höga hus specifikt? h)Finns det några andra krav med anledning av urbaniseringen? Finns bestämmelser om ekosystemtjänster och vilka krav ställs i så fall? Finns bestämmelser om vattenbesparing och dagvatten- hantering och vilka krav ställs i så fall? Finns bestämmelser om ute- vistelseplatser per medborgare/barn och vilka krav ställs i så fall? i)På vilka nivåer i regelhierarkin finns krav på dagsljus respektive buller i ert land? Vilka krav finns? Är kravnivån baserad på forsk- ning, standard eller något annat? Kontroll av och tillsyn över byggprocessen 9.I är kommunerna tillsynsmyndighet för byggprocessen. De beslutar om tillstånd att bygga genom startbesked och slut- besked. I processen ingår också tekniskt samråd, arbetsplatsbesök och slutsamråd. Byggherren ska kontrollera att lov- och anmäl- ningspliktiga åtgärder genomförs i enlighet med gällande bestäm- melser och beslut enligt en kontrollplan. Kontrollen kan utföras både inom ramen för byggherrens egenkontroll och av certifierad sakkunnig. (Se bilaga för en kort beskrivning av processen och aktörer i den.) a)Hur ser kontrollsystemet ut i ert land, det vill säga när och hur kontrolleras det att byggnader uppfyller de krav som finns inför beslut om lov att bygga, samt efter färdigställande av byggnader? b)Regleras krav på kompetens hos någon aktör? 10.Kan ni bifoga/länka till de lagar, förordningar, föreskrifter, all- männa råd och vägledningar (eller motsvarande bestämmelser) som ovanstående svar hänvisar till? 11.Har ni genomfört några offentliga utredningar som har studerat hur konkurrensen på byggmarknaden, bostadsbyggandet eller byggkostnaderna påverkas av byggreglerna? Har de lämnat några förslag till förändringar av krav på byggnader eller tillsyn av bygg- processen för att främja konkurrens och bostadsbyggande? Kan ni bifoga/länka dessa eller information vilken myndighet/organi- sation som har genomfört dessa? Bilaga till enkäten med information om svenska förhållanden Krav på byggnaders utformning vid nybyggnation I finns vid nybyggnation krav på byggnaders utformning avseende: •vara lämplig för sitt ändamål, vilket innebär att byggnader som innehåller bostäder i skälig utsträckning ska ha avskiljbara utrym- men för sömn och vila, samvaro, matlagning, måltider, hygien och förvaring samt inredning och utrustning för matlagning och hygien, •form-, färg- och materialverkan, och •tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga. Byggnader måste vid nybyggnation utformas på ett lämpligt sätt med hänsyn till: •stads- och landskapsbilden, natur- och kulturvärdena på platsen och intresset av en god helhetsverkan, •skydd mot uppkomst och spridning av brand och mot trafik- olyckor och andra olyckshändelser, •åtgärder för att skydda befolkningen mot och begränsa verk- ningarna av stridshandlingar, •behovet av hushållning med energi och vatten och av goda klimat- och hygienförhållanden, •möjligheterna att hantera avfall, •trafikförsörjning och behovet av en god trafikmiljö, •möjligheter för personer med nedsatt rörelse- eller orienterings- förmåga att använda området, och •behovet av framtida förändringar och kompletteringar. Krav på byggnaders utformning vid ändringar •Kraven på byggnaders utformning vad det gäller lämplighet och tillgänglighet ska vid ombyggnad uppfyllas för hela byggnaden. Om detta inte är rimligt ska dessa krav uppfyllas för den bety- dande och avgränsbara del av byggnaden som påtagligt förnyas genom ombyggnaden. •Kraven på byggnaders utformning ska vid annan ändring än om- byggnad uppfyllas i fråga om ändringen. När det gäller kravet om tillgänglighet och användbarhet för perso- ner med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga finns ett krav om att hinder mot tillgänglighet till eller användbarhet av lokaler dit all- mänheten har tillträde alltid ska avhjälpas, om det utifrån de prak- tiska och ekonomiska förutsättningarna är enkelt att avhjälpa. Tekniska krav på byggnader vid nybyggnation I finns vid nyproduktion krav på att byggnader ska ha de tekniska egenskaper som är väsentliga i fråga om: •bärförmåga, stadga och beständighet, •säkerhet i händelse av brand, •skydd med hänsyn till hygien, hälsa och miljön, •säkerhet vid användning, •skydd mot buller, •energihushållning och värmeisolering, •lämplighet för det avsedda ändamålet, •tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga, •hushållning med vatten och avfall, och Tekniska krav på byggnader vid ändringar Vid ändring eller flyttning av en byggnad får avsteg från utform- ningskraven och de tekniska kraven göras med hänsyn till änd- ringens omfattning eller flyttningens syfte samt med hänsyn till byggnadens förutsättningar och till bestämmelserna om varsamhet och förbud mot förvanskning i detta kapitel. Avsteg från kraven på tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga får dock göras endast om det med hänsyn till ändringens omfattning eller flyttningens syfte och byggnadens standard är uppenbart oskäligt att uppfylla kraven. Förbud mot förvanskning av byggnader och områden I finns ett skydd för byggnader och områden som är särskilt värdefulla från historisk, kulturhistorisk, miljömässig eller konstnär- lig synpunkt. Dessa byggnader och områden får inte förvanskas. I finns krav på att ändring av en byggnad ska utföras varsamt så att man tar hänsyn till byggnadens karaktärsdrag och tar till vara byggnadens tekniska, historiska, kulturhistoriska, miljömässiga och konstnärliga värden. Rätten för att meddela närmare bestämmelser om krav på byggnader i I har och regeringen delegerat rätten att meddela bindande bestämmelser till i flera frågor som rör krav på byggnader. När det gäller byggnaders utformning får meddela föreskrifter om hur byggnader måste utformas på ett lämpligt sätt med hänsyn till: •stads- och landskapsbilden, natur- och kulturvärdena på platsen och intresset av en god helhetsverkan, •skydd mot uppkomst och spridning av brand och mot trafik- olyckor och andra olyckshändelser, •åtgärder för att skydda befolkningen mot och begränsa verk- ningarna av stridshandlingar, •behovet av hushållning med energi och vatten och av goda klimat- och hygienförhållanden, •möjligheterna att hantera avfall, •trafikförsörjning och behovet av en god trafikmiljö, •möjligheter för personer med nedsatt rörelse- eller orienterings- förmåga att använda området, •behovet av framtida förändringar och kompletteringar, •påverkan på grundvattnet eller omgivningen i övrigt, •avskiljbara utrymmen för sömn och vila, samvaro, matlagning, måltider, hygien och förvaring, •inredning och utrustning för matlagning och hygien, •tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga. I fråga om de tre sistnämnda punkterna får meddela före- skrifter om hur de ska uppfyllas vid nybyggnad och ombyggnad eller annan ändring. När det gäller byggnaders tekniska egenskaper får föreskrifter om: •bärförmåga, stadga och beständighet, •säkerhet i händelse av brand, •skydd med hänsyn till hygien, hälsa och miljö, •säkerhet vid användning, •särskilda säkerhetskrav avseende redan uppförda byggnader, •skydd mot buller, •energihushållning och värmeisolering, •lämplighet för det avsedda ändamålet, •tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga, •hushållning med vatten, •hushållning med avfall, får meddela föreskrifter om hur de tekniska kraven på byggnader ska uppfyllas vid nybyggnad och ombyggnad eller annan ändring. I övrigt får meddela föreskrifter om byggprodukter, hissar, värmepannor och linbaneanläggningar, funktionskontroll av ventilationssystem och kontroll av motordrivna anordningar i byggnader. Kontroll av och tillsyn över byggprocessen Tillsyn, kontroll och prövning av genomförandet av byggåtgärder i kan delas upp i momenten tekniskt samråd, startbesked, utstak- ning, arbetsplatsbesök, slutsamråd och slutbesked. Processen inne- bär i korthet följande: I är det byggherren som ansvarar för att byggåtgärder genomförs i enlighet med gällande föreskrifter eller beslut. Med bygg- herre menas ”den som för egen räkning utför eller låter utföra pro- jekterings-, byggnads-, rivnings- eller markarbeten”. Byggherren kan vara en fysisk eller juridisk person. Byggherren ska kontrollera att lov- och anmälningspliktiga åtgär- der genomförs i enlighet med gällande bestämmelser och beslut enligt en kontrollplan. Kontrollen kan utföras både inom ramen för bygg- egenkontroll och av certifierad sakkunnig. För kontrollen ska det som huvudregel finnas en eller flera certifierade kontroll- ansvariga. Den certifiering som gäller för sakkunniga och kontroll- ansvariga ska vara gjord av någon som har ackrediterats för detta ändamål enligt och rådets förordning (EG) nr 765/2008 av om krav för ackreditering och mark- nadskontroll i samband med saluföring av produkter eller av någon som uppfyller motsvarande krav enligt bestämmelser i ett annat land inom Europeiska unionen eller Europeiska ekonomiska samarbets- området. Efter att kommunen har lämnat tillstånd till byggnationen ska ett tekniskt samråd hållas. Tekniskt samråd behöver dock inte hållas om det inte krävs en kontrollansvarig för åtgärden eller om det är uppenbart att samråd inte behövs. I de fall det inte behövs något tekniskt samråd ska kommunen i samband med att den meddelar lov eller tar emot en anmälan antingen ge startbesked, eller begära ytter- ligare handlingar som behövs för prövningen om startbesked. Genom startbeskedet ska kommunen godkänna att de åtgärder som kräver lov eller anmälan får påbörjas. I startbeskedet får kom- munen bland annat bestämma villkor för att få påbörja åtgärderna. Villkor får även under vissa förutsättningar meddelas efter start- beskedet, så kallade kompletterande villkor. Efter startbeskedet ska kommunen genomföra minst ett arbetsplatsbesök, om åtgärderna har krävt ett tekniskt samråd. I vissa fall behöver inte något arbets- platsbesök ske. I samband med att åtgärder avslutas ska ett slutsamråd hållas om det inte är uppenbart obehövligt. Krav på slutsamråd gäller för åtgärder som har omfattats av ett tekniskt samråd. Slutligen ska kommunen godkänna att åtgärderna ska anses slut- förda och att byggnaden får tas i bruk. Detta beslutar kommunen genom ett slutbesked. Rätten för att meddela närmare bestämmelser om kontrollen av genomförandet av byggåtgärder I fråga om kontrollen av genomförandet av byggåtgärder får meddela närmare bestämmelser om: •utformningen av kontrollplan, •vilken information en tillsynsmyndighet ska lämna samt hur och när informationen ska lämnas, •ersättning för provningskostnader, och •avgift vid tillsyn. Grundmall semistrukturerad intervjuserie med arkitekter BBR avsnitt 3:2 Bostadsutformning byggregler har till uppgift att moderni- sera och förenkla byggreglerna samt öka förutsättningarna för ett diversifierat utbud av bostäder. Intervjustudien sker per telefon med ett urval arkitekter vid arkitektföretag och omfattar synen på BBR avsnitt 3:2 om bostadsutformning. Regeringen har genom propositioner uttalat att en ambition med kraven som finns i PBF är att skydda svaga konsumenter, närmiljöns betydelse för säkerhet, hälsa och välbefinnande och skydd för sär- skilt utsatta grupper, exempelvis rörelsehindrade och äldre. Det utgör en bakgrund till frågorna som ställs och inledande presente- rades utformningskraven avseende lämplighet i 3 kap. PBF 1 §. 1 § För att uppfylla det krav på lämplighet för sitt ändamål som anges i 8 kap. 1 § 1 ska en byggnad som innehåller bostäder vara utförd på ett sådant sätt att bostäderna i skälig utsträckning har avskiljbara utrymmen för sömn och vila, samvaro, matlagning, måltider, hygien och förvaring. Bostäderna ska med hänsyn till användningen ha inredning och utrustning för matlagning och hygien. 1.Min första fråga är om du har några synpunkter kring skrivningen i PBF? önskar jag ställa några frågor om preciserade föreskrifter av plan- och byggförordningens krav på lämplighet för bostäder: 2.Ser du några hinder för ett diversifierat bostadsutbud utifrån hur avsnittet 3:22–3:228 är skrivet i föreskrift. allmänt råd och hän- visning till standard? –Beskriv gärna kort föreskrift, allmänt råd och standards rela- tion och därefter synpunkter på var och en. 3.På vilket sätt ser du se att detta avsnitt kan förbättras gällande: –ett diversifierat bostadsutbud? –att säkra svagare brukare/konsumenter behov i relation till bostadsutbudet? 4.Förutsatt att BBR ska innehålla funktionskrav, vad är din uppfatt- ning om funktionsmåtten i allmänna råd respektive standarder? –Vilka funktionsmått säkrar boendes behov? –Vilka funktionsmått hindrar innovation? –Finns det något i standarden, exempelvis funktionsmått, som kan anges i föreskrift? 5.Förutsatt att BBR ska innehålla funktionskrav, vad är din upp- fattning om BBR:s precisering av inredning och utrustning gällande: 6.Har du någon kommentar till att har lagt till krav på k) inredning för förvaring (utöver utrymme för förvaring)? –Finns inredningsmått som säkrar boendes behov? –Finns inredningsmått som hindrar innovation? –Finns det något i standarden, exempelvis inredningsmått, som kan anges i föreskrift? 7.Någon kommentar till preciseringen av avskiljbart utrymme i BBR: Avskiljbar del av rum ska ha fönster mot det fria. Avskiljbar del av rum ska också utformas så att den med bibehållen funktion kan avskiljas med väggar från resten av rummet. –Vad behöver vara avskiljbart mellan olika funktioner som ska finnas i en bostad? –Relaterar behovet av avskiljbart utrymme till storlek av bostad, till antal personer eller till något annat? Finns det något gene- rellt att reglera? 8.Har du någon kommentar till följande skrivning i 3:22? Bostäder ska dimensioneras och disponeras med hänsyn till sin lång- siktiga användning. Bostäderna ska också inredas och utrustas med hänsyn till sin långsiktiga användning. –Hur ser du att detta kan preciseras i föreskrift? –Har du någon tanke om hur byggherren kan visa för kom- munen att detta är uppfyllt? 9.Någon kommentar till skrivningen i 3:222 om att bostäder ska utformas med hänsyn till det antal personer som de är avsedda för? –Hur bedömer du att/när det är uppnått? –Hur ser du att det kan preciseras i föreskrift? –Har du någon tanke om hur byggherren kan visa för kom- munen att det är uppfyllt? 10.Någon kommentar till skrivningen i 3:223 om att bostäder ska utformas med hänsyn till sin storlek? –Hur bedömer du att/när det är uppnått? –Hur ser du att det kan preciseras i föreskrift? –Har du någon tanke om hur byggherren kan visa för kommu- nen att det är uppfyllt? 11.Vad i avsnitt 3 kring personer med nedsatt rörelseförmåga är avgörande för bostaden och behöver regleras i lämplighets- avsnittet? 12.Har du någon synpunkt på utformningen av 3:221 Bostäder i flera plan? 13.Har du någon synpunkt på utformningen av 3:226 Bostäder med gemensamma utrymmen eller 3:227 Bostäder för en person med gemensamma utrymmen? 14.Har du någon synpunkt på utformningen av 3:228 Särskilda boende- former för äldre? Förslag till nya föreskrifter i 3:2 BBR 1 § Bostadens entrédörr och minst en dörr till varje balkong, terrass och uteplats ska ha ett passagemått om . Övriga dörrar i en bostad ska ha ett passagemått om . 2 § I bostaden ska det finnas plats för rörelseutrymme 1.vid entrédörr om i diameter, 2.i korridorer om i bredd, 3.för att öppna och stänga dörr från rullstol enligt illustration 1, och 4.vid 90-gradig sväng om enligt illustration 2. Utrymme för sömn och vila 3 § I bostäder större än ska minst ett utrymme för sömn och vila ha en yta för en sängplats om 0,9 × och ett rörelseutrymme längs ena långsidan om och andra långsidan om . Om utrymmet för sömn och vila är avskilt med väggar och enbart har en dörr ska det finnas rörelse- utrymme vid sängplatsens kortsida om . Eventuellt övriga utrymmen för sömn och vila ska ha en yta för en sängplats om 0,9 × 2,2 och ett rörelseutrymme längs ena långsidan om . 4 § I bostäder om högst ska utrymme för sömn och vila ha en yta för en sängplats om 0,9 × 2,2 och ett rörelseutrymme längs ena långsidan om . Utrymme för samvaro och fritid 5 § I bostäder större än ska utrymmet för samvaro och fritid vara , där två, inte motstående sidor, ska vara vardera. Längs ena långsidan och passage till dörr ska det finnas ett rörelseutrymme om . I bostäder om högst ska utrymme för samvaro och fritid vara minst 2,1 × . 6 § I utrymme för matlagning ska det finnas plats för inredning och utrustning till ett djup om och passage- och rörelseyta om . För bostäder större än ska platsen för inrednings- längden vara . För bostäder om högst ska platsen för inrednings- längden vara . Inredning och utrustning för matlagning 7 § I utrymmen för matlagning ska det finnas installationer, inred- ning och utrustning för 1.arbetsytor och avställningsytor med minsta inredningslängd , 2.tillagning av mat på spisenhet respektive i ugnsenhet, 3.diskning och utslag av vatten (utslagsvask), 4.kyl- och fryshållande av mat, och 5.förvaring av torrvaror, husgeråd och porslin. Utslagsvask ska placeras i samma inredningslängd som spisenhet. Kravet på ugnsenhet gäller inte för bostäder om högst 35 kvadrat- meter. 8 § I bostäder större än ska utrymmet för måltider vara minst 0,8 × . På ena långsidan ska det finnas ett rörelse- utrymme om och på andra långsidan ska rörelseutrymmet vara . 9 § Minst ett utrymme för personhygien ska vara XX1 kvadratmeter och med inredning och utrustning ha en vändradie om för en rullstol. Inredning och utrustning för personhygien 10 § I minst ett utrymme för personhygien ska det finnas inred- ning och utrustning för att tvätta sig, bada eller duscha och använda toalett. 1Se avsnitt 9.3.2 i detta betänkande om skälen till att mått för utrymme för personhygien inte har angivits i detta förslag. Avståndet mellan inredning för 1.att tvätta sig och använda toalett ska vara X meter, 2.dusch och övrig utrustning ska vara X meter, 3.att tvätta sig och vägg ska vara X meter, och 4.att använda toalett och vägg ska vara X meter. I de fall tvättmaskin ska vara i utrymme för personhygien ska avståndet mellan tvättmaskin och övrig inredning och utrustning vara X meter. 11 § I bostäder med en bostadsyta större än ska plats för ytterkläder vara i längd och 0,4 i djup. Plats för övrig förvaring ska vara i längd och i djup. I bostäder med en bostadsyta om högst ska plats för ytterkläder vara i längd och djup. Plats för övrig förvaring ska vara i längd och i djup. Vid plats för förvaring ska det utöver förvaringsdjupet finnas plats för rörelseutrymme om . Bostäder i flera plan 12 § I bostäder med flera plan ska entréplanet minst rymma 1.ett utrymme för sömn och vila enligt 3 § första stycket, 2.ett utrymme för personhygien enligt 9 och 10 §§ 3.ett utrymme för förvaring av ytterkläder enligt 11 § första stycket, 4.installationer för inredning och utrustning för matlagning, 5.utrymme för matlagning enligt 6 § första stycket, och 6.utrymme för att tvätta och torka tvätt maskinellt om gemensam tvättstuga saknas. Balkonger, terrasser och uteplatser 13 § På balkong, terrass och uteplats avsedda för vistelse ska det finnas ett rörelseutrymme om i diameter. Bostäder med gemensamma utrymmen2 14 § (3:226 i nuvarande lydelse, ej ändrad) För en grupp boende får de enskilda bostädernas rum för mat- lagning och för daglig samvaro samt utrymme för måltider delvis sam- manföras till gemensamma utrymmen. De gemensamma utrymmena ska vara så stora att de på ett fullgott sätt kompenserar för inskränk- ningarna i de enskilda bostäderna. För en grupp boende får de enskilda bostädernas inredning och utrustning för matlagning delvis sammanföras till gemensamma ut- rymmen. De gemensamma utrymmena ska också vara så välutrustade att de på ett fullgott sätt kompenserar för inskränkningarna i de enskilda bostäderna. Avsnitt 3:226 gäller inte för bostäder avsedda för personer med nedsatt funktionsförmåga enligt 9 § 9 lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, LSS, och 5 kap. 7 § socialtjänst- lagen (2001:453), SoL. 15 § (3:227 i nuvarande lydelse, ej ändrad) För en grupp boende, i enskilda bostäder avsedda för en person, får de enskilda bostädernas rum för personhygien, matlagning och daglig samvaro samt utrymme för måltider, helt eller delvis, sam- manföras till gemensamma utrymmen. De gemensamma utrymmena ska vara så stora att de i skälig utsträckning kompenserar för inskränk- ningarna i de enskilda bostäderna. För en grupp boende, i enskilda bostäder avsedda för en person, får dessutom de enskilda bostädernas inredning och utrustning för matlagning, helt eller delvis, sammanföras till gemensamma utrymmen. De gemensamma utrymmena ska också vara så välutrustade att de i 2Föreskrifterna under denna rubrik anger nuvarande lydelse av 3:226, 3:227 och 3:228 i BBR, men med paragrafnummer. Regeringen bör meddela föreskrifter om vilka utrymmen som ska kunna delas i PBF och bör meddela de närmare preciseringar som behövs efter ytterligare utredning. Det gäller alla tre boendeformer som omfattas av nuvarande 3:226, 3:227 och 3:228 i BBR. Preciseringar kan behövas i fråga om hur många bostäder som kan dela på respektive utrymme, vilken inredning och utrustning som ska finnas i utrymme för hygien och matlagning och storleken på de gemensamma utrymmena. skälig utsträckning kompenserar för inskränkningarna i de enskilda bostäderna. Gemensamma delar av bostaden för personhygien ska finnas i nära anslutning och på samma plan som de enskilda bostäderna. Varje rum för personhygien får högst delas av tre enskilda bostäder avsedda för en person. Gemensamma delar av bostaden för matlagning och daglig sam- varo samt utrymme för måltider ska finnas i nära anslutning till de enskilda bostäderna. Gemensamma delar av bostaden med inredning och utrustning för matlagning som ersätter motsvarande funktioner i de enskilda bostäderna får inte delas av fler än tolv enskilda bostäder avsedda för en person. Avsnitt 3:227 gäller inte för bostäder avsedda för personer med nedsatt funktionsförmåga enligt 9 § 9 lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, LSS, och 5 kap. 7 § socialtjänst- lagen (2001:453), SoL.