sou · H7B336 · 2019-06-26 00:00:00 — För resor med regional kollek- tivtrafik är skattelättnaden typiskt sett i storleksordningen 1 000– , men kan vara betydligt högre för länsöverskridande Med våra förslag blir skattelättnaden oberoende av vilket färd- medel som har använts. Skattelättnad (låg marginalskatt) (kr ) Skattelättnad (hög marginalskatt) (kr ) Ny skattelättnad (normalfallet) (kr ) Ny skattelättnad (inkl. tillägg) (kr ) Jämförelsen avser en skattskyldig som gör två resor per dag . Låg marginalskatt=32 %, Hög marginalskatt=52 %. Antal helårsresenärer baseras på ett årsgenomsnitt av resultaten från RVU 2011–2016. Vissa staplar sticker ut som ett resultat av att respondenterna tenderar att avrunda antalet kilometer till närmsta fem - eller tiotal. 1Avstånd enkel väg mellan bostad och arbetsplats. Källa: Egna beräkningar och Trafikanalys, RVU 2011–2016. Förslagens konsekvenser för enskilda skattskyldiga beror bl.a. på av- ståndet mellan bostad och arbetsplats, vilka färdmedel som används för arbetsresorna och hur tillgången till kollektivtrafik ser ut där den skattskyldige reser. Eftersom skattelättnaden ges i form av skatte- reduktion i stället för avdrag beror förslagens konsekvenser även på den skattskyldiges marginalskatt. Generellt sett resulterar förslagen i en omfördelning från skatt- skyldiga som gör bilavdrag enligt dagens regler till skattskyldiga som gör längre resor med kollektivtrafik, men effekten är begränsad för bilister i områden där kollektivtrafikalternativ saknas eller är brist- fälliga. Av figuren framgår att bilister som har lägre inkomst och marginalskatt och uppfyller tidsvinstkravet för bristfällig kollek- tivtrafik får ungefär samma skattelättnad vid avstånd över 30 kilo- meter med våra förslag som med dagens regler. gör reseavdrag för resor på kortare avstånd, , förlorar däremot oavsett färdmedel och tillgång till kollektivtrafik hela skattelättnaden. För bilister med rätt till bilavdrag leder detta som mest till en minskad skattelättnad vid låg respektive hög margi- nalskatt med cirka 3 700 respektive . En omför- delning sker även från skattskyldiga med högre marginalskatt till skattskyldiga med lägre marginalskatt, som ett resultat av att skatte- lättnaden ges i form av skattereduktion i stället för avdrag. Figur 16.1 visar även en grov uppskattning av det totala antalet arbetsresenärer vid olika avstånd, baserat på RVU 2011–2016. Av figuren framgår att en majoritet av resenärerna gör kortare resor som inte medför skattelättnad varken i dagens avdragssystem eller med skattereduktion enligt våra förslag. Införandet av en nedre avstånds- gräns vid innebär att skattelättnaden med våra förslag i större utsträckning riktas mot skattskyldiga som gör längre resor. Det totala antalet skattskyldiga som har rätt till skattelättnad min- skar därmed i förhållande till dagens regler. Ensamåkande bilister med egen bil Tabell 16.3 redovisar de ekonomiska konsekvenserna av våra förslag för skattskyldiga som enligt dagens regler har rätt till bilavdrag för resor med egen bil. För skattskyldiga som på grund av sjukdom eller funktionsnedsättning måste använda bil för sina arbetsresor gäller dock särskilda regler, se avsnitt 16.7.6. Tabellen visar både konse- kvenserna för skattskyldiga som uppfyller det nya, skärpta tidsvinst- kravet och för tillägg vid bristfällig kollektivtrafik och de som inte gör det. Ett negativt värde innebär att skattelättnaden minskar, dvs. Ett positivt värde innebär att skattelättnaden ökar, dvs. För skattskyldiga med låg marginalskatt leder förslagen till en minskad skattelättnad för samtliga som har ett avstånd mellan bo- stad och arbetsplats , med som mest vid avstånd . För de som har ett avstånd som är lika med eller blir det ekonomiska utfallet en marginell förbättring för de som uppfyller även det nya, skärpta tidsvinstkravet och för tillägg vid brist- fällig kollektivtrafik. De som inte uppfyller det nya tidsvinstkravet får en skattelättnad som är lägre än med dagens regler. Beloppet ökar vid avstånd . Vår bedömning är att detta främst berör bilister i mer tättbefolkade områden, medan de flesta bilister i glesbebyggda områden med ingen eller bristfällig kollektivtrafik kommer att kunna uppfylla även det nya tids- vinstkravet. Skattskyldiga med högre marginalskatt får genomgående betyd- ligt lägre skattelättnader än med dagens regler. Huvudorsaken till detta är att skattelättnaden med våra förslag har formen av en skatte- reduktion, där skattelättnaden blir lika stor för alla oavsett inkomst och marginalskatt. För bilresenärer som med dagens regler inte har rätt att göra bil- avdrag innebär förslagen i allmänhet betydande förbättringar vid avstånd . Denna grupp får med våra förslag del av den avståndsbaserade skattereduktionen, men har med dagens regler endast rätt till samma skattelättnad som en arbetsresande med kollek- tivtrafik, vilken vanligtvis är betydligt lägre. Vi uppskattar att cirka hälften av reseavdragen avser resor som är , men bedömningen är mycket osäker, se avsnitt 6.7. Den faktiska utgiften för arbetsresor med kollektiv- trafik på så pass korta avstånd ligger typiskt sett under beloppsgränsen för reseavdrag, vilket innebär att en stor del av reseavdragen för resor kan antas avse resor med bil. Tabell 16.3 Konsekvenser efter avstånd för skattskyldiga med rätt till bilavdrag enligt dagens regler Förändring av skattelättnad (B-A) Skattelättnad (A) Skattereduktion (B) Baserat på antagande om två arbetsresor per dag . Låg marginalskatt=32 %. Hög marginalskatt=52 %. 1Avstånd enkel väg mellan bostad och arbetsplats. 2Reseavdrag enligt bilschablon enligt dagens regler ges endast under vissa förutsättningar, t.ex. om den skattskyldige uppfyller ett tidsvinstkrav. Källa: Egna beräkningar. Samåkande bilister med egen bil Vid samåkning med bil gäller enligt dagens regler att schablon- avdraget för bil ska fördelas mellan de samåkande. Passageraren har avdragsrätt för sin kostnad, vilket reducerar bilförarens avdrag. Med våra förslag får både bilförare och passagerare rätt till den avståndsbaserade skattereduktionen för resor . Även tillägget vid bristfällig kollektivtrafik ges till både förare och passa- gerare. Hur kostnaderna för resan fördelas mellan de samåkande kan bestämmas fritt utan att få några skattekonsekvenser. I Tabell 16.4 redovisas de ekonomiska konsekvenserna av våra förslag för två samåkande bilister, vid olika avstånd enkel väg mellan bostad och arbetsplats. Av tabellen framgår att förslagen i de flesta fall leder till en högre total skattelättnad för de samåkande, jämfört med dagens regler. Detta är ett resultat av att skattelättnaden för samtliga skattskyldiga utgår baserat på avståndet mellan respektive skattskyldiges bostad och arbetsplats, i stället för den faktiska utgif- ten för resan. Ju fler som samåker, desto större blir den totala skattelättnaden. Trots att reglerna görs mer förmånliga för samåkning bedömer vi att förekomsten av s.k. överkompensation, dvs. att den sammanlagda skattelättnaden överstiger de faktiska utgifterna för resorna, kommer att vara begränsad både i termer av antal skattskyldiga som berörs och belopp. Detta kan belysas med ett exempel där två skatt- skyldiga med ett avstånd mellan bostad och arbets- plats samåker till och från arbetet. Kostnaden bilresande, värderad till dagens schablonavdrag för bil, är då (60×2×210×1,85=46 620). Med våra förslag får de samåkande var- dera i skattereduktion, eller om kollek- tivtrafiken är bristfällig, dvs. sammanlagt som mest . Först om fyra personer samåker kommer den sammanlagda skatte- reduktionen att uppgå till ungefär samma belopp som kostnaden för bilresan och gränsen för överkompensation tangeras. Det är osäkert hur många skattskyldiga som samåker mellan bo- stad och arbetsplats , men antalet är sannolikt relativt begränsat. Tabell 16.4 Konsekvenser efter avstånd för två samåkande bilister med rätt till bilavdrag enligt dagens regler Förändring av total skattelättnad (B-A) Total skattelättnad (A) skattereduktion (B) Avser det totala skattelättnaden för två samåkande. Baserat på antagande om två arbetsresor per dag och att de samåkande har samma avstånd mellan bostad och arbetsplats. Låg marginalskatt=32 %. Hög marginalskatt=52 %. 1Avstånd enkel väg mellan bostad och arbetsplats. Källa: Egna beräkningar. Enligt dagens regler ges reseavdrag för resor med förmånsbil med ett schablonbelopp om per kilometer för dieseldrivna fordon och per kilometer för bensindrivna fordon, under förutsättning att den skattskyldige uppfyller de krav som finns för att få göra bil- avdrag, se avsnitt 3.3.2. Avdraget vid resor med förmånsbil beräknas alltså med ett lägre schablonbelopp än det som används för resor med egen bil. Det skattemässiga värdet av avdraget per kilometer är vid låg respektive hög marginalskatt respektive för dieseldrivna fordon och respektive för ben- sindrivna fordon. Den skattereduktion som vi föreslår är oberoende av vilket färd- medel som har använts för resorna. Det innebär att skattskyldiga som använder förmånsbil får samma skattereduktion som de som använder egen bil, dvs. per kilometer för avstånd enkel väg som överstiger och upp till och med . Även skattskyldiga som använder förmånsbil kan få rätt till fast tillägg till skattereduktionen vid bristfällig kollektivtrafik. Förslagen leder därmed till att skattskyldiga som använder för- månsbil i de flesta fall får en större skattelättnad med våra förslag jämfört med dagens regler, se Tabell 16.5. Av tabellen framgår att skattesänkningen är större för dieselbilar än för bensinbilar, till följd av att schablonbeloppet för reseavdrag enligt dagens regler skiljer sig mellan drivmedlen. Skattesänkningen är även större för skattskyl- diga som uppfyller det nya skärpa tidsvinstkravet och vid lägre marginalskatt. Trots att de flesta som reser med förmånsbil kommer att få en större skattelättnad med våra förslag jämfört med dagens regler bedö- mer vi att det är få som kommer att få en överkompensation i för- hållande till de faktiska utgifterna för resorna. Exempelvis kan rörliga driftskostnader resande för en skattskyldig med diesel- driven förmånsbil och till arbetet uppskattas till (60×2×210×0,65=16 380), med värdering enligt dagens schablonavdrag för förmånsbil. Skattereduktionen vid detta avstånd uppgår till eller om kol- lektivtrafiken är bristfällig. I detta exempel uppstår alltså ingen över- kompensation. Dock kan överkompensation föreligga om två skatt- skyldiga samåker vid bristfällig kollektivtrafik. Enligt Fasit var antalet skattskyldiga med förmånsbil 2016 cirka 260 000, varav cirka 37 300 även gjorde reseavdrag i inkomstslaget tjänst. Det är dock okänt om avdragen avser resor med förmånsbil eller annat färdmedel. ESV redovisar i en fördjupningsstudie om bil- förmåner att cirka två tredjedelar av alla förmånsbilar finns iH-regionerna1 Större städer och . I tät- och glesbygd har endast av befolkningen bilförmån.2 Betydligt fler män än kvinnor har bilförmån och flest bilförmåner finns bland de med höga inkomster. 1H-regioner är en gruppering av kommuner som baseras på lokalt och regionalt befolkningsunderlag, längs skalan storstad–glesbygd. 2Ekonomistyrningsverket, Prognos Statens budget och de offentliga finanserna, ESV 2017:44, s. 58–64. Tabell 16.5 Konsekvenser efter avstånd för bilister med rätt till reseavdrag för förmånsbil Uppfyller inte nytt tidsvinstkrav Uppfyller inte nytt tidsvinstkrav Baserat på antagande om två arbetsresor per dag . Låg marginalskatt=32 %. Hög marginalskatt=52 %. 1Avstånd enkel väg mellan bostad och arbetsplats. Källa: Egna beräkningar. Trängselskatt och väg-, bro- och färjeavgifter Enligt dagens regler ges avdrag för utgifter för trängselskatt och väg-, bro- och färjeavgifter i samband med arbetsresor till den del som utgifterna tillsammans med utgifterna för arbetsresor överstiger . Det skattemässiga värdet av avdrag för utgifter för trängselskatt och väg-, bro- och färjeavgifter beror därmed på den skattskyldiges marginalskatt. Enligt vårt förslag avskaffas avdraget för trängselskatt och väg-, bro- och färjeavgifter. Ingen skattereduktion ska ges för utgifter för trängselskatt. Skattereduktion ska dock ges för av sum- man av utgifter för väg-, bro- och färjeavgifter, till den del som beloppet överstiger under beskattningsåret. Förslagen leder till en minskad skattelättnad, dvs. en skattehöj- ning, för samtliga skattskyldiga som gör avdrag för utgifter för trängselskatt enligt dagens regler. Skattehöjningens storlek uppgår som mest till det skattemässiga värdet av avdraget enligt dagens reg- ler för den totala utgiften och varierar därmed med den skattskyl- diges marginalskatt. För skattskyldiga med två beskattade passager i till och från arbetet under vardagar beräknas uttaget av trängselskatt till 13 000–, se av- snitt 11.2.1. Enligt dagens regler innebär det en skattelättnad vid låg respektive hög marginalskatt om cirka 4 200–respektive 6 800–, givet att kostnaderna för arbetsresor i övrigt överstiger . Skattskyldiga med sådana avdrag får en skattehöjning motsvarande hela skattelättnaden som resulterar med dagens regler. Det är okänt hur många skattskyldiga som berörs. Trängselskatt finns dock bara i och . Förslagen leder även till att antalet skattskyldiga som kan få skattelättnad för bro- och färjeavgifter minskar kraftigt. Det finns inga vägavgifter i . De flesta bro- och färjeavgifterna uppgår till cirka 1 500–, se avsnitt 11.2.1. Avdrag för sådana utgifter ger enligt dagens regler en skattelättnad vid låg respektive hög marginalskatt på cirka 500–respektive 780–, givet att kostnaderna för arbetsresor i övrigt överstiger . Våra förslag leder i dessa fall till en skattehöjning motsvarande hela skattelättnaden som resulterar med dagens regler, eftersom utgifterna inte överstiger . Det är okänt hur många skattskyldiga som berörs. Skattskyldiga som gör arbetsresor över , antingen via eller med färjeförbindelsen –har typiskt sett högre utgifter som överstiger . För skattskyldiga som gör två passager per dag kan årskostnaden med de mest förmånliga rabatterna uppskattas till i båda fallen. Om det antas att kostnaderna för arbetsresor i övrigt överstiger är den resulterande skattelättnaden av ett avdrag av den storleken enligt dagens regler respektive vid låg respektive hög mar- ginalskatt. Enligt våra förslag uppgår skattereduktionen i stället till , dvs. av den del av beloppet som överstiger . Förslagen leder därmed som mest till en skattehöjning vid låg respektive hög marginalskatt på respektive . Av avsnitt 5.9 framgår att det dagliga antalet pendlare över på och via färjeförbindelsen –totalt sett uppgick till drygt 15 2015. Vi uppskattar att av dessa arbetar och betalar skatt i och därmed berörs av våra förslag. Antalet skattskyldiga som berörs begränsas också av att skattelättnad för bro- och färjeavgifter, både enligt dagens regler och våra förslag, endast ges om den skattskyldige uppfyller ett tidsvinstkrav och att en stor del av dessa skattskyldiga väljer att beskattas enligt lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt förutom- lands bosatta, förkortad SINK. Skattskyldiga som beskattas enligt SINK kan inte kan yrka reseavdrag eller få skattereduktion för arbets- resor. Vi bedömer därför att sannolikt endast några hundra eller färre av pendlarna över berörs av förslagen i denna del. Enligt dagens regler ska skäliga utgifter för arbetsresor med kollek- tivtrafik dras av till den del som överstiger , se av- snitt 3.3.2. Utgifterna ska beräknas med utgångpunkt i det billigaste biljettalternativet och den resulterande skattelättnaden beror på den skattskyldiges marginalskatt. Med våra förslag får skattskyldiga som gör arbetsresor med kol- lektivtrafik i stället en avståndsbaserad skattereduktion med per kilometer för den del av avståndet mellan bostad och arbetsplats enkel väg som överstiger och upp till och med 80 kilo- meter. Skattelättnaden frigörs på så vis helt från de faktiska utgifterna för arbetsresorna. Skattereduktionen kan för resor med kollektiv- trafik i princip som mest uppgå till , vilket är skatte- reduktionens nivå utan tillägg, vid avstånd eller längre. Biljettpriserna för kollektivtrafik skiljer sig åt både i olika delar av landet och beroende på vilket färdmedel som används, vilket innebär att även reseavdraget och den resulterande skattelättnaden enligt dagens regler gör det, se avsnitt 6.11.1. I bilaga 2 har vi i Tabell 5 sam- manställt kostnaden arbetsresande i ett antal olika typ- exempel, som omfattar reserelationer i samtliga län i landet inklusive ett urval länsöverskridande resor. I tabellen redovisas även rese- avdraget enligt dagens regler och den resulterande skattelättnaden vid låg och hög marginalskatt, skattereduktionen enligt våra förslag och förändringen i skattelättnad mellan dagens regler och våra förslag. För att ge en översikt över konsekvenserna för kollektivtrafikresenärer redovisas sammanställningen i Figur 16.2. Figuren innehåller även en stiliserad kurva över antalet helårsresenärer med kollektivtrafik vid olika avstånd. Skattelättnad (låg marginalskatt) (kr ) Skattelättnad (hög marginalskatt) (kr ) Årskostnad (kr ) Ny skattelättnad (kr ) Jämförelsen avser en skattskyldig som gör två resor per dag . Låg marginalskatt=32 %, Hög marginalskatt=52 %. Notera att avståndsintervallen på x-axeln är ojämna och att vissa värden upprepas. Kurvan över antalet resenärer är stiliserad och syftar till att ge en bild av den ungefärliga avståndsfördelningen. 1Vägavstånd mellan bostads- och arbetsplatskommun. Källa: Avstånd från Google Maps, kollektivtrafiktaxor från resp. operatörs hemsida, resandestatistik från Trafikanalys, RVU 2011–2016, samt egna beräkningar. Av figuren framgår att årskostnaden för att resa med regional kol- lektivtrafik typiskt sett varierar i intervallet 8 000–, vilket enligt dagens regler medför en skattelättnad med som mest respektive vid låg respektive hög marginal- skatt. Årskostnaden och därmed skattelättnaden enligt dagens regler kan dock vara både lägre och högre i enskilda fall. Kollektivtrafik- resenärer som gör längre resor med kollektivtrafik över länsgräns, i vissa fall med anslutningsresor i bostads- eller arbetsorten, kan t.ex. ha betydligt högre biljettutgifter. I vår sammanställning förekom- mer ett antal sådana exempel, vilket framgår av de högre staplarna i figuren. Som den stiliserade antalskurvan antyder görs dock relativt få resor som medför en så pass hög kostnad och skattelättnad. Är avståndet ges ingen skattelättnad med våra förslag, oberoende av vilket färdmedel som används. Det innebär att skattskyldiga som gör reseavdrag för kollektivtrafik och har ett avstånd förlorar hela skattelättnaden. effekt uppstår för samtliga skattskyldiga som gör reseavdrag, obero- ende av färdmedel. Biljettutgifterna för kollektivtrafik är dock i de flesta fall under beloppsgränsen för reseavdrag på så pass korta avstånd. Sannolikt berörs därför endast ett fåtal resenärer av denna förändring och till låga belopp. Figuren visar att skattskyldiga som gör arbetsresor med kollektivtrafik och har ett avstånd i de allra flesta fall får en högre skattelättnad jämfört med dagens regler. Lägre biljettutgifter i kombination med längre resor leder till större för- bättringar. Förslagen kan dock leda till en minskad skattelättnad för vissa skattskyldiga med högre marginalskatt och årskostnader för kollektivtrafik. Exakta belopp för enskilda typexempel framgår av Tabell 5 i bilaga 2. Eftersom skattelättnaden med våra förslag blir avståndsbaserad, medan biljettutgifterna för kollektivtrafik typiskt sett inte är det, kan det uppstå överkompensation, framför allt för skattskyldiga som gör arbetsresor på längre avstånd. Vi bedömer dock att överkom- pensationen kommer att vara begränsad både i termer av antal skatt- skyldiga som berörs och belopp. Bland våra 72 typexempel identi- fierar vi nio fall av överkompensation, samtliga på avstånd och uppåt, där relativt få kollektivresor görs. Den högsta överkompensationen avser sträckan – , där årskostnaden uppgår till endast 7 500 kro- nor och skattereduktionen till . Arbetsresor med flyg kan medföra högre kostnader än den land- baserade kollektivtrafiken. Årskostnaden för mer frekvent arbetspend- ling med flyg kan variera i intervallet 100 000–, beroende på flygbolag och sträcka. Enligt dagens regler resulterar ett reseavdrag om i en skattelättnad om cirka 44 500 kro- nor respektive vid låg respektive hög marginalskatt. Detta kan jämföras med den maximala skattelättnaden enligt våra förslag som är vid avstånd . För- slagen kan i dessa fall leda till stora försämringar. Vi har inte funnit information om i vilken omfattning mer frekvent pendling med flyg förekommer där den skattskyldige själv står för kostnaderna, men det är sannolikt sällsynt, se avsnitt 6.11.2. Enligt dagens regler kan skattskyldiga göra reseavdrag för cykel re- spektive moped med respektive per kilo- meter. Eftersom det finns en beloppsgräns för reseavdrag vid kan sådana avdrag i praktiken endast bli aktuella i kombination med avdrag för resor med andra färdmedel som medför större utgifter, t.ex. kollektivtrafik. Vi föreslår ingen särskild skatte- lättnad för arbetsresor med cykel eller moped. Resor med cykel eller moped omfattas i stället, likt alla andra färdmedel, av den avstånds- baserade och färdmedelsneutrala skattereduktion som vi föreslår för avstånd . Vi bedömer dock att endast ett fåtal skatt- skyldiga regelbundet gör resor med cykel eller moped som överstiger och därmed kan få skattereduktion. Den som reser med egen båt kan enligt dagens regler göra rese- avdrag för kostnaden för drivmedel och båtplats om tidsvinsten jäm- fört med resa med kollektivtrafik uppgår till minst , dock endast för de delar av kostnaden som överskrider belopps- gränsen . Med våra förslag omfattas arbetsresor med egen båt av den avståndsbaserade och färdmedelsneutrala skatte- reduktionen som vi föreslår. Hur avståndet ska beräknas vid båtresa framgår av avsnitt 10.3.2. Det är okänt hur många som gör reseavdrag för resor med egen båt. Vår bedömning är dock att det handlar om ett begränsat antal. 16.7.6Konsekvenser för sjuka och personer med funktionsnedsättning Enligt dagens regler medges skattskyldiga som på grund av hög ålder, sjukdom eller funktionshinder måste använda egen bil eller förmånsbil för resor mellan bostad och arbetsplats avdrag för bil- kostnader utan krav på avstånd eller tidsvinst, se avsnitt 3.3.2. Av- drag ska göras för skäliga utgifter som överstiger beloppsgränsen . Enligt allmänna råd SKV A 2015:25 får avdraget inte överstiga det dubbla schablonavdraget. Avdrag kan därmed som mest ges med och per kilometer. För en skattskyldig som gör två resor per dag med bil behöver avståndet enkel väg mellan bostad och arbetsplats där- med vara över cirka 7–för att det beräknade schablon- beloppet ska överstiga beloppsgränsen . Våra förslag innebär att skattskyldiga som på grund av sjukdom eller funktionsnedsättning måste använda bil får skattereduktion för den del av avståndet mellan bostad och arbetsplats som överstiger , i stället för som gäller för övriga. Inget tillägg till skattereduktionen ges i det här fallet vid bristfällig kollek- tivtrafik. Kostnadsmässigt kan den nedre avståndsgränsen vid 10 kilo- meter grovt anses motsvara beloppsgränsen i dagens reseavdrags- system. Eftersom skattereduktionens nivå per kilometer vid lägre marginalskatt ungefär motsvarar det skattemässiga värdet av dagens reseavdrag, får förslagen inga större konsekvenser för skattskyldiga som på grund av sjukdom eller funktionsnedsättning måste göra arbetsresor med bil. Den som har en högre inkomst och marginalskatt, eller som begär ett högre bilavdrag än och per kilometer, får dock en mindre skattelättnad än med dagens regler.