sou · H7B359d6 · 2019-12-12 00:00:00 — Äldreförsörjningsstödet är också en bosättningsbaserad förmån som har stora likheter med bostadstillägg och särskilt bostadstillägg. Det är konstruerat på ett sätt som i stora delar anknyter till bestämmelserna för bostadstillägg och särskilt bostadstillägg. Äldreförsörjningsstöd kan även beviljas till personer som saknar bostadskostnad. Bostadstillägg och särskilt bostadstillägg utbetalas både av och av . betalar ut till personer som fyllt och Felaktiga utbetalningar av bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd avrapportering till delegationen för korrekta utbetalningar (Fi 2016:07) Dnr/Ref. 4 (42) betalar ut till personer som uppbär aktivitets- eller sjukersättning. För sammanboende par där en av dem har aktivitets- eller sjukersättning och den andra har pension som ger rätt till bostadstillägg är det som utbetalar förmånen. För att genomföra studierna har undersökt utbetalningar till de personer som får minst en av förmånerna bostadstillägg, särskilt bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd. När datauttagen till studierna gjordes, , bestod populationen av knappt 300 000 personer. Utav dessa hade cirka 20 000 pensionärer äldreförsörjningsstöd i kombination med bostadstillägg eller särskilt bostadstillägg och cirka 6 700 enbart äldreförsörjningsstöd. Maximalt bostadstillägg uppgår 2018 till . Till detta kan ett särskilt bostadstillägg eller äldreförsörjningsstöd fås för att uppnå en skälig levnadsnivå. Den skäliga levnadsnivån är för ensamstående och för gifta efter att bostadskostnaden är betald. Äldre med särskilt bostadstillägg eller äldreförsörjningsstöd kan därmed få . De genomsnittliga utbetalningarna per person och år uppgår till för bostadstillägg och för äldreförsörjningsstöd. av de pensionärer som får bostadstillägg är kvinnor och är män. är de totala utbetalningarna av bostadstillägg och de totala utbetalningarna av äldreförsörjningsstöd . Förvaltningskostnaden för att handlägga dessa förmåner uppgick till . Såväl utbetalningar som förvaltningskostnader finansieras av statsbudgeten. 2.3Huvudsakliga risker för felutbetalningar Bostadstillägg är en behovsprövad förmån vilket innebär risker för felaktiga utbetalningar eftersom det vid bedömningen av ersättningens storlek ska tas hänsyn till bland annat bostadskostnad, inkomster och förmögenheter. Dessa uppgifter ska enligt regelverket beräknas på olika sätt, vissa utifrån aktuella uppgifter och vissa utifrån uppgifter i historisk tid. Det finns uppgifter som är svåra att kontrollera t.ex. utländska inkomster och förmögenheter samt faktiska boendeförhållanden. Även det faktum att många uppgifter förändras och att utbetalningarna ofta är livsvariga medför risk för felaktiga utbetalningar. Pensionärernas anmälningsskyldighet är inte alltid lätt att uppfylla eftersom de sällan har vetskap om vilka uppgifter som ligger till grund för nuvarande utbetalning och inte heller vet vilka uppgifter som själva har tillgång till. Se Bilaga 4 för en detaljerad redovisning av risker för felutbetalningar. 3 Upplägg, metod och avgränsningar 3.1Upplägg och metod för delstudien kontroll Ett syfte med återkommande slumpmässiga kontroll är att identifiera riskområden för felaktiga utbetalningar och att uppskatta den totala storleken på felaktiga utbetalningar, både för höga och för låga. Ett annat syfte med att göra slumpmässiga kontroller, till skillnad från riskbaserade, är att det inte ska uppstå Felaktiga utbetalningar av bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd avrapportering till delegationen för korrekta utbetalningar (Fi 2016:07) Dnr/Ref. 5 (42) så kallade kontrollfria områden. Med det menas att om kontrollen skulle avgränsas till urval där vi tror att det finns förhöjd risk för felaktiga utbetalningar skulle det kunna uppstå områden som inte omfattades av kontrollen. Kontrollen består av ett slumpmässigt urval av ärenden där ersättning utbetalades när kontrollen inleddes. Kontrollen som gjorts i dessa ärenden omfattar samtliga uppgifter som är möjliga att kontrollera med rimliga insatser. Fokus har varit att kontrollera om förmånen betalas ut på korrekta och aktuella uppgifter. Kontrollen inleddes med att alla pensionärer i urvalet fick ett brev med information. Samtliga uppgifter som ingick i gällande beslutsunderlag presenterades och pensionären uppmanades att kontrollera om dessa uppgifter var aktuella. Pensionären ombads vidare uppge ändrade uppgifter på bilagan, underteckna den och skicka tillbaka den till Pensionsmyndigheten.1 Vi erbjöd även pensionärerna stöd via telefonsamtal. Samtliga uppgifter, även oförändrade, granskades innan kontrollen avslutades. Alla kända uppgifter kontrollerades och för uppgifter som inte kunde kontrolleras mot källorna inhämtades underlag från pensionärerna. Vid kontrollen beaktades på förhand identifierade riskområden, bland annat: •Civilstånd – avser bedömningar avseende sammanboenden. •Boendeförhållande – avser vilka som är bosatta i den bostad som BT/ÄFS utbetalas för. •Bosättning – avser dubbel bosättning (bosättning eller vistelse i flera länder). •Bostadskostnad – avser exempelvis hyra/avgift pga. att dessa endast kontrolleras i undantagsfall enligt gällande ansökningsprocess. Enligt tidigare analyser har det även framkommit att pensionärerna i stor utsträckning missar att anmäla hyres-/avgiftsökning. •Förmögenhet – avser samtliga tillgångar, även de som inte kontrolleras enligt gällande ansökningsprocess. Risk att pensionärerna inte anmäler när tillgångarna ändrats samt att de inte uppger utländska tillgångar och fastigheter. •Inkomster – avser risk för att förmånstagaren inte anmäler egna/partnerns inkomster eller att hen missar att anmäla förändringar. Risk att utländska pensioner missas. Granskarna dokumenterade kontrollen av varje ärende i ett frågeformulär. I frågeformuläret angavs startdatum för när kontrollen inleddes, resultatet av kontrollen samt avslutsdatum. De flesta kontroller genomfördes . Om kontrollen ledde till ett ändrat beslut uppdaterades uppgifterna i myndighetens ärendehanteringssystem. Dessa uppdateringar ledde därefter till att nya poster lagrades i datalager (PEDAL). Resultatet har beräknats genom att jämföra de uppgifter som låg till grund för det belopp som utbetaldes i respektive ärende när kontrollen inleddes respektive när kontrollen avslutades. Förändringarna på det utbetalade månadsbeloppet mellan start och slut (givet 1 Se bilaga 3 för brevet till pensionärerna. Felaktiga utbetalningar av bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd avrapportering till delegationen för korrekta utbetalningar (Fi 2016:07) Dnr/Ref. 6 (42) regelverket för för både start och slut) används för att få fram felutbetalningen för det slumpvisa ärendet. Den månadsberäknade felutbetalningen antas vara representativ för alla månader och multipliceras därför med 12 för att få felutbetalningen . Förändringar mellan start och slut antas i de flesta fall bero på kontrollen. Resultatet kan dock innehålla ett fåtal förändringar som inträffat och som inte föranletts av kontrollen. En komplicerande faktor är att kontrollen löpte över /2018, då det skedde förändringar i lagstiftningen som reglerar förmånerna. Det gällde bl.a. takbelopp och ersättningsnivåer. För att kunna räkna ut hur mycket skillnaden var i belopp med regelverket som gällde för användes myndighetens simuleringsmodell för att räkna ut vad beloppet med korrekta uppgifter borde varit . Simuleringsmodellen är endast utvecklad för bostadstillägg och fungerar därför inte tillfredsställande för särskilt bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd. beräkningar har därför gjorts för de kontrollärenden där det ingick SBT och/eller ÄFS och som löpte över . I vissa fall blev förmånstagarna av med förmånerna och i dessa fall har ändrade uppgifter inte kunnat hämtas från PEDAL. De har därför noterats och beräknats med simuleringsmodellen och fallen med SBT och/eller ÄFS har beräknats manuellt. Simuleringsmodellen gör det också möjligt att uppskatta de individuella felen i underliggande uppgifter som inkomster, förmögenhet, bostadskostnader m.m. och kan också varieras för att se hur de påverkar bostadstilläggsbeloppet var för sig. För särskilt bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd är detta inte möjligt på grund av simuleringsmodellens begränsningar. Resultatet av kontrollerna avseende särskilt bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd redovisas därför under det totala felet, som är summan av felaktiga utbetalningar av bostadstillägg, särskilt bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd. Ett obundet slumpmässigt urval på 1 491 ärenden från populationen av totalt 280 343 ärenden som hade minst en av förmånerna bostadstillägg, särskilt bostadstillägg och/eller äldreförsörjningsstöd gjordes . Urvalsstorleken baserades på en avvägning mellan hur mycket arbetstid som kunde avvaras för kontrollen och hur många ärenden som krävdes för att kunna använda resultatet till uppskattningar av hela populationen. Tabell 1 visar antal ärenden och personer i populationen uppdelat på de kombinationer av förmåner som existerar. Kolumnen Urval anger hur många från respektive population (kombination/grupp) som hamnade i urvalet. Populationen har analyserats i två olika skärningar. Den första skärningen är den totala populationen, som består av pensionärer som hade minst en av förmånerna bostadstillägg, särskilt bostadstillägg eller äldreförsörjningsstöd. För denna population har totalbeloppet på utbetalningarna analyserats. Den beskrivs i tabellen som Minst en av förmånerna. Den andra populationen som analyserats är pensionärer som hade bostadstillägg, eventuellt ihop med särskilt bostadstillägg och/eller äldreförsörjningsstöd. I denna population har endast beloppet för bostadstillägg analyseras. Den beskrivs i Tabell 2 som BT. Skillnaden på dessa två populationer är de 5 236 ärenden som utgörs av förmånstagare som enbart får äldreförsörjningsstöd utbetalat. De grupper som analyseras visas i Tabell 2. Felaktiga utbetalningar av bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd avrapportering till delegationen för korrekta utbetalningar (Fi 2016:07) Dnr/Ref. 7 (42) 3.2Studiens styrkor och begränsning En styrka med studien är att slumpurval är väl lämpade för att utifrån resultatet för urvalet kunna uppskatta de felaktiga utbetalningarna i hela populationen. En annan styrka med studien är att den i stor utsträckning utgår från faktisk data från myndighetens statistikdatabas och inte av bedömningar. Besluten om bostadstillägg fattas efter bedömning av ärendet. Utbetalningarna, som dessa beslut leder till, hämtas som data utan att kvalitativa bedömningar görs av felets storlek. Resultatet av felen i urvalet är därför fri från enskilda personers kvalitativa bedömningar och möjligt att replikera. Den största svagheten med studien, utifrån syftet att uppskatta felutbetalningarna, är att den inte fångar det så kallade mörkertalet. Det innebär att felaktiga uppgifter som bedöms som svåra att kontrollera inom ramen för traditionell ärendehantering inte upptäcks eller mäts i den här kontrollen. Det kan t.ex. handla om inkomster som inte tagits upp till beskattning, inneboenden som inte är folkbokförda på rätt adress eller utlandsflyttar som inte registrerats. Det gör att det uppskattade felet i studien underskattar det verkliga felet. Då studien endast omfattar ärenden där ersättning beviljats fångar resultaten inte heller om det finns pensionärer som felaktigt nekats ersättning. En annan svaghet med studien är att resultaten innehåller alla förändringar som inträffat i ärendet , även eventuella förändringar som inte föranletts av kontrollen. Vissa typer av inkomster, exempelvis allmän ålderspension, antas dock inte ha förändrats av kontrollen eftersom det är som betalar ut förmånen. Myndigheten har därför kännedom om dessa inkomstuppgifter och tar hänsyn till dem vid beräkningen av bostadstillägget. Dessa inkomster kan inte generera fel i kontrollen. Felaktiga utbetalningar av bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd avrapportering till delegationen för korrekta utbetalningar (Fi 2016:07) Dnr/Ref. 8 (42) Studien har analyserat två olika populationer med olika precision. Det felutbetalade beloppet redovisas dels för populationen som hade någon av förmånerna bostadstillägg, särskilt bostadstillägg eller äldreförsörjningsstöd. Dels redovisas det felutbetalade beloppet för populationen som hade bostadstillägg, antingen enbart eller i kombination med någon av de övriga förmånerna. För denna population analyseras även orsakerna till felen. Det görs inga särredovisningar gällande särskilt bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd.2 Anledningen till att särredovisa bostadstillägg är att utvecklat en simuleringsmodell för bostadstillägg. Denna gör att det går att variera de olika felkällorna för att se hur de individuellt påverkar just beloppet för bostadstillägg. På så vis kan denna population användas till att analysera felen djupare än den totala populationen, som innefattar även särskilt bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd. Som framgår av tabellerna i ovanstående avsnitt omfattar bostadstillägget den övervägande delen av både de totala utbetalningarna och antalet ärenden. En möjlig principiell invändning mot utformningen av den här studien är att den fångar även mycket små fel i de individuella fallen. Bostadstillägget ska enligt regelverket beräknas utifrån uppgifter om pensionärens ekonomi och boendeförhållanden som kan förändras . Det gör att besluten kan bygga på inaktuella uppgifter som ibland endast har en marginell påverkar på ersättningen och som kan slå med enstaka kronor mellan rätt och fel utbetalning. Dessa mäts fortfarande som fel i kontrollen, eftersom definitionen på felaktiga utbetalningar utgår från vad som är rätt enligt lagstiftningen och inte en rimlighetsbedömning om vad någon skulle kunna betrakta som acceptabla avsteg från en korrekt beräkning. Det kan uppfattas som att studien överskattar felen. Syftet med kontrollen är dock att uppskatta det totala felet, vilket gör att även små fel bör räknas. Annars ger inte studiens resultat en uppskattning av den totala omfattningen av felen. Vill man istället mäta vilken effekt felen haft för pensionärerna är det möjligt att analysera materialet vidare och t.ex. undersöka antalet utbetalningar som över- eller understigit jämfört med rätt belopp. 3.3Tillämpning av definitionen och orsaksindelningen Delegationen har definierat att en utbetalning är felaktig om det slutliga beloppet blir för högt, för lågt eller i sin helhet fel i förhållande till gällande regler och avtal. Delegationens arbetsgrupp för omfattningsstudier har vidare tagit fram en orsaksindelning för felaktiga utbetalningar. Den slumpmässiga efterkontrollen genomfördes innan detta arbete påbörjades. Det finns därför svårigheter att redovisa felorsaker enligt denna orsaksindelning. Fokus i kontrollen har varit att kontrollera om nuvarande förmån utbetalas baserat på korrekta och aktuella uppgifter. Detta leder till problem med att identifiera var i processen som felutbetalningarna uppstått. Framförallt saknas kännedom om felet uppstått redan i samband med ansökan och om det i så fall beror på pensionärens uppgiftsskyldighet (t.ex. pga. att hen lämnat ofullständiga uppgifter) eller 2 För mer detaljer om urvalet, se avsnitt 3.1.1. Felaktiga utbetalningar av bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd avrapportering till delegationen för korrekta utbetalningar (Fi 2016:07) Dnr/Ref. 9 (42) myndighetens utredningsskyldighet (t.ex. pga. att myndigheten fattat beslut utifrån ofullständiga underlag). Resultaten för orsakerna till felen är kategoriserade med hjälp av granskarnas bedömningar och innefattar därför ett visst mått av tolkningsutrymme. För alla kategorier förutom ”ej anmält ändrade förhållanden” bygger resultaten i orsaksindelningen på få observationer, vilket ger stor osäkerhet i resultaten. En svårighet med att tillämpa orsaksindelningen var att det i kontrollen fanns ärenden som hade fel i flera orsaker och det saknades underlag för att uppskatta hur dessa fel skulle fördelas i de respektive kategorierna. Denna studie tar inte höjd för det som i delegationsarbetet benämns systemövergripande uppgifter. Ett sådant exempel är felaktiga identitetsuppgifter som kan leda till att förmån betalas ut utifrån fel pension eller inkomst till "fel" person. Fel i folkbokföringsuppgifter kan leda till felaktig uppgift om bosättning i som i sin tur leder till att förmån utbetalas utifrån felaktiga grunder eller till personer som inte är bosatta i eller som avlidit utomlands. Andra exempel på systemövergripande uppgifter är svarta inkomster och förmögenheter som inte är redovisade. Det finns även systemspecifika risker kopplade till uppgifter som är svåra att kontrollera. Det gäller framför allt uppgifter som är kopplade till boendeförhållanden eftersom myndigheten har svårt att kontrollera huruvida registeruppgifterna överensstämmer med faktiska förhållanden. En annan avgränsning i studien är att den inte omfattar pensionärer som eventuellt felaktigt nekats ersättning, eftersom urvalet består av ärenden med utbetalningar. 4Felaktiga utbetalningar av bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd Nedan redogörs för totalsiffran för felutbetalningar kopplade till de pensionärer som fick bostadstillägg, särskilt bostadstillägg och/eller äldreförsörjningsstöd (kallad Minst en av förmånerna). Det redogörs även en totalsiffra av felaktiga utbetalningar för populationen som är avgränsad till de pensionärer som fick bostadstillägg (kallad BT). Beskrivningarna av orsakerna till felen omfattar enbart bostadstillägg, då vi för dessa utbetalningar kan använda en simuleringsmodell för att analysera felen. Totalsiffran och dess osäkerhet av de kontrollerade ärendena i populationen BT fick någon form av förändring som påverkade det utbetalade beloppet. ärendena i populationen som hade minst en av förmånerna fick någon form av förändring som påverkade det utbetalade beloppet. Felet definieras som skillnaden av det utbetalade beloppet efter kontrollen och före Om felet är positivt tolkas det i resultaten som att pensionären var berättigad till en högre ersättning, och om felet är negativt som att pensionären haft en högre ersättning än vad hen var berättigad till. Felaktiga utbetalningar av bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd avrapportering till delegationen för korrekta utbetalningar (Fi 2016:07) Dnr/Ref. 10 (42) Det uppskattade felet för populationen BT är vilket motsvarar av det utbetalade beloppet. Det uppskattade felet för populationen som hade minst en av förmånerna är vilket motsvarar av det utbetalade beloppet. Felen kan utgöras av både för höga och för låga utbetalningar. Kontrollen mäter därför tre typer av fel: att pensionären fått för hög utbetalning, att pensionären fått för låg utbetalning samt det sammanlagda felet. Det sistnämnda visar förenklat att om en pensionär har fått för mycket i bostadstillägg och en annan pensionär har fått för lite i bostadstillägg är det sammanlagda felet . Tanken är att beloppen inte ska ta ut varandra, utan återspegla det totala fel som finns i kontrollen. Detta sammanlagda fel kallas ibland för bruttofel. I Tabell 3 redovisas uppskattningar av dessa tre fel för populationen med minst en förmån, dvs. pensionärer med bostadstillägg, särskilt bostadstillägg och/eller äldreförsörjningsstöd. För att estimatera det felutbetalda beloppet beräknas det aritmetiska medelvärdet för felet i urvalet (uppräknat för att motsvara felbeloppet och ärende) för respektive population (BT och Minst en av förmånerna) och typ (brutto, för mycket ersättning och för lite ersättning). Även de ärenden där det beloppet var korrekt (felet är då ) inkluderas i medelvärdesberäkningen.3 Medelvärdet samt konfidensintervallen multipliceras sedan med populationsstorleken för att få det totala felet för respektive population. För att beräkna konfidensintervall för andelen ärenden som har ett fel som påverkar det beloppet har exakta konfidensintervall beräknats.4 I tabellen nedan återges uppskattningen av det sammanlagda felet för båda populationerna i studien (BT och Minst en av förmånerna). Utöver felbeloppet i kronor och som andel av de totala utbetalningarna anges även andelen av antalet ärenden som var fel i respektive population. konfidensintervall beräknas för stickprovsmedelvärdet där det enligt asymptotisk teori ges av Centrala gränsvärdessatsen att stickprovsmedelvärdet går mot en normalfördelning när stickprovet är stort. I praktiken används t-fördelningen som fördelning för stickprovsmedelvärdet då det ger något bredare konfidensintervall jämfört med att använda normalfördelningsantaganden. 4Clopper, C. & Pearson, E. (1934). The use of confidence or fiducial limits illustrated in the case of the binomial. Biometrika, 26, 404–413. doi: 10.2307/2331986. Felaktiga utbetalningar av bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd avrapportering till delegationen för korrekta utbetalningar (Fi 2016:07) Dnr/Ref. 11 (42) De flesta ärenden, , har något fel som påverkar det utbetalade beloppet. Däremot är felutbetalningen ofta liten i förhållande till det utbetalda beloppet. Summan av de felaktiga utbetalningarna (för höga och för låga utbetalningar sammanlagt) utgör av det totala utbetalade beloppet. I Tabell 5 visas felen för motsvarande populationer, uppdelat på de utbetalningar som var för höga (-) och de utbetalningar som var för låga (+). Även för dessa redovisas felbeloppet i kronor och som andel av de totala utbetalningarna samt även andelen av ärendena som var fel. De fel som redovisas i dessa tabeller och i studien generellt är fel av den typen som upptäckts i kontrollen. Eftersom inte alla fel kan upptäckas vid en kontroll är det faktiska felet större än vad som redovisats ovan. Se vidare i avsnitten om studiens svagheter och avgränsningar. 4.1.1Uppskattning av felaktiga utbetalningar utifrån taxeringskontrollen Som ett komplement till uppskattningarna utifrån resultaten av den slumpmässiga efterkontrollen har resultatet av taxeringskontroll avseende inkomstår 2016 använts för att uppskatta årsbeloppet av felutbetalt bostadstillägg (se Bilaga 1). Uppskattningen avsåg de som hade bostadstillägg men inte äldreförsörjningsstöd eller särskilt bostadstillägg. Felaktiga utbetalningar av bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd avrapportering till delegationen för korrekta utbetalningar (Fi 2016:07) Dnr/Ref. 12 (42) Beloppet motsvarade en andel på av det totala årsbeloppet för samma population. Av det uppskattade beloppet utgjorde () för lite utbetalt bostadstillägg och () för mycket utbetalt bostadstillägg. Uppskattningarna bedöms som osäkra pga. att de underliggande kontrollerna inte är utformade i syfte att göra omfattningsuppskattningar. Delegationens arbetsgrupp för omfattningsstudier har tagit fram en orsaksindelning för felaktiga utbetalningar, som beskrivs i figuren nedan. Som tidigare nämnts under avsnitt 3.3 genomfördes den slumpmässiga efterkontrollen innan delegationen tog fram orsaksindelningen för felaktiga utbetalningar. I tabellen nedan redovisas den orsaksindelning som myndigheten hade när kontrollen genomfördes samt hur kopplat samman dessa orsaker mot fastställd orsaksindelning. Felaktiga utbetalningar av bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd avrapportering till delegationen för korrekta utbetalningar (Fi 2016:07) Dnr/Ref. 13 (42) De kontrollerade ärendena bedömdes av granskarna för att kategorisera vad som orsakat felet. Ärendena innehöll fel i en eller flera orsakskategorier. I tabell 7 redovisas hur felen fördelade sig på de olika orsakskategorierna. Tabellen visar dels antalet ärenden, dels andelen av det totalt uppskattade felet som bedöms bero på denna orsak. Ett tydligt resultat är att den vanligaste orsaken till fel är Ej anmält ändrade förhållanden. 1.8 ( 0.1; 2.8 ( 0.0; 0.4 ( 0.0; 0.1 ( 0.0; 7.3 ( 1.6; 13.0) 2.1 ( 0.6; 2.9 ( 1.4; 0.9 ( 0.0; 82.7 (73.2; 92.2) 2.0 ( 0.2; 3.1 ( 0.0; 0.5 ( 0.0; 0.1 ( 0.0; 5.3 ( 1.9; 2.3 ( 0.7; 3.1 ( 1.5; 0.9 ( 0.0;