sou · H7B33d2 · 2019-01-30 00:00:00 — Av den totala variationen i övergång och arbete kunde därmed inte förklaras. För de arbetssökande som var kunde en högre andel, , av variationen förklaras, medan inte kunde förklaras. Indikatorer för progression kan därmed visserligen vara både mät- bara och objektiva, men bör inte användas som grund för resultat- styrning i det fall de i låg utsträckning bidrar till att klargöra huru- vida den arbetssökande har närmat sig arbetsmarknaden. Det låga förklaringsvärdet innebär att indikatorer för progression inte bör användas för att avsluta kontrakt eller utesluta leverantörer och bör inte heller användas för att utbetala ersättning. Fördjupning: Arbetsmarknadstjänster i extern regi Det förekommer även att resultatstyrning av leverantörer utgår från provresultat.120 Ett resultat från ett prov är visserligen mätbart, men behöver inte vara objektivt. Ett sådant system är därmed bero- ende av en opartisk part för validering. Renodlad resultatersättning begränsar mångfald av företag En ersättningsmodell som helt eller till stora delar är resultatbaserad innebär en risk för att endast kapitalstarka leverantörer kan till- handahålla tjänster. Leverantörerna behöver kunna stå för kostnaden för lokal och personal under innan intäkter i bästa fall kommer in. En resultatbaserad ersättningsmodell innehåller också stora inslag av osäkerhet. Leverantören kan inte med säkerhet förutsäga framtida intäkter, genom att dessa beror på hur många och vilka arbetssökande som anvisas till eller väljer leverantören, det aktuella arbetsmarknadsläget, och så vidare. Detta begränsar möjlig- heterna för mindre företag att delta. Ett begränsat antal företag kan visserligen underlätta uppföljning och möjliggöra stordriftsfördelar för de kontrakterade leverantör- erna. Om målsättningen är att få till stånd ett system med ett fåtal leverantörer bör detta dock uppnås på ett transparent och icke- diskriminerande sätt, exempelvis genom att upphandla ett givet antal utförare, och inte på grundval av en ersättningsmodell som i prakti- ken stänger ute mindre företag. Det bör dock inte uteslutas att vissa krav på att kunna hantera volymer kan vara ett proportionerligt krav i upphandlingen. Ett sätt att minska såväl osäkerhet som behov av finansiella tillgångar är att kombinera den resultatbaserade ersätt- ningen med olika typer av fasta ersättningar. Förutsätter att rätt deltagare anvisas till tjänsten För att resultatbaserad styrning ska fungera krävs att Arbetsförmed- lingens anvisning av arbetssökande till den resultatbaserade tjänsten är träffsäker samt att ersättningsnivån till leverantörerna för arbets- sökande med olika förutsättningar och behov är ändamålsenligt utformade. I annat fall saknas förutsättningar för leverantörerna att 120Vissa kommuners ersättning till utbildningsleverantörer är exempelvis resultatbaserad och utgår från provresultat eller betyg, detta gäller exempelvis kommun. Fördjupning: Arbetsmarknadstjänster i extern regi uppnå målsättningen med tjänsten och få ersättning för sitt arbete. Mer om detta avhandlas i kapitel 7 där utredningen föreslår en för- stärkt arbetsmarknadsbedömning. Styrning genom detaljerad specifikation av tjänsten När målet med en viss tjänst inte kan verifieras – i meningen bevisas i domstol – behöver andra krav ställas om en sådan tjänst ska utkontrakteras. I de fall resultatstyrning inte lämpar sig bör en tjänst utkontrakteras genom att i detalj specificera samtliga krav för tjäns- ten i form av vad den ska innehålla och hur den ska utföras. Genom att leverantörernas prestation inte kan utvärderas på annat sätt än om de har uppfyllt uppställda villkor är det viktigt att den utkon- trakterande parten ställer krav som är relevanta, heltäckande och verifierbara. I annat fall kan leverantörerna dra ned på kvaliteten i syfte att öka sin vinst. Om ett kontrakt inte innehåller heltäckande och verifierbara kriterier kan leverantörer agera i strid med kontrak- tets intention utan att det går att bevisa att det är ett kontraktsbrott. För en tjänst som inte kan resultatstyras krävs därtill att betydande resurser avsätts för att följa upp kontraktsvillkorens efterlevnad. För övriga arbetsmarknadstjänster än Stöd och matchning ingår inte något explicit uppdrag i Arbetsförmedlingens avtal med de externa utförarna om att dessa ska matcha de arbetssökande till arbete eller utbildning. Arbetsförmedlingen tillämpar inte heller någon form av resultatbaserad styrning i förhållande till dessa ut- förare. För dessa tjänster används i stället detaljerade förfrågnings- underlag när externa utförare kontrakteras. För tjänsten Introduktion till arbete uppgår förfrågningsunder- laget exempelvis till totalt 162 sidor och innehåller ett stort antal detaljerade krav på hur leverantörerna ska utföra tjänsten.121 För- frågningsunderlaget syftar enligt Arbetsförmedlingen till att säker- ställa att samtliga relevanta krav regleras i avtalet.122 Utredningen 121FFU Introduktion till arbete 2018 dnr Af-2018/0021 6637. Exempelvis anges att leveran- törerna ska erbjuda hälso- och friskvårdsaktiviteter, där de fysiska aktiviteterna ska vara till- räckligt ansträngande för att få deltagarnas hjärta att slå snabbare än i vila. Leverantörerna ska vidare öva deltagarens sociala färdighet i form praktiska moment, ge grundläggande kunskap i att söka arbete på internet och i att hantera BankID. 122Frågor och svar om FFU Introduktion till arbete 2018 Af-2017/0062 2899. Fördjupning: Arbetsmarknadstjänster i extern regi noterar dock att Arbetsförmedlingen i den sedermera avbrutna upp- handlingen inte ställde något krav på personaltäthet i tjänsten, utan angav att leverantören själv kunde avgöra vilken personaltäthet som var lämplig för att i tjänsten säkerställa avtalsefterlevnad och efter- frågad kvalitet.123 Utifrån ett kontraktsteoretiskt perspektiv skulle detta kunna betraktas som ett ofullständigt kontrakt, genom att leverantörernas kostnader för tjänsten i hög grad består av perso- nalkostnader, upphandlingen sker utifrån fri prissättning och i pris- konkurrens, och där målsättningen för tjänsten kan inte verifieras utifrån objektiva kriterier. Arbetsförmedlingen valde dock, i det nya förfrågningsunderlaget för tjänsten, att åter ställa krav på personaltäthet.124 Därutöver kan konstateras att Arbetsförmedlingen avsätter mycket resurser för att följa upp tjänsten. Minst en gång var sjätte vecka, under de som tjänsten kan pågå, ska Arbetsförmedlingen genom- föra uppföljningssamtal med deltagaren och leverantören. Under dessa uppföljningssamtal ska Arbetsförmedlingen göra en bedöm- ning av deltagarens nuläge och progression i tjänsten samt eventuella behov av förändringar i den arbetssökandes planering. 123FFU Introduktion till arbete 2018 Af-2017/0062 2899 samt Frågor och svar om FFU Introduktion till arbete 2018 Af-2017/0062 2899. 124FFU Introduktion till arbete Af-2018/0021 6637. Fördjupning: Arbetsmarknadstjänster i extern regi AMS (1984) Ny organisation för den särskilt anordnade arbets- marknadsutbildningen. Arbetsförmedlingen (2011) Interna och externa coachningstjänster –en utvärdering av resultatet. Arbetsförmedlingen (2012) Arbetsförmedlingens återrapportering till regeringen om kompletterande aktörer, –. Arbetsförmedlingen (2013) Rapport om fördjupad granskning av kompletterande aktörer. Arbetsförmedlingen (2017a) Strategi för upphandlade arbetsförmed- lingstjänster. Arbetsförmedlingen (2017b) Införandeplan – Strategi för upphandlade arbetsförmedlingstjänster. Arbetsförmedlingen (2017c) Rättsligt ställningstagande – avtal mellan statliga myndigheter. Af-2017/0058 2842. Bennmarker m.fl. (2009) Betalt efter resultat – utvärdering av försöksverksamhet med privata arbetsförmedlingar, IFAU. Bennmarker, m.fl. (2013) Effects of contracting out employment services: Evidence from a randomized experiment, , Volume 98, February 2013, Pages 68–84. Behagel, m.fl.(2014) Private and Public Provision of Counseling to : Evidence from a Large Controlled Experiment. : Applied Economics, 6(4): 142–74. , m.fl. (2003) Is the threat of reemployment services more effective than the services themselves? Evidence from random assignment in the UI system. 93(4):1313–27. Bredgaard & (2008) Quasi-Markets in Employment Policy: Do They Deliver on Promises?, 7:3, 341–352, . Bruttle, O. (2007) “Contracting-out the : A New Institutional Economics Perspective”, i de Koning, J. The Evaluation of Labour Market Policies: Measures, Public Private Partnerships and Benchmarking. Fördjupning: Arbetsmarknadstjänster i extern regi Cottier, m.fl. (2015). Does outsourcing job search assistance help job seekers find and keep jobs? Cockx & Baert (2015), Contracting Out Mandatory Counselling and Training for Long-Term Unemployed: Private For-Profit or Non-Profit, or Keep It Public? (2016) Labor Market Policies, No. Ds 2000:38 En effektivare arbetsmarknadsutbildning. och (2010) Arbetsmarknadspolitikens effekter på sysselsättning och arbetslöshet – en översikt, IFAU. (2015) Does Performance Information Affect in Selecting Private Providers in Voucher-Based ALMP Programs? m.fl. (2017) The marketization of employment services – the dilemmas of Europe’s work-first welfare states, . Harkman, m.fl. (2010) En utvärdering av kompletterande aktörer inom jobb- och utvecklingsgarantin, Working Paper 2010:2, Arbetsförmedlingen. IAF (2012) Arbetsförmedlingens kontrollfunktion i samarbetet med kompletterande aktörer. IAF (2018) Kompletterande aktörer och Arbetsförmedlingens kontrollarbete: säkerställer Arbetsförmedlingen en korrekt avvikelserapportering? Koning & (2013) Cream-skimming, parking and other intended and unintended effects of high-powered, performance- based contracts. , 32(3), 461–483. (2013) Valfrihetssystem inom Arbetsförmedlingen. och (2017) Statistik om offentlig upphandling . Krug & (2015) Private and for Hard-to-Place Unemployed: Results from a randomized field experiment, ; Ithaca Vol. 69, Iss. 2, (2016): 471. Fördjupning: Arbetsmarknadstjänster i extern regi Laun & Thorsie (2014) Does Privatization of Vocational Rehabilitation Improve Labour Market Opportunities? Evidence from a Field Experiment in , , 34, 59–72. Le Grand & Bartlett (1993) Quasi-markets and Social Policy, Palgrave : . Liljeberg, m.fl. (2009) Vad innebär det att bli coachad? En utvärdering av jobbcoachningen vid Arbetsförmedlingen, IFAU. Liljeberg & (2017) Hur ofta träffas arbetssökande och arbetsförmedlare? (2011) Marknaden för arbetsmarknadspolitik, IFAU. och (2010a) Vad gör de i jobb- och utvecklings- garantin? och (2010b) Vad gör de i jobbgarantin för ung- domar? (2012) Activating Jobseekers: How Does It. (2014) Connecting People with : Activation Policies in the . (2017) Connecting people with jobs: for Rising Labour market participation in . 1984/85:59 Om ny organisation för den särskilt anordnade arbetsmarknadsutbildningen m. m. 2013/14:133 Direktupphandling. 2015/16:195 Nytt regelverk om upphandling. Rehwald, m.fl. (2017) Do public or private providers of employment services matter for employment? Evidence from a randomized experiment. Labour Economics, vol. 45, issue C, 169–187. Rosholm m.fl. (2017) BIP Indikatorer og jobsandsynlighed, Væksthusets Forskningscenter. (2009) Jobb- och utvecklingsgarantin – en garanti för jobb? (2014a) Att tillvarata och utveckla nyanländas kompetens – Rätt insats i rätt tid? (2014b) Etableringslotsar – fungerar länken mellan individen och arbetsmarknaden? Fördjupning: Arbetsmarknadstjänster i extern regi (2015) Arbetsförmedlingens regionala anpassning av arbetsmarknadsutbildning. Sibbmark m.fl. (2016) Marknadsmekanismer i teori och praktik –erfarenheter från etableringslotsarna, IFAU. Skipper (2013) Effekten af andre aktørers beskæftigelse- indsats, , underlagsrapport till Rigsrevisionen. Kommuner och Landsting, SKL (2009) Självkostnadskalkylering vid konkurrensutsättning och införande av valfrihetssystem. SNS (2011) Konkurrensens konsekvenser – Vad händer med svensk välfärd? Statskontoret (2014) Innovationer till en rimlig kostnad? En analys av förvaltningsutgifter. Statskontoret (2012) Kostnader för arbetsmarknadsutbildning och yrkesvux – en jämförelse. Struyven (2007) “Between Efficiency and Equality: New Public– Private Arrangements in Employment Assistance for the Un- employment” i de Koning, J. The Evaluation of Labour Market Policies: Measures, Public Private Partnerships and Bench- marking. Szulkin, m.fl. (2014) Nya aktörer inom arbetsmarknaden. Hur väl lyckas de och till vilken kostnad? Forskningsrapport /4, . SOU 1990:31 Perspektiv på arbetsförmedlingen. SOU 1992:116 och uthyrning av arbetskraft. SOU 1983:22 Utbildning för arbetslivet. SOU 2013:12 Goda affärer - en strategi för hållbar offentlig upphandling. SOU 2014:16 Det ska vara lätt att göra rätt – Åtgärder mot felaktiga utbetalningar inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. SOU 2015:12 Överprövning av upphandlingsmål m.m. SOU 2016:78 Ordning och reda i välfärden. SOU 2017:82 Vägledning för framtidens arbetsmarknad. SOU 2018:44 Möjligt, tillåtet och tillgängligt – förslag till enklare och flexiblare upphandlingsregler och vissa regler om överprövningsmål. Fördjupning: Arbetsmarknadstjänster i extern regi Arbetsförmedlingen genomförde ett antal enkät- undersökningar riktade till dels olika målgrupper inom myndigheten och dels till 240 leverantörer. Nedan beskrivs antalet mottagare, svarande och svarsfrekvens per målgrupp för de enkätundersök- ningar som genomfördes . Tabell 12.17 Mottagare, svarande och svarsfrekvens per målgrupp Källa: Arbetsförmedlingen. enkätundersökningar till chefer och handledare hos leverantörer av tjänsten Stöd och matchning riktades till leverantörer i ett urval av leveransområden. Enkätundersök- ningen genomfördes med hjälp av företaget . Tjänsten tillhandahålls i totalt 72 leveransområden, vilka mot- svarar de funktionella analysregionerna enligt indelning (FA05). De 72 områdena delades in i 6 kategorier utifrån graden av konkurrens inom leveransområdet, mätt i antalet leverantörer per leveransområde. Uppgifter om antalet leverantörer per leveransom- råde inhämtades från Arbetsförmedlingen. De leveransområden där leverantör saknades (0 leverantörer) uteslöts. Utifrån ett förbestämt antal för respektive kategori valdes 10 leveransområden slump- mässigt ut. Beskrivning av fördelningen mellan de olika kategorierna samt de leveransområden som ingick i undersökningen framgår av tabell 12.18 nedan. Fördjupning: Arbetsmarknadstjänster i extern regiSOU 2019:3 Urval av leveransområden till enkäten Urval av lev.omrd. till enkät (namn) till enkät (antal) I hela landet fanns 196 registrerade leverantörer, av dessa fanns 123 leve- rantörer registrerade i de 10 utvalda leveransområdena. Samtliga leverantörer inom de 10 utvalda leveransområdena kontaktades med förfrågan om kontaktuppgifter till samtliga handledare för och matchning inom leveransområdet samt kontaktuppgifter till verk- samhetsansvarig chef inom leveransområdet. Av de 123 leverantör- erna inkom 104 leverantörer med kontaktuppgifter till utredningen. I tabellen nedan redovisas antalet handledare och chefer som var mottagare respektive som besvarade enkäten samt svarsfrekvensen för respektive enkät. Tabell 12.19 Mottagare, svarande och svarsfrekvens per målgrupp Källa: Utredningen. Enkäten till handledarna syftade till att inhämta information om handledarnas bakgrund, hur de arbetade, samt vad de anser skulle kunna förbättra tjänsten. Enkäten till chefer syftade till att inhämta information om deras syn på bland annat avtalet och ersättnings- modellen för tjänsten. Fördjupning: Arbetsmarknadstjänster i extern regi Stöd och matchnings-leverantörers rating för arbetssökande som gör respektive inte gör aktiva val Tabell 12.20 Skillnad i andel som har leverantör med olika ratingvärden mellan arbetssökande som gör aktiva val respektive ej gör aktiva val, per tidsperiod samt per förstagångsval respektive omval -4,** -1,* -1,* -1,** -2,* -4,** Källa: Utredningens beräkningar utifrån underlag från Arbetsförmedlingen. Andel arbetssökande som valt eller tilldelats leverantörer med olika ratingvärde jämförs mellan de arbetssökande som gör aktiva val respektive de som inte gör aktiva val, dels för d e sökande som väljer leverantör och dels för de sökande som gör ett omval. Aktivt val innebär att de arbetssökande själva väljer leverantörer. Ej aktivt val innebär av att den arbetssökande tilldelas den leverantör som utgör ickevalsalternativet för tjänsten, vilket utgjordes av den leverantör som låg geografiskt närmast den arbetssökandes bostadsadress. * P-värde <0,05. ** P-värde <0,001. Fördjupning: Arbetsmarknadstjänster i extern regi Antaganden till kostnadsberäkning av arbetsmarknadstjänster i Arbetsförmedlingens egen regi Prestationen Tjänster för att söka arbete består i huvudsak av Arbetsförmedlingens arbete med att skriva in de arbetssökande, göra arbetsmarknadspolitiska bedömningar och upprätta handlingsplaner. Utredningen utgår från att kostnaderna för prestationen kan för- delas på samtliga inskrivna arbetssökande, som uppgick till i genomsnitt 641 000 personer . Prestationen Rekryteringstjänster till arbetsgivare utgörs av Ar- betsförmedlingens arbete med att skaffa information och kunskap om arbetsgivares rekryteringsbehov, och består i huvudsak av myn- dighetens arbete med att tillhandahålla stöd i rekryteringsarbetet till de arbetsgivare som anmäler lediga platser till Arbetsförmedlingen. Utredningen utgår från att arbetet med rekryteringstjänster till ar- betsgivare kan betraktas som en del av arbetet med att matcha arbets- sökande med arbetsgivare, och det därmed kan baseras på motsva- rande antal arbetssökande som tagit del av prestationen Tjänster för att söka arbete, det vill säga 641 000 personer. Utredningen gör därutöver ett antagande om att de arbetssökan- de som Arbetsförmedlingen inte bedömer har en utsatt ställning på arbetsmarknaden inte får ta del av det arbete som sker inom ramen för prestationen Rustande/stärkande insatser.125 För prestationen Rustande/stärkande insatser utgår utredningen, från att arbetet inom ramen för denna prestation inriktas mot de arbetssökande som Arbetsförmedlingen bedömer tillhör en grupp med utsatt ställning på arbetsmarknaden. Beräkningarna utgår från 272 000 personer, vilket motsvarar antalet inskrivna arbetssökande i genomsnitt som Arbetsförmedlingen bedöm- de hade en utsatt ställning. Prestationen Rustande/stärkande insatser avser tre typer av in- satser: förstärkta förmedlingsinsatser, stöd och insatser inom ramen för rehabilitering och stöd och insatser inom etableringsuppdraget. Medan insatser inom rehabilitering och etableringsuppdraget riktar 125Arbetsförmedlingen bedömer att grupper med en eller flera av följande egenskaper har en utsatt ställning på arbetsmarknaden: personer som är födda utanför , saknar fullföljd gymnasieutbildning, har en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga eller är . Fördjupning: Arbetsmarknadstjänster i extern regi sig till deltagare som bör bedömas ha utsatt ställning är det inte lika tydligt vilka arbetssökande som kan få del av de så kallade förstärkta förmedlingsinsatserna. De förstärkta förmedlingsinsatserna kan en- ligt Arbetsförmedlingens beskrivning bland annat inkludera vägled- ning och förstärkt matchningsstöd. Enligt ska de volymer som redovisas i anslutning till respektive prestation i Arbetsförmedlingens årsredovisning betraktas som de huvudsakliga aktiviteterna och volymerna som Arbetsförmedlingen utfört inom ramen för denna prestation. redovisar volymuppgifter för insatser inom rehabilitering och etablering, sak- nas dock data helt för de förstärkta förmedlingsinsatserna. 13Analys: Hur kan Arbetsförmedlingens uppdrag läggas ut på andra aktörer? Utredningen ska enligt tilläggsdirektivet (dir. 2017:71) analysera och lämna förslag om hur de delar av Arbetsförmedlingens uppdrag som inte innebär myndighetsutövning kan läggas ut på andra aktörer och hur det statliga åtagandet i övrigt i så fall bör organiseras. För att besvara frågan behöver därför klargöras vad i myndighetens uppdrag som är myndighetsutövning. I detta kapitel görs en genomgång av begreppet myndighetsut- övning och vilka av Arbetsförmedlingens uppgifter som i detta sam- manhang är relevanta att analysera. Vidare anges vissa utgångspunkter för att lägga ut arbetsmarknadspolitisk verksamhet, bl.a. vilka upp- gifter som – oaktat myndighetsutövningsbegreppet – bör bedrivas i myndighetsform, liksom en diskussion kring vilka modeller för utfö- rande av arbetsmarknadspolitik som är tänkbara och hur de bör be- dömas. Slutligen görs en bedömning, uppgift för uppgift, av Arbets- förmedlingens uppdrag med fokus på hur den verksamhet som inte innebär myndighetsutövning kan läggas ut. Begreppet myndighetsutövning är mycket vedertaget och förekom- mer i ett flertal författningar (se t.ex. prop. 2016/17:180 s.46 ff). Det finns dock inte någon författningsreglerad definition av begreppet som i stället tolkas utifrån äldre lagstiftning och förarbetsuttalanden. Vad det handlar om är enligt dessa en utövning av befogenhet att för enskild bestämma om förmån, rättighet, skyldighet, disciplinpåföljd, Analys: Hur kan Arbetsförmedlingens uppdrag läggas ut på andra aktörer? avskedande1 eller annat jämförbart förhållande. Utmärkande för all myndighetsutövning är att det rör sig om beslut eller andra åtgärder som ytterst är uttryck för samhällets maktbefogenheter i förhållande till medborgarna. Det kan avse både förpliktelser för enskilda och gynnande beslut. Karakteristiskt är att den enskilde befinner sig i ett slags beroendeförhållande (se prop. Ytterligare ett kriterium som uppställs på myndighetsutövning är att det ska vara frågan om bindande beslut. Detta innebär att råd, upplysningar eller andra oförbindande besked samt sådan faktisk verksamhet som inte innebär tvång mot den enskilde inte innefattas (se t.ex. prop. 1996/97:90 s.26). Kopplingen till den enskilde och dennes behov av rättssäkerhet m.m.har medfört att myndighetsutövning är reglerad i högre ut- sträckning än annan förvaltningsverksamhet. Det mest grundlägg- ande är bestämmelsen i 12 kap. 4 § andra stycket regeringsformen om att en förvaltningsuppgift som innehåller myndighetsutövning endast får överlämnas åt andra juridiska personer och enskilda indi- vider med stöd av lag. Vidare har förfarandebestämmelserna om för- valtningsmyndigheternas handläggning av ärenden och domstolarnas handläggning av förvaltningsärenden traditionellt varit mer omfatt- ande när det rört myndighetsutövning, t.ex. förvaltnings- lag. gäller emellertid den nya förvaltningslagen (2017:900), där begreppet myndighetsutövning mönstrats ut och de processuella rättssäkerhetsgarantierna som huvudregel gäller i alla ärenden, inte bara i ärenden som avser myndighetsutövning mot någon enskild (prop. 2016/17:180 s. 48). Trots utmönstringen från förvaltningslagen är begreppet myn- dighetsutövning fortfarande av stor vikt. Förutom nämnda begräns- ning i regeringsformen om hinder att utan lagstöd överlämna för- valtningsuppgifter som innefattar myndighetsutövning kan särskilt skadeståndslagen och lyftas fram. I 3 kap. 2 § skade- ståndslagen (1972:207) regleras ett ansvar för staten eller en kom- mun att ersätta skador som vållas genom fel eller försummelse vid myndighetsutövning i verksamhet för vars fullgörande staten eller kommunen svarar. I (1962:700) finns bl.a. bestämmel- 1I takt med att regelverket kring offentliga anställningar har reformerats anses dock frågor om avskedande numera vara en civilrättslig fråga, se t.ex. prop. 1993/94:65 s. 93. Analys: Hur kan Arbetsförmedlingens uppdrag läggas ut på andra aktörer? serna om tjänstefel i 20 kap. 1 § som inträder för den som uppsåt- ligen eller av oaktsamhet vid myndighetsutövning genom handling eller underlåtenhet åsidosätter vad som gäller för uppgiften.