sou · H7B363 · 2019-12-19 00:00:00 — Enligt uppgift från Svenskt Vatten får avloppsreningsverken betala per ton för att transportera och sprida rötslammet, vilket motsvarar per produ- cerad kWh biogas.86 Marknadsläget och om slammet är certifierat påverkar var i det angivna intervallet kostnaderna hamnar. Vanligen samrötar avloppsreningsverken avloppsslammet med de övriga sub- strat man eventuellt tar in, vilket gör att rötresten inte går att an- vända som biogödsel och att den därmed blir svårare att avyttra. Enligt uppgift från Svenskt Vatten är det endast ett fåtal anlägg- ningar som har skilda linjer för rötning av avloppsslam respektive annat organiskt material. Här kan det avslutningsvis nämnas att regeringen har tillsatt en utredning som ska se över vissa frågor med anknytning till använd- ningen av avloppsslam. I uppdraget ingår bl.a. att utreda hur ett för- bud mot spridning av avloppsslam kan utformas som fos- forn i slammet tas till vara.87 85Slam som inte är certifierat används ofta som anläggningsjord, för täckning av nedlagda av- fallsdeponier eller för återställning av mark i gruvområden. 86Det bör dock noteras att kostnaden för att stabilisera slam genom rötning och för att bli av med rötslammet uppstår oavsett om man uppgraderar rågasen eller inte. Kostnaden för att bli av med rötslammet ska därför ses som en kostnadspost i reningsverksamheten snarare än i biogasproduktionen. 2018:67 och dir. 2019:10 Giftfri och cirkulär återföring av fosfor från avloppsslam. Utred- ningen ska redovisas . 8 Biogasens roll i omställningen Om den tekniska produktionspotentialen Det finns en betydande, om än osäker produktionspotential för bio- drivmedel från inhemska substrat, baserat på tekniska och ekologiska potentialbedömningar. Biodrivmedel från skogsbaserade råvaror be- döms ha stor potential.1 Dessa biodrivmedel kan vara flytande såväl som gasformiga i form av exempelvis biogas som produceras i för- gasningsanläggningar. Produktionspotentialen av biogas från att röta substrat från jord- bruket och avfallssektorn bedöms vara betydande. Det finns ansen- liga substrattillgångar som inte används i form av gödsel och från , och från avfallssektorn, exempelvis matavfall. Den sam- lade tekniska/praktiska produktionspotentialen för biogas från röt- ning bedöms vara mellan 14,1 och 2030. Den tekniska pro- duktionspotentialen för biogas från lignocellulosa bedöms vara mellan 16 och 2030. Sammantaget uppgår detta till 30–/år. Det bör dock betonas att denna siffra ej beaktar konkurrens om sub- strat och marknadspotential för biogas. Som framgår ovan finns det substrat från både skogs- och jord- bruket som inte utnyttjas. Detta beror bl.a. på låg eller icke existe- rande produktionskapacitet för flytande och gasformiga biodriv- medel. Det finns exempelvis ännu ingen storskalig produktion av biogas från lignocellulosa, som är den biomassa som utgör basen för den ökade potentialen att producera biodrivmedel eller andra föräd- lade biobränslen. Ur ett tekniskt perspektiv är det därmed sannolikt att det under överskådlig framtid kommer att vara produktionskapa- 1Trafikutskottet, Fossilfria drivmedel för att minska transportsektorns klimatpåverkan – fly- tande, gasformiga och elektriska drivmedel inom vägtrafik, sjöfart, luftfart och spårbunden trafik, (2017/18: RFR13). Biogasens roll i omställningen citeten för flytande och gasformiga biodrivmedel och inte bristen på råvara som begränsar den inhemska produktionen. Åtskilliga fak- torer förklarar nuläget, bl.a. osäkerhet beträffande efterfrågan och marknadens betalningsvilja och att den företagsekonomiska risken i att investera i produktionskapacitet är förhållandevis hög. Det finns ett betydande behov av biogas för att ställa om den svenska ekonomin Utredningen har bedömt det troliga behovet av biogas för att ställa om den svenska ekonomin, i synnerhet vägtransportsektorn, indu- strin, sjöfarten samt el- och värmesektorerna. Mot bakgrund av att etappmålet för transportsektorn till 2030 inte kommer att nås med nuvarande trender och styrmedel i trans- portsektorn bedömer och att behovet av biodrivmedel kommer att behöva öka för att målet ska uppnås. Hur stort behovet kommer vara är svårt att bedöma och påverkas av svårfångade omvärldsfaktorer. Baserat på nuvarande tren- der bedömer dock att behovet av biodrivmedel till transportsektorn kommer att öka från dagens ca till . Utredningen har haft begränsade möjligheter att bedöma biogasens andel av det ökade behovet, vilket beror på att studier på området inte specificerar denna typ av information. För lätta såväl som tunga vägfordon bedöms biogas vara ett av ett fåtal mogna biodrivmedel. Sammantaget bedömer utredningen att behovet av biogas inom transportsektorn kommer att behöva öka för att etappmålet 2030 ska uppnås. Den svenska industrin – inte minst delar av basindustrin – släpper ut betydande kvantiteter växthusgaser. Med nuvarande produk- tionsvolymer bedömer industrin att dess samlade behov av förädlade biobränslen kommer att öka med 18–till 2045. använde industrin naturgas och gasol som insatsvara och för processändamål. Nuvarande konsumtion av naturgas och gasol kom- mer i stor utsträckning att behöva ersättas av biogas eller andra typer av förnybara gaser. I vissa fall kan produktionsprocesserna för- ändras, vilket gör det möjligt att övergå från en aggregationsform till en annan, exempelvis från gasformiga till flytande bränslen. Sådana investeringar är dock kapitalintensiva och kan medföra produktions- Biogasens roll i omställningen stillestånd, vilket i sin tur medför att intresset från industrin för sådana åtgärder kan antas vara begränsat. Sjöfartssektorn håller likt delar av industrin på att skifta från kon- sumtion av olja till flytande naturgas (LNG). Biogas i flytande form (LBG) ses som nästa steg, och ett fåtal rederier har börjat använda begränsade mängder LBG. Sjöfartssektorn har även börjat experi- mentera med elektrifierade fartyg, fartyg drivna av bränsleceller samt andra typer av biodrivmedel såsom metanol. Denna utveckling kan förväntas fortskrida. Behovet av biogas inom sjöfartssektorn kan kom- ma att öka . Utan betydande subventioner bedömer utred- ningen att användningen av LBG inom internationell sjöfart enbart kommer att vara marginell. Användning av biogas inom den in- hemska sjöfartssektorn kan förväntas öka något mer , baserat på antaganden om kravställningar i offentlig upphandling och ett ökat konsumenttryck. Kraftvärmesektorn använde 2018 ca naturgas. Det är möj- ligt att en viss andel av denna gas bestod av biogas. Som en följd av den förändrade kraftvärmebeskattningen som trädde i kraft , och som innebar att nedsättningen av energiskatt avskaffades och koldioxidskatten för värmeproduktion i kraft- värmeverk höjdes, har intresset för att skifta från naturgas till biogas till synes ökat. Utredningen bedömer att en sådan övergång kan bidra till att mildra den risk för effektproblematik som har blivit allt mer omtalad . Detta baserat på ett antagande om att natur- gasbaserad kraftvärmeproduktionen annars hade avvecklats. Behovet av småskalig kraftvärmeproduktion bedöms vara marginell. Av detta kapitel framgår det att biogas kan användas i flera sek- torer för olika ändamål. De tillgängliga biogasvolymerna är begrän- sade. Principiellt sett bör användningen av biogas därför i första hand uppmuntras där det saknas alternativa tekniker som kan leverera motsvarande nyttor. Dock bör även den varierande sam- hällsekonomiska nettonyttan av att använda biogas inom olika sek- torer beaktas, samt politiskt satta mål. Utredningen bedömer att det sammantagna behovet av biogas i svensk ekonomi för att nå 2045-målet om att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser är betydande, och att användning av biogas i första hand bör premieras inom transportsektorn. Trans- portsektorn bör prioriteras eftersom a) bedö- 2018/19:99, bet. 2018/19:FiU21, rskr. 2018/19:288. Biogasens roll i omställningen mer att det finns ett betydande gap för att etappmålet till 2030-målet ska nås, b) transportsektorn är en betydande utsläppskälla och c) om- fattande investeringar har gjorts i infrastruktur som exempelvis tankstationer. Det bör här tilläggas att det är svårt att bedöma hur snabb elektrifieringen av transportflottan kommer att bli. I andra hand bör biogasanvändning premieras i industrin med hänvisning till industrins betydelse för den svenska ekonomin och eftersom det finns få tekniker/drivmedel utöver biogas som kan ersätta industrins nuvarande användning av naturgas. Behoven av biogas inom sjöfar- ten och inom el- och värmesektorerna är mer svårbedömda. Enligt den samhällsekonomiska nyttoanalys som har redovisats i kapitel 5 är nyttan av att använda biogas för småskalig el- och värmeproduk- tion begränsad. För storskalig kraftvärmeproduktion är nyttan mot- svarande ersättning av naturgas inom industrin. Det finns ett behov av biogas i sjöfarten. Dock är betalningsviljan begränsad. Det är oklart om konkurrerande tekniker såsom eldrift och/eller bränsle- cellsteknik kommer att ha möjlighet att ersätta naturgasanvändning i sjöfartssektorn. Om inte, kommer behovet av biogas i sjöfartssek- torn att öka markant . Konkurrens om substrat och möjligheter till samproduktion Konkurrensen om substrat kan på en övergripande nivå betraktas som begränsad. Denna konkurrens kommer dock troligen att öka i takt med att efterfrågan på förädlade biobränslen ökar, baserat på ett antagande om att inhemska substrat delvis kommer att användas för att möta denna efterfrågan. Därtill kan efterfrågan för oförädlade biobränslen förväntas öka från andra sektorer. Utred- ningen bedömer därmed att konkurrensen kan komma att hårdna i takt med att den svenska bioekonomin utvecklas. En ökad konkur- rens bör välkomnas eftersom det kan leda till en bättre allokering av resurser, affärsutveckling och effektivisering. Det kan därtill antas att ”marknadskrafter” kommer att styra substrat till de branscher som har den högsta betalningsviljan. Vissa substrat såsom gödsel är enbart lämpliga för rötning vilket innebär att konkurrensen om dessa substrat från andra användningsområden bör vara mycket begränsad. Det bör även nämnas att biogas från lignocellulosa kan produceras av restprodukter från annan industriell produktion som Biogasens roll i omställningen baseras på skogsbaserad biomassa (exempelvis från massa- och pap- perstillverkning eller trävaruindustri). Det finns därmed även möj- lighet till synergieffekter genom samproduktion, inte enbart kon- kurrens. Med detta sagt kommer även styrmedel påverka inom vilken sektor som substraten används. Exempelvis i vilken grad skogsrester används för att producera antingen gasformiga eller flytande drivme- del. En styrande princip bör vara att inte förfördela en viss sektor, såvida det inte finns legitima skäl för detta, exempelvis sektorspecifi- ka marknadsmisslyckanden och marknadshinder. Att i hög grad förlita sig på import av biodrivmedel bedöms vara riskabelt Konsumtionen av biodrivmedel kan förväntas öka globalt som efterfrågan på biomassa från andra sektorer kan förväntas öka. Detta kan i sin tur leda till ökade priser på såväl flytande som gas- formiga biodrivmedel. Utredningen bedömer därmed att det är riska- belt att i så pass hög utsträckning som förlita sig på importerade biodrivmedel. Det tar förhållandevis att bygga upp inhemsk produktionskapacitet av biodrivmedel. Om inte konkurrenskraften för inhemsk produktion förbättras bedömer utredningen att möjlig- heten att uppnå etappmålet för vägtransportsektorn 2030 kommer att försämras alternativt att kostnaderna för att uppnå etappmålet kommer att öka. Till detta tillkommer behovet av biogas inom indu- strin och möjligtvis sjöfarten. Med detta sagt innebär inte ökad in- hemsk produktion per automatik att bränslet används inom gränser och därmed bidrar till måluppfyllelse eftersom bränslet kan exporteras. Det råder en betydande osäkerhet om hur marknadspotentialen för inhemskt producerade förädlade biobränslen kommer att utvecklas framöver. Utredningen bedömer att denna osäkerhet bör hanteras genom att dels acceptera och inkorporera denna slutsats i den fort- satta analysen, dels att nya ekonomiska styrmedel som påverkar biodrivmedelsproduktion och konsumtion bör utformas så att de är Biogasens roll i omställningen möjliga att anpassa både proaktivt och reaktivt i förhållande till olika omvärldsförändringar. I detta kapitel analyseras biogasens roll i omställningen av det svenska samhället.3 Inledningsvis presenteras studier av den tekniska pro- duktionspotentialen för biodrivmedel, inklusive biogas. Därefter be- lyses det troliga behovet av biogas inom vägtransportsektorn, indu- strin, sjöfarten samt el- och värmesektorerna. Detta följs av ett kort resonemang som berör konkurrens om substrat och möjlighet till samproduktion. Kapitlet avslutas med en kortfattad kvalitativ be- dömning av marknadspotentialen för inhemskt producerad biogas. 8.3Potentialstudier bör användas med försiktighet Det finns en bredd av potentialstudier med varierande antaganden, tidsaspekter och kopplingar till mål. Därtill kan potentialstudier an- tingen analysera tillförselpotential, teknisk användningspotential eller bådadera. Nedan samlas ett par inledande reflektioner som syf- tar till att illustrera olika potentialstudiers heterogenitet. 8.3.1Det finns olika potentialbegrepp Potential är ett mångfacetterat begrepp. Produktionspotential kan exempelvis bedömas ur flera olika perspektiv.4 Teoretisk potential baseras på uppskattningar av den befintliga och framtida substrattill- gången i ett geografiskt område. Social potential tar hänsyn till soci- ala begränsningar, t.ex. påverkan på medborgares rekreationsmöjlig- heter. Vid bedömningar av den ekologiska potentialen inkluderas miljöbegränsningar i beräkningen, exempelvis att biodiversiteten inte ska påverkas negativt. Tekno-ekonomisk potential inkluderar tekniska begränsningar såsom tillgängliga skördetekniker och logi- 3Detta kapitel bygger till viss del på , Fossilfria drivmedel för att minska trans- portsektorns klimatpåverkan – flytande, gasformiga och elektriska drivmedel inom vägtrafik, sjöfart, luftfart och spårbunden trafik (2017/18: RFR13) och Utredningen om styrmedel för att främja användning av biobränsle för flyget, Biojet för flyget (SOU 2019:11). 4Utredningen om fossilfri fordonstrafik, Fossilfrihet på väg (SOU 2013:84). Biogasens roll i omställningen Marknadspotential bygger på en bedömning av den efterfrågan som finns på den aktuella produkten eller tjänsten. Sam- manfattningsvis innehåller de olika potentialbegreppen specifika hin- der alternativt faktorer som om de beaktas medför att den samman- tagna potentialbedömningen är mer begränsad än exempelvis den teoretiska potentialen indikerar. Det bör därtill tilläggas att vissa potentialstudier använder sig av begreppet praktisk potential. Detta begrepp inbegriper ett antal faktorer som teknik, ekonomi, tid och rum samt sociala faktorer. 8.3.2Potentialstudier bygger på antaganden Potentialstudier kan analysera dels produktionspotential, dels tek- nisk användningspotential, även kallat behov i detta kapitel. Dessa studier baseras på ett antal antaganden, såsom exempelvis: •Teknisk och processrelaterad utveckling, vilket påverkar kostna- der och pris. Både för biogasproduktion och användning samt andra komplementära tekniker såsom elfordon. •Utveckling av affärsmodeller. •Konkurrensen om substrat vilken bl.a. påverkas av hur jordbruks- sektorn utvecklas samt befolkningens konsumtion av exempelvis animaliska produkter. •Jord- och skogssektorns utveckling. •Hållbarhetskriterier såsom biologisk mångfald. Vilka antaganden som görs medför att det finns inneboende osäker- heter i potentialstudier. En ytterligare faktor som påverkar poten- tialstudiers tillförlitlighet är vilken tidsperiod som avses. Ju längre fram i tiden en potentialstudie sträcker sig, desto lägre tillförlitlighet har den. slår fast att det är mycket komplext att för- Biogasens roll i omställningen söka skatta potentialer för produktionen av biodrivmedel från olika typer av substrat, och behäftat med stora osäkerheter. Detta gäller inte minst när utvecklingen av en teknik är i sin linda, och nya affärs- modeller och tekniksprång kan förväntas.5 Det är dessutom svårt att förutspå samhällstrender och politiska beslut. Exempelvis visar scenarier Fyra Framtider – Energisystemet efter 2020 hur olika prioriteringar i samhället kan leda till divergerande resultat.6 Även studier som analyserar behovet av biodrivmedel för att nå målen till 2030 och 2045 förlitar sig i stor utsträckning på an- taganden om trender i transporteffektivitet, energieffektivisering av fordon och en ökad användning av elfordon. Till detta kommer att efterfrågan på biodrivmedel från vägtransportsektorn kan kom- ma att förskjutas mot flyg, industri och sjöfart. 8.4.1Översiktlig beskrivning av potentialstudier för produktion av biomassa och biodrivmedel från inhemska substrat Organiskt material i form av olika typer av substrat såsom rester från jord- och skogsbruk, avfall från hushåll eller industrier samt grödor kan användas på många olika sätt, däribland för att producera olika typer av flytande och gasformiga biodrivmedel. Vissa fraktioner av slaktavfall kan exempelvis användas för att producera såväl biogas genom rötning som HVO. Vissa restprodukter från jordbruket är lämpade för såväl etanol- som biogasproduktion genom fermente- ring respektive rötning. Skogsrester kan användas både för att pro- ducera flytande och gasformiga drivmedel såsom biogas från ligno- cellulosa men kan även användas som insatsråvara i kemikalieindu- strin och för att producera kraftvärme. Det bör även nämnas att det finns vissa substrat som främst kan användas för att producera bio- gas från rötning, exempelvis mat- och livsmedelsavfall, odlingsrester, avloppsslam samt gödsel. 5Energimyndigheten, Förslag till styrmedel för ökad andel biodrivmedel i bensin och diesel – En rapport inom uppdraget Samordning för energiomställning i transportsektorn (ER 2016:30). 6Energimyndigheten, Fyra framtider, Energisystemet efter 2020 (ET 2016:04). Biogasens roll i omställningen Ett antal studier har granskat produktionspotentialen för bio- energi, biodrivmedel och/eller biogas från inhemska substrat. Syftet med studierna har varierat, vilket i sin tur har påverkat i vilken grad de har fokuserat på biogas. Ett flertal studier har exempelvis valt att inte specificera biodrivmedlets aggregationsform (flytande eller gas- formig). Detta medför att följande avsnitt kommer att innehålla en variation av begrepp. Nedan ges en översiktlig beskrivning av ett ur- val av dessa studier. s.k. betänkande Fossilfrihet på väg sammanställdes ett antal studier om inhemska substrattill- gångar.7 Utredningen bedömde att dessa substrat kunde bidra till en ökad biodrivmedelsproduktion med uppskattningsvis 25–till 2030, med en ökad potential på sikt.8 För att uppnå denna tek- niska produktionspotential behövde teknikerna för biodrivmedels- produktion kommersialiseras i syfte att bredda och diversifiera rå- varubasen. uppskattade forskare från IVL och biodrivmedelsproduktionen i . Studien inkluderade två scenarier. I den försiktiga respektive ambitiösa upp- skattningen bedömdes ungefär 15 respektive biodrivmedel kunna produceras i . I de båda scenarierna bedömdes biogas från rötning ha störst pro- duktionspotential i jämförelse med andra biodrivmedelstekniker (se figur 8.1). Som mest bedömdes det att biogas kan produ- ceras genom rötning. Den största produktionsökningen antogs kom- ma från samrötningsanläggningar och gårdsanläggningar. Använd- ningen av slam från avloppsreningsanläggningar är redan utbyggd och bedömdes därför inte kunna utvidgas i någon större utsträck- 7Utredningen om fossilfri fordonstrafik, Fossilfrihet på väg (SOU 2013:84). 8Hänsyn togs inte till efterfrågan på biomassa från andra sektorer. Studien använde en vari- ation av potentialbegrepp beroende på substrat. För gödsel användes exempelvis ett tekno- ekonomiskt potentialbegrepp. Ett tekniskt-ekonomiskt-ekologiskt begrepp användes för grot i syfte att säkerställa att biodiversiteten inte påverkas negativt av ett ökat uttag av substrat. Biogasens roll i omställningen I det försiktiga scenariot bedömdes förgasningsanläggningen producera biogas från lignocellulosa med hela sin kapacitet, och det antogs också att ytterligare en anläggning skulle byggas. I det ambitiösa scenariot tillverkas dessutom ytterligare biogas från lig- nocellulosa. Se figur 8.1 för en illustration av studiens två scenarier.9 I tabellen nedan står SNG10 för syngas, dvs. biogas producerad från lignocellulosa. Figur 8.1 Biodrivmedelstillverkning i samt förväntad tillverkning 2030, TWh Källa: , m.fl. 2017. I en doktorsavhandling från KTH bedömdes den svenska produk- tionspotentialen för biogas från rötning 2020. I tabell 8.1 presenteras dels den teoretiska potential som presenterades i avhandlingen, dels den praktiska potentialen. I avhandlingen bedöms den praktiska pro- duktionspotentialen för biogas från rötning till runt år 2020.11 Tabell 8.1 illustrerar även hur bedömningen av produktionspotential varierar beroende på vilket potentialbegrepp som tillämpas. 9Martin, m.fl., Assessing the aggregated environmental benefits from by-product and utility synergies in the Swedish biofuel industry, (2017), Biofuels. 11Lönnqvist, , Biogas in Swedish transport – a policy-driven systemic transition (2017) Doktorsavhandling, . SOU 2019:63Biogasens roll i omställningen Estimerad produktionspotential för biogas 2020 Blöta restprodukter från jordbruket Torra restprodukter från jordbruket Grödor från nedlagd mark Källa: Lönnqvist, , Biogas in Swedish transport – a policy-driven systemic transition (2017) Doktorsavhandling, . Forskare från () och Lunds Tek- niska Högskola bedömde 2017 att biodrivmedelspotentialen från rest- produkter och avfall från skog, djurhållning, industri och samhälle kan bli 8–2030. För att uppnå denna potential ansågs att tekniken för att producera drivmedel från cellulosa och lignin be- hövde kommersialiseras. Ytterligare 4–biodrivmedel bedömde forskarna kunna framställas till 2030 från ILUC-fria restprodukter från åkermark.12 För att denna potential ska realiseras ansåg forskarna att det behöver bli attraktivt att samla in oanvända odlingsrester, att nedlagd mark och mark i träda måste brukas, samt att avkastningen från befintliga gräsvallar behöver öka. Därtill ansåg de att det behövs teknisk ut- veckling även fortsättningsvis i syfte att öka effektiviteten i omvand- lingen av vissa substrat.13 12ILUC: indirekt förändrad markanvändning. s.k. ILUC-fria råvaror inkluderar oanvända växtrester som ej förväntas leda till att jordbruksproduktion trängs undan, som i förlängning kan leda till indirekta utsläpp av växthusgaser. 13Ahlgren, m.fl., Biodrivmedel och markanvändning i – sammanfattning av ett forskningsprojekt vid och (2017), . Biogasens roll i omställningen fick professor vid i uppdrag av det Nationella skogsprogrammet att bl.a. uppskatta hur mycket skogsbaserad, jordbruksbaserad och akvatisk biomassa för energiändamål som kunde extraheras. Studien, som var en kunskaps- översikt, fokuserade därmed inte enbart på biodrivmedelsproduktion utan beaktade även avsättning i andra sektorer. De ökade tillför- selspotentialer som redovisas i tabell 8.2 baseras på ett ökat uttag av substrat ifrån dagens nivåer. Med ökad tillförsel avses, vad gäller skogsbaserad biomassa, att en större andel grenar och toppar (samt till en mindre del stubbar) som finns tillgängligt i skogen men som inte används i någon sektor utnyttjas. Det ökade uttaget sker i de delar av där tillgången är stor, som hänsyn tas till bibehållen biologisk mångfald. Dessutom ökar den tillgängliga energimängden generellt från skogsbaserade restprodukter genom att mer skog avverkas för användning i andra sektorer (framför allt skogsindustrin).