sou · H7B318 · 2019-05-03 00:00:00 — 185 kap. 13 § skolförordningen (2011:185). Modersmål och studiehandledning på modersmål – gällande regelverk 19Kursplan – Modersmål utom nationella minoritetsspråk. Modersmål och studiehandledning på modersmål – gällande regelverk På samma sätt ska modersmålsundervisningen i de nationella minori- tetsspråken enligt respektive kursplan innehålla följande områden, utöver vad som kan betraktas som rena språkstudier. 20Kursplan – Modersmål – Finska som nationellt minoritetsspråk, Kursplan – Modersmål – Jid- disch som nationellt minoritetsspråk, Kursplan – Modersmål – chib som nationellt mino- ritetsspråk, Kursplan – Modersmål - Meänkieli som nationellt minoritetsspråk. Modersmål och studiehandledning på modersmål – gällande regelverk I kursplanen för ämnet samiska anges bl.a. att undervisningen i ämnet syftar till att eleverna utvecklar kunskaper inte bara om de samiska språken utan också om den samiska kulturen. Undervis- ningen ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om samisk historia, samiska näringar och traditioner samt om samiska samhälls- strukturer. Utöver språkliga förmågor som förmågan att kommu- nicera i tal och skrift liksom läsförståelse ska undervisningen även ge förutsättningar att utveckla elevens förmåga att reflektera över sociala, historiska och kulturella företeelser i det samiska samhället. Detta gäller även för de övriga minoritetsspråken, där det i kurs- planerna bl.a. anges att eleverna ska ges förutsättningar att utveckla kunskaper om det nationella minoritetsspråkets ursprung, utveck- ling och nutida status. 3.1.3Vem ska erbjudas modersmålsundervisning? I skollagen anges under vilka förutsättningar elever ska erbjudas modersmålsundervisning. Huvudmannens skyldighet att erbjuda undervisningen är dock i vissa fall begränsad, vilket regleras i skol- förordningen (respektive gymnasieförordningen för gymnasie- skolan och gymnasiesärskolan). En elev kan alltså vara berättigad till undervisningen, men ändå inte få sådan undervisning, antingen för att eleven själv väljer bort den, eller för att huvudmannens skyldighet att erbjuda undervisningen är begränsad. På så sätt brukar man i sammanhanget tala om elever som är berättigade till undervisningen respektive elever som deltar i undervisningen. Rätten för elever att delta i modersmålsundervisning i samtliga skolformer i skolväsendet I förskolan, förskoleklassen och fritidshemmet bedrivs inte under- visning i ämnen och i dessa skolformer finns ingen generell rätt till modersmålsundervisning. Förskolan och förskoleklassen ska emel- lertid medverka till att barn med ett annat modersmål än svenska får möjlighet att utveckla både det svenska språket och sitt modersmål. Undervisningen i fritidshemmet ska sträva efter att på olika sätt Modersmål och studiehandledning på modersmål – gällande regelverk skapa möjligheter för elever med annat modersmål än svenska att använda både svenska och sitt modersmål.21 Elever i och motsvarande skolformer som har en vårdnadshavare med ett annat modersmål än svenska ska erbjudas modersmålsundervisning i detta språk om språket är elevens dagliga umgängesspråk i hemmet och eleven har grundläggande kunskaper i språket.22 Vad som utgör grundläggande kunskaper är inte närmare reglerat. Det är upp till varje rektor, som formellt fattar beslut om deltagandet, att bedöma om en elev har grundläggande kunskaper i ett språk för att vara berättigad till undervisningen. Dessa krav finns eftersom modersmålsundervisningen ska syfta till att bibehålla och utveckla de kunskaper eleven redan har i ett språk, inte att eleven ska ges möjligheter att lära sig ett språk från grunden. En elev som får modersmålsundervisning får fortsätta att delta i undervisningen, även om språket skulle upphöra att vara dagligt um- gängesspråk för eleven.23 Kraven på att eleven ska ha grundläggande kunskaper i språket och att modersmålet ska vara det dagliga umgängesspråket gäller inte om språket är ett av de nationella minoritetsspråken. I stället finns en generell rätt till modersmålsundervisning i ett minoritetsspråk för elever som tillhör någon av de nationella minoriteterna.24 Kravet på att språket ska vara elevens dagliga umgängesspråk i hemmet innebär att det inte finns någon rätt till modersmålsunder- visning för de asylsökande barn och ungdomar som kommer till utan vårdnadshavare, så kallade ensamkommande barn (såvida de inte har språket som dagligt umgängesspråk i hemmet).25 Huvudmannen är också skyldig att erbjuda elever som är adoptiv- barn och har ett annat modersmål än svenska modersmålsundervis- 218 kap. 10 § och 9 kap. 10 § skollagen (2010:800) respektive läroplan för samt för förskoleklassen och fritidshemmet. 2210 kap. 7 §, 11 kap. 10 §, 12 kap. 7 § och 13 kap. 7 § skollagen. 23Dock med begränsningen att huvudmannen endast är skyldig att erbjuda modersmålsunder- visning om en elev ges modersmålsundervisning utanför den garanterade undervis- ningstiden. 5 kap. 11–12 §§ skolförordningen. 2410 kap. 7 §, 11 kap. 10 §, 12 kap. 7 § och 13 kap. 7 § skollagen. 25Ett förslag om att huvudmannen ska vara skyldig att erbjuda modersmålsundervisning till ensamkommande elever i och motsvarande skolformer samt i gymnasie- och gym- nasiesärskolan, även om språket inte är elevens dagliga umgängesspråk i hemmet, presenterades dock i betänkandet SOU 2017:54. Modersmål och studiehandledning på modersmål – gällande regelverk ning, även om språket inte är elevens dagliga umgängesspråk i hem- met.26 Detta förutsätter dock att eleven har grundläggande kun- skaper i språket. För rätt till modersmålsundervisning i gymnasieskolan och gym- nasiesärskolan krävs att eleven har goda kunskaper i modersmålet. Kravet om att eleven ska ha goda kunskaper i språket för att ha rätt till modersmålsundervisning i dessa skolformer gäller även för modersmålsundervisning i något av de nationella minoritetsspråken. I övrigt gäller samma krav för gymnasieskolan och gymnasiesär- skolan som gäller för och motsvarande skolformer.27 Inom den kommunala vuxenutbildningen är det möjligt att läsa ämnet modersmål på gymnasial nivå, däremot finns inte denna möj- lighet för elever som läser vuxenutbildning på grundläg- gande nivå.28 Huvudmannens skyldighet att anordna modersmålsundervisning Huvudmannens skyldighet att anordna modersmålsundervisning är begränsad till att gälla de språk där minst fem elever som ska erbjudas modersmålsundervisning i språket önskar sådan undervisning och villkoras av att det finns tillgång till en lämplig lärare i aktuellt språk. Kravet om minst fem elever gäller dock inte om modersmålet avser något av de nationella minoritetsspråken.29 Huvudmännen måste vidta ganska långtgående aktiva åtgärder för att hitta en lämplig lärare innan man kan avstå från att erbjuda under- visning på den grunden. Huvudmannen ska t.ex. kunna visa att tjänster regelbundet har utannonserats.30 I ett av Skolinspektionens avgöranden anges att kommunen även bör ta kontakt med närliggande kommuner för att kunna få till stånd en samordning av moders- målsundervisningen.31 265 kap. 7 § skolförordningen. 2715 kap. 19 § och 18 kap. 19 § skollagen. 282 kap. 18–19 §§ förordning (2011:1108) om vuxenutbildning. 295 kap. 7 § skolförordningen samt 4 kap. 5 § gymnasieförordningen (2010:2039). 30Se bl.a. Skolinspektionen 2009a, samt Skolinspektionen 2013a. Ärendet gällde modersmålsundervisning i det nationella minoritets- språket chib. Modersmål och studiehandledning på modersmål – gällande regelverk Om en elev erbjuds modersmålsundervisning utanför den garan- terade undervisningstiden, är huvudmannen skyldig att erbjuda eleven sådan undervisning sammanlagt högst sju läsår under elevens skoltid. Eleven ska dock erbjudas modersmålsundervisning , om eleven har ett särskilt behov av sådan undervisning. Begränsningen gäller dock inte nationella minoritetsspråk eller ett nordiskt språk.32 Som regel kan en elev bara få modersmålsundervisning i ett språk, men en romsk elev som kommer från utlandet får ges modersmåls- undervisning i två språk om det finns särskilda skäl.33 Att delta i modersmålsundervisningen är alltså frivilligt för den som är berättigad och huvudmannens skyldighet att erbjuda under- visningen är i vissa avseenden begränsad. Båda dessa faktorer bidrar till att inte alla berättigade elever deltar i undervisningen, men det finns fler orsaker. Vilka faktorer som påverkar deltagandet i moders- målsundervisning i och motsvarande skolformer är en av denna utrednings uppgifter att besvara, något som görs i betän- kandets kapitel 6. Särskilt om modersmålsundervisning i teckenspråk i och motsvarande skolformer Elever med en vårdnadshavare som har teckenspråk som modersmål och som har grundläggande kunskaper i teckenspråk är berättigade till modersmålsundervisning under samma villkor som elever med andra modersmål. I specialskolan ges elever som är döva eller har en hörselnedsättning undervisning i ämnet teckenspråk. I kan teckenspråk erbjudas som alternativ till språkval, vilket bl.a. förutsätter att minst fem elever väljer språket.34 Det är således viktigt att hålla isär teckenspråk som ett ämne i specialskolan, teckenspråk som ett ämne som kan erbjudas som alter- nativ till språkval i och teckenspråksundervisning inom ramen för ämnet modersmål. Modersmålsundervisningen i tecken- språk har inte egna kursplaner, utan följer kursplaner för moders- målsämnet. 325 kap. 11 § skolförordningen, 4 kap. 18 § gymnasieförordningen. 335 kap. 7 och 9 § skolförordningen. 349 kap. 6–7 §§ skolförordningen. Modersmål och studiehandledning på modersmål – gällande regelverk En särskild problematik uppstår för de elever som är döva eller har en hörselnedsättning och som går integrerat i , grundsärskolan eller sameskolan, vilket är av alla elever som är döva eller har en hörselnedsättning.35 Dessa elever har ett eget behov av teckenspråksundervisning, inte som modersmål i dess egentliga bemärkelse (som bl.a. syftar till att utveckla ett språk som talas i hemmet, eller för att revitalisera ett språk) utan på grund av sin egen funktionsnedsättning. Av dessa elever har hörande föräldrar, vilket innebär att de inte har rätt till modersmåls- undervisning i teckenspråk, även om dessa elever har teckenspråk som första – och i vissa fall enda – språk.36 Det är således endast i specialskolan som en rätt till undervisning i teckenspråk finns för elever som är döva eller har en hörselnedsätt- ning, och då inom ramen för ämnet teckenspråk.37 Det svenska teckenspråket likställs i språklagen i vissa hänseen- den med, men är inte ett nationellt minoritetsspråk. I skolförfatt- ningarna likställs det svenska teckenspråket emellertid inte med nationella minoritetsspråk. Om svenskt teckenspråk skulle likställas med de nationella minoritetsspråken, eller om dessa elever särskilt skulle tillerkännas rätten till teckenspråksundervisning skulle rätten till modersmålsundervisning för såväl elever med vårdnadshavare med teckenspråk som modersmål som elever som är döva eller har en hörselnedsättning kunna förändras i grunden.38 3.1.4Hur får modersmålsundervisningen anordnas i och motsvarande skolformer? I skollagen anges vilka ämnen och – i förekommande fall ämnesom- råden – som undervisningen ska omfatta i och motsva- rande skolformer.39 I skollagen regleras även att eleverna har rätt till en viss mängd undervisningstid under sin skoltid, s.k. garanterad 35Uppgifter om döva elever som går integrerat i har förmedlat till utredningen. 36Ursprungliga uppgifter om andelen döva elever med hörande föräldrar kommer från SOU 2006:54. Att fördelningen fortfarande håller i sig har bekräftats i utredningens korrespon- dens med SPSM (). 379 kap. 6–7 §§ skolförordningen. 38I SOU 2016:46 lämnades förslag som i viss mån syftade till att ändra denna reglering. 3910 kap. 4 §, 11 kap. 6 §, 12 kap. 4 § samt 13 kap. 4 § skollagen. Modersmål och studiehandledning på modersmål – gällande regelverk undervisningstid.40 Därutöver får huvudmannen besluta om ytter- ligare undervisningstid.41 I timplanerna för respektive skolform, vilka regleras i bilagor till skolförordningen, anges minsta antal garanterade undervisningstimmar som eleven ska få i ett visst ämne under respektive stadie (låg- mellan- och högstadiet för , grund- särskolan och specialskolan; låg- och mellanstadiet för sameskolan). Till skillnad från vad som gäller för skolans övriga ämnen är ämnet modersmål inte reglerat i timplanerna för , grundsär- skolan, sameskolan42 respektive specialskolan.43 Detta innebär bland annat att ämnet inte har någon minsta garanterad undervisningstid vilket får som konsekvens att undervisningstiden i ämnet varierar från en huvudman till en annan. I och motsvarande skolfor- mer får modersmålsundervisningen anordnas som språkval (gäller dock bara och specialskolan), som elevens val, inom ramen för skolans val (vilka alla tre har en garanterad undervis- ningstid), eller utanför den garanterade undervisningstiden.44 Vid modersmålsundervisning i samiska ska den kursplan som gäl- ler för ämnet samiska i sameskolan användas.45 Ämnet samiska i same- skolan är reglerat i timplanen för sameskolan och har en garanterad undervisningstid om minst (400 för lågstadiet respektive för mellanstadiet).46 I är det vanligast att modersmålsundervisningen om- fattar cirka 40–,47 men stora variationer finns, vilket utredningen beskriver i betänkandets kapitel 6. Nedan redogör utredningen närmare för vad de olika möjlighe- terna att anordna undervisningen i och motsvarande skolformer innebär samt i vilken utsträckning de enligt utredningens kännedom används. 4010 kap. 5 §, 11 kap. 7 §, 12 kap. 5 § samt 13 kap. 5 § skollagen. 419 kap. 3 §, 10 kap. 2 § samt 11 kap. 3 § skolförordningen. 42Avser annan modersmålsundervisning än i samiska, som i sameskolan anordnas inom ramen för det obligatoriska ämnet samiska. 43Bilaga 1–4 till skolförordningen. 445 kap. 8 § skolförordningen. 455 kap. 13 § skolförordningen. 46Timplan för sameskolan, bilaga 4 till skolförordningen. Modersmål och studiehandledning på modersmål – gällande regelverk Det är endast i och specialskolan som modersmåls- undervisning får anordnas som språkval.48 Språkvalet är obligatoriskt och innebär att eleven kan välja att antingen läsa ett modernt språk eller – som alternativ – modersmål, svenska som andraspråk, svenska, engelska eller teckenspråk. Eleverna ska erbjudas sitt språkval senast inför årskurs 6.49 I timplanen för respektive specialskolan är 48 tim- mar avsatta för språkval i mellanstadiet och i högstadiet. Om eleverna läser modersmål som språkval så följs kursplanen för modersmål, men timplanen för språkvalet, vilket alltså innebär att eleverna ges en garanterad undervisningstid i ämnet. Av statistik för /18 framgår att 71 110 elever i läser ett alternativ till moderna språk. Av dessa elever var det endast 214 elever som läste modersmål som alternativ till moderna språk.50 Enligt uppgift från SPSM läser inga elever i specialskolan modersmål som alternativ till moderna språk. Elevens val är inget ämne i sig, utan syftar till att fördjupa och bredda elevens kunskaper i ett eller flera ämnen, eller, för den inriktning i grundsärskolan som benämns träningsskola, ämnesområden.51 Genom elevens val ska skolan kunna ta till vara elevernas speciella intressen och ge dem möjligheter att under en del av skoltiden ägna sig åt studier som de själva har önskat och valt. Härigenom kan elevernas intressen, initiativ och engagemang stimuleras, vilket bör öka elevernas studiemotivation.52 Huvudmannen ska erbjuda eleverna ett allsidigt urval av ämnen som elevens val. I , specialskolan och sameskolan får som elevens val även ett språk som eleven inte har fått undervisning i (nybörjarspråk) erbjudas. Elever i grundsärskolan som inte kan tillgodogöra sig hela eller delar av utbildningen i ämnen 485 kap. 8 § skolförordningen. 499 kap. 5–7 §§ samt 11 kap. 4–6§§ skolförordningen. 50Källa: statistik. 5110 kap. 4 §, 11 kap. 6 §, 12 kap. 4 § samt 13 kap. 3 § skollagen. 1992/93:220. Modersmål och studiehandledning på modersmål – gällande regelverk får som elevens val erbjudas samtliga ämnesområden och praktisk arbetslivsorientering.53 Huvudmän och rektorer har en relativt stor frihet att, inom det utrymme som författningarna medger, utforma elevens val. Under- visningen i ett ämne inom elevens val ska dock till sitt innehåll och sin inriktning vara förenlig med kursplanen och med kunskapskra- ven för aktuellt ämne.54 Skolan kan inte inom ramen för elevens val skapa egna ämnen eller ersätta extra anpassningar eller särskilt stöd till en elev. Det saknas statistik över hur vanligt det är att förlägga moders- målsundervisningen till elevens val. Utredningen erfar dock att detta är ovanligt, vilket utredningen återkommer till i avsnitt 3.5. Skolans val är en möjlighet för skolor att skapa en särskild profiler- ing mot ett visst ämne. Genom en sådan profilering får då antalet timmar i timplanen för ett ämne eller en ämnesgrupp minskas till förmån för undervisning i ett annat ämne.55 I kan skolans val alternativt omfatta undervisning i ett lokalt tillval, under förutsättning att har godkänt en plan för undervisningen. En sådan plan får till sitt innehåll och sin inriktning avvika från kursplanerna, men ska vara förenlig med sko- lans värdegrund och uppdrag samt ha godtagbar pedagogisk kvalitet.56 Bland lokala tillval som har godkänts av är eurytmi absolut vanligast. Ett annat tillval som godkänts är undervisning i teckenspråk för döva och hörselskadade enligt specialskolans kursplan vid en grundskola. Vid skolans val för och specialskolan gäller att anta- let timmar per stadium i timplanen för ett ämne eller en ämnesgrupp får minskas med högst . I får antalet timmar för svenska eller svenska som andraspråk, engelska och matematik inte minskas till förmån för skolans val. För specialskolan gäller att antalet timmar för svenska, engelska, matematik, språkval och elevens val inte får minskas. För sameskolan gäller att antalet timmar 539 kap. 8 §, 10 kap 5–6 §§, 11 kap. 7 § och 12 kap. 7 § skolförordningen. 549 kap. 11 §, 10 kap. 9 §, 11 kap. 9 § och 12 kap. 9 § skolförordningen. 5510 kap. 4 §, 11 kap. 6 §, 12 kap. 4 § samt 13 kap. 4 § skollagen. 5610 kap. 4 § skollagen samt 9 kap. 9–11 §§ skolförordningen. Modersmål och studiehandledning på modersmål – gällande regelverk i timplanen för ett ämne eller en ämnesgrupp får minskas med högst Antalet timmar för svenska, engelska, matematik, samis- ka och elevens val får dock inte minskas. För grundsärskolan gäller att antalet timmar för varje ämne i timplanen inte får minskas i oproportionerligt stor omfattning till förmån för skolans val.57 för ingen statistik över i hur stor omfattning skolor väljer att anordna modersmålsundervisning inom ramen för skolans val. Det förekommer dock i skolor med särskilda profileringar som exempelvis Sverigefinska skolan och Estniska skolan vilka har vikt en viss del av skolans val åt undervisning i finska respektive estniska. Utredningen har inte funnit någon skola som har en generell profi- lering för modersmålsundervisning. Undervisning utanför den garanterade undervisningstiden Undervisningen i modersmål kan också organiseras utanför den garanterade undervisningstiden. I praktiken innebär det att under- visningen anordnas utanför den ordinarie skoldagen, vanligtvis , efter skoldagens slut, men också under håltimmar, på längre raster eller innan skoldagen startar. Enligt är det vanligaste alternativet att modersmåls- undervisningen anordnas utanför den garanterade undervisnings- tiden.58 /18 fick enligt statistik 96 634 av 167 771 deltagande elever modersmålsundervisning utanför den garanterade undervisningstiden, vilket motsvarar 57,5 procent.59 Det finns dock anledning att anta att den andelen egentligen är mycket högre. Utredningen behandlar denna fråga närmare i nästa avsnitt. 57Bilaga 1–4 till skolförordningen. 59Källa: statistik. Modersmål och studiehandledning på modersmål – gällande regelverk 3.1.5Hur påverkar minskat antal undervisningstimmar i elevens val möjligheten att anordna modersmålsundervisning? I budgetpropositionen aviserade regeringen en ändring i skolförordningen med innebörden att undervisningstiden i idrott och hälsa i ska utökas, som undervisnings- tiden i elevens val minskas i motsvarande mån. aviserade regeringen emellertid att undervisningstiden för ämnet matematik också ska utökas med i och motsva- rande skolformer som den garanterande undervisnings- tiden i elevens val minskas med lika många timmar för och specialskolan. I grundsärskolan minskas undervisningstiden i elevens val och i slöjd med 60 timmar.60 kommer den garanterade undervis- ningstiden i elevens val således att minska i , grundsär- skolan och specialskolan. Undervisningstiden i elevens val är oför- ändrad för sameskolan. Eftersom modersmålsundervisningen får anordnas som elevens val har utredningen i direktivet getts i uppdrag att bl.a. analysera och bedöma vilka konsekvenser minskningen av undervisningstiden i elevens val kan få för måluppfyllelsen i ämnet modersmål. Modersmål och studiehandledning på modersmål – gällande regelverk har i enlighet med regeringsuppdrag därom analyserat om undervisningstiden i idrott och hälsa bör utökas i sameskolan, spe- cialskolan och grundsärskolan på samma sätt som i och om det är lämpligt att minska undervisningstiden i elevens val i dessa skolformer med . föreslår en utökning av undervisningstiden i ämnet idrott och hälsa för specialskolan och att undervisningstiden för elevens val minskas i motsvarande omfattning. Däremot föreslås varken mot- svarande utökning av antalet timmar i idrott och hälsa eller minsk- ning av antalet timmar i elevens val för grundsärskolan eller same- skolan.61 Till grund för kunskapskraven i ämnet modersmål ligger ett anta- gande om en minsta undervisningstid i ämnet om 160–i årskurs 1–6 och 80–i årskurs 7–9, vilket i sin tur bygger på antagandet att eleverna får 60 minuters undervisningstid per vecka.62 Detta betyder att elever, för att kunna klara kunskapskraven, bör garanteras undervisning i ämnet om mellan 240 och i . I samband med att förslaget om att stadieindela timplanen för togs fram gjordes bedömningen att avgörande för i hur stor omfattning tiden för elevens val kunde minskas var bl.a. det förhållandet att huvudmannen inom ramen för elevens val kan erbjuda modersmålsundervisning. För att det ska vara möjligt för eleverna att nå upp till de kunskapskrav som minst ska uppnås i ämnet modersmål gjordes bedömningen att den minsta garanterade undervisningstiden i elevens val inte skulle understiga 260 timmar.63 Med de ändringar som införs i de nationella timplanerna – och med de ytterligare ändringar som föreslår ska gälla för special- skolan – är det uppenbart att modersmålsundervisningen i sin helhet inte kan anordnas som elevens val sett till det antal timmar som kun- skapskraven i kursplanen är beräknad utifrån. På så sätt har huvud- männens och rektorernas valmöjlighet att förlägga i vart fall hela modersmålsundervisningen inom ramen för elevens val begränsats, om eleverna ska ges undervisning av den omfattning som kunskaps- kraven i ämnet är utformade efter. Modersmål och studiehandledning på modersmål – gällande regelverk För att ta reda på vilka konsekvenser detta får för huvudmän och rektorer krävs dock även kunskap om i vilken omfattning moders- målsundervisningen anordnas som elevens val. Dessvärre saknas sådan statistik. Däremot vet vi att endast 214 elever i grund- skolan läste modersmål som språkval /18. Vi kan även med viss säkerhet hävda att det är ovanligt att skolor anordnar under- visning i modersmål inom ramen för skolans val. Enligt statistik anordnas av samtliga deltagande elevers moders- målsundervisning utanför den garanterade undervisningstiden. Med denna information skulle man kunna dra slutsatsen att drygt 40 pro- cent av elevernas modersmålsundervisning anordnas som elevens val.