sou · H7B340 · 2019-08-30 00:00:00 — Om man med likvärdighet i skolan också tar skolans demokrati- och värderingsuppdrag på allvar behöver elever också ges samma möjligheter att träffa kamrater med olika erfaren- heter och olika social och etnisk bakgrund. Då krävs en mer långt- gående strategi för att bryta den sociala segregeringen i skolan. När det gäller gymnasieskolan, finns det anledning att öka till- gången till gymnasiets yrkesprogram och att främja att svagpreste- rande elever tar sig igenom gymnasiet med goda kunskaper. Valet av program innebär en stark segregering efter förkunskaper och intres- sen, men också beroende på social bakgrund och kön. Mot bakgrund av den växande forskningen som visar att tolerans och förståelse för andra människor stimuleras av exponering finns det anledning att utnyttja de möjligheter som finns att skapa förutsättningar till möten mellan grupper genom samläsning av gymnasiegemensamma ämnen. En samlad strategi för jämlika livschanser innehåller samtliga dessa delstrategier. Bilaga 7 till LU2019 Syntes – Implikationer för jämlika livschanser och strategier för ökad likvärdighet 9.4.1En mer kompensatorisk resursfördelning Våra resultat pekar på att det finns utrymme för och anledning att utjämna kvalitetsskillnader mellan kommuner, och för huvudmän att via personalpolitik och lönesättning främja en mer kompensatorisk resursfördelning inte bara när det gäller lärartäthet utan också vad gäller lärares kompetens. Det skulle kunna förbättra svaga skol- miljöers möjligheter att behålla kompetenta lärare och minska per- sonalomsättningen. Med tanke på den konkurrens om elever och lärare som råder måste dock en sådan strategi säkerställa att en kom- pensatorisk personalpolitik inte medför att dagens resursstarka kommunala skolor förlorar såväl lärarkompetens som resursstarka elever till fristående skolor. Det bör också framhållas att det inte är självklart att en mer kompensatorisk resursfördelning skulle förbättra elevers resultat och öka likvärdigheten. Att förbättra skolors kvalitet kräver syste- matisk kunskap om vilka förändringar som kausalt påverkar elevers skolresultat och som kan förbättra likvärdigheten. (2019) går igenom kunskapsläget och konstaterar att det saknas evidens som går att generalisera till en svensk kontext. Att utveckla sådan kunskap fordrar i sin tur mod att genomföra förändringsarbete och skolutveckling på ett kontrollerat sätt som möjliggör rigorös ut- värdering och dessutom tålamod nog att vänta på resultaten. De flesta huvudmän har dock för få skolenheter för att detta ska vara görligt inom ramen för den egna verksamheten. En samlad nationell strategi är sannolikt nödvändigt för att en sådan kunskapsupp- byggnad ska vara möjlig. 9.4.2Lika tillgång till bra skolor och en strategi för minskad skolsegregation Den andra skolstrategin handlar om att främja mer jämlika möjlig- heter för elever att gå i skolor med hög kvalitet. Här är utformningen av skolvalet och systemet för att fördela elever till skolor en nyckel. Varje skolvalssystem måste kunna hantera att vissa skolor har färre platser än sökande. Lottning eller viktad lottning i syfte att explicit främja en mer diversifierad elevsammansättning har diskuterats av (2017), skolforskare () och (2019) men fallit i politisk onåd. Böhlmark (2019) visar Syntes – Implikationer för jämlika livschanser och strategier för ökad likvärdighet Bilaga 7 till LU2019 också att ett mer likvärdigt skolvalssystem har potential att öka likvärdigheten också i skolresultat. Vår analys, liksom tidigare forskning, visar att både boende- segregation och skolval bidrar till skolsegregering. Vi kan också konstatera att fristående skolor i genomsnitt har en betydligt mer fördelaktig elevsammansättning och tar emot en försumbar andel av de nyanlända eleverna. visar våra analyser att fristående skolor i genomsnitt har högre mervärde, även i de analyser där vi försöker ta hänsyn till generös provrättning och generös betygs- sättning. Att ge elever med svaga skolförutsättningar bättre tillgång till fristående skolor eller kommunala skolor med högt mervärde skulle därför öka likvärdigheten. Detta skulle dock fordra ett refor- merat skolvals- och platsfördelningssystem. Dagens urvalsgrunder, med kötid, syskonförtur och närhet för fristående skolor och (rela- tiv) närhetsprincip för kommunala skolor är inte förenliga med principen att alla ska ha samma tillgång till bra skolor och det lämnar heller inget handlingsutrymme för huvudmän att verka för en mindre segregerad skola. En samlad strategi för att bryta skolsegre- gationen kräver alltså att urvalsgrunderna ses över i sin helhet, både till den kommunala och den fristående sektorn. Förutom att främja lika tillgång till skolor av god kvalitet för alla elever, kan ett refor- merat antagningssystem också vara positivt för skolans demokrati- och värdegrundsarbete genom att skapa en större socioekonomisk och etnisk blandning i elevgrupperna. 9.4.3Ett trovärdigt och rättvist resultatuppföljningssystem behövs för att främja likvärdigheten i skolan Vi har analyserat skolan med hjälp av resultatmått som alla är behäftade med problem som följer av att skolor har incitament att glädjerätta nationella prov och att vara generösa i sin betygssättning. För att inte våra slutsatser angående likvärdighet ska påverkas alltför mycket av detta har vi utvärderat grundskolor på basis av hur det går för eleverna på de nationella proven i gymnasiets första kurser i svenska, matematik och engelska, som är gemensamma för alla elever. Resultaten bekräftar den bild som andra har pekat på; det finns systematiska skillnader i betygssättning och provrättning mellan skolor (2019). är den strategi vi använt oss av för att bedöma grundskolors kvalitet inte längre tillämplig Bilaga 7 till LU2019 Syntes – Implikationer för jämlika livschanser och strategier för ökad likvärdighet eftersom nationella prov på de inledande gymnasiekurserna är obligatoriska och att resultaten därmed saknas för en stor –och troligen icke-representativ – andel av eleverna. Läckande nationella prov innebär också ett hot mot likvärdigheten i elev- bedömning, men också mot möjligheten att följa upp elevers och skolors resultat eftersom beslutat att ersättningsprov inte samlas in nationellt. saknas exempelvis uppgifter om nationella provresultat i matematik i årkurs 9 eftersom resultat har rapporterats in för bara cirka en fjärdedel av alla elever. Det finns anledning att lyfta fram att dessa brister i möjligheterna att mäta elevers kunskapsutveckling och jämföra skolors kvalitet i sig är ett likvärdighetsproblem för den svenska skolan. För eleverna handlar det om ojämlik kunskapsbedömning i ett system där betygen är hårdvaluta i antagningssystemen så väl på gymnasienivå som på högskolenivå. För skolan som helhet försvårar det en rättvis bedömning av skolors kvalitet och måluppfyllelse. Det är uppenbart att det behövs åtgärder för att komma till rätta med denna pro- blematik. Digitalisering av nationella prov, extern rättning av prov och ankring av betyg, på skolnivå, till provresultat är ofta diskuterade lösningar på problemen med likvärdig bedömning och betygs- sättning. Även om detta är nödvändiga reformer finns baksidor som behöver hanteras. Med dagens betygs- och antagningssystem finns uppenbara risker att ännu fler elever skulle få underkända betyg och därmed nekas plats på gymnasieskolans nationella program eller bli utan en gymnasieexamen. Den kompensatoriskhet som vi såg i avsnitt 7.2.2 där skolor med mycket svag elevsammansättning tycks kompensera med högre betyg och provresultat skulle inte längre vara möjlig. Denna form av kompensatoriskhet, som visserligen är ett utslag av bristande likvärdighet i bedömning, är möjligen ett mindre allvarligt likvärdighetsproblem än den bristande likvärdigheten som följer av att begränsa svaga elevers tillgång till gymnasieskolans nationella yrkesprogram. Det senare problemet kan dock åtgärdas genom förändrad meritvärdering i den nedre delen av betygsskalan och reformerade eller rent utav slopade behörighetskrav till natio- nella program. Ett annat problem med att ge de nationella proven ännu större betydelse för betygssättning är att det sannolikt skulle innebära att undervisning i ämnen utan nationella prov skulle få ge Syntes – Implikationer för jämlika livschanser och strategier för ökad likvärdighet Bilaga 7 till LU2019 plats åt provstyrd undervisning i kärnämnena om ingen åtgärd vidtas för att stävja denna typ av anpassning. 9.5Jämlikhet och likvärdighet i svensk skola Den sammantagna bilden av likvärdigheten i den svenska skolan ger ett blandat intryck – den svenska skolan har ur ett likvärdighets- perspektiv många styrkor men det finns även förbättringspotential och reformutrymme. Till styrkor räknar vi att lärartäthet fördelas efter elevers behov, att skolsystemet ser ut att snabbt förstärka resurserna i skolor som tar emot många nyanlända, att resursför- delningen när det gäller särskilt stöd inom skolor är starkt kom- pensatorisk, och att familjebakgrundens betydelse för skolresultaten har varit förhållandevis åtminstone för svenskfödda elever , en period som bl.a. kännetecknas av ökad ojämlikhet i samhället i stort. De områden som är mer problematiska berör: (1)avsaknaden av kompensatorisk fördelning av lärarkompetens (en fråga som kommer att bli än mer aktuell framöver med en tilltagande lärarbrist); (2)skillnaderna i uppmätt skolkvalitet mellan fristående och kom- munala skolor och mellan stad och landsbygd; (3)skolsegregationen och den ojämlika tillgången till skolor av hög uppmätt kvalitet; (4)ett betygs- och antagningssystem som utgör hinder för svaga elever att ta sig vidare i gymnasieskolan; (5)de brister i prov- och betygssystem som omöjliggör likvärdig bedömning och ger dåliga förutsättningar för att analysera och främja en positiv utveckling av skolan och (6)avsaknaden av en nationell strategi för att främja evidensför- sörjning på skolans område och mer specifikt när det gäller vilken typ av åtgärder som kausalt påverkar elevers skolresultat och som kan förbättra likvärdigheten (7)På dessa områden finns utrymme för åtgärder med syfte att utjämna livschanser och ge alla elever, oavsett bakgrund, likvär- diga möjligheter att uppnå skolans mål och fullfölja en utbild- ning av hög kvalitet. Adermon, A. & L. Laun (2018) ”Bristyrken i offentlig verksamhet –Var arbetar de utbildade?” 2018:19. Akerlof, G. A., & R. E. Kranton (2002) “Identity and Schooling: Some Lessons for the Economics of Education.” , 40 (4), 1167-1201. Almond, D., . (2011) “Human Capital Develop- ment before ” i Handbook of Labor Economics, 4:1315–1486. (11)02413-0. Almond, D., J. , (2018) “Childhood Circum- stances and Adult Outcomes: Act II.” , vol 56(4), 1360-1446. , C., J. Pareliussen & H. (2019) “What drives the performance of Swedish lower secondary schools?” Economics Department Working Papers, forthcoming. Angrist, J. (2014) “The perils of peer effects.” Labour Economics, Vol. 30, 98–108. Angrist, J. D., P. A. Pathak & C. R. (2017) “Leveraging Lotteries for School Value-Added: Testing and Estimation.” , 132(2), 871- 919. Angrist, J.D. & K. Lang (2004) “? Evidence from ’s Metco Program.” , 94(5), 1613-1634. Autor, D., D. Figlio, K. Karbownik, J. , & M. (2016) “School Quality and the Gender Gap in Educational Achievement”. , 106 (5) 289-95. , N., P-A. . (2014) ”Löner, syssel- sättning och inkomster – ökar klyftorna i ?” 2014/1. Bilaga 7 till LU2019 B, D. J. Deming & J. Rockoff (2014) ”School Segregation, Educational Attainment, and Crime: Evidence from .” , 129(1), 435–476. & K. Salvanes (2010) “Education and family back- ground: Mechanisms and policies,” . , A., & M. Jäntti (2011) ”Inkomstfördelningen i ”. SNS Välfärdsrapport . valfardsrapport-2011-inkomstfordelningen-i-sverige/ , A., & M. Jäntti (2012) “How important is family back- ground for labor-economic outcomes?” Labour Economics, 19, 465–474. , A., M. Jäntti, & M. (2009) “Family back- ground and income during the rise of the welfare state: Brother correlations in income for Swedish men born 1932– 1968”. , 93, 671-80. , A., M. . (2003) “Family background and school performance during a turbulent era of school reforms.” , 10, 111–136. Boisjoly, J., G. J. , M. Kremer, D. M. . Eccels (2006) ”Empathy or Antipathy? The Impact of Diversity.” 96(5) 1890-1905. , M., G. E. Birkelund & R. Szulkin (2016) ”to Poor Education Outcomes? Evidence from Fifteen Cohorts of Swedish Ninth Graders.” IAS Working Paper Series 2016:4. Burgess, S. Platt (2018) ”Inter-ethnic relations of teenagers in ’s schools: the role of school and neighbourhood ethnic composition.” , , , CPD 07/18. Böhlmark, A. & H. (2012) ”Lika möjligheter? Familje- bakgrund och skolprestationer 1988–2010”, 2012:14. Böhlmark, A. (2019) ”Leder lottning av skolplatser till förbättrad likvärdighet?” i , R. & L. , Lika för alla? En ESO-antologi om skolans likvärdighet, Rapport till Expert- gruppen för studier i offentlig ekonomi 2019:1. Bilaga 7 till LU2019 Böhlmark, A., E. . Vlachos (2016) “The headmaster ritual: the importance of management for school outcomes.” , 118(4) 912-940. E., B. Sacerdote & J. West (2013) “From Natural Variation to Optimal Policy? The Importance of Formation.” Econometrica, 81(3), 855–882. Carrington, W.J. R. Troske (1997) “On Measuring Segregation in Samples with Small Units.” , 15(4) 402-409. Chetty, R., J. N. , N. , E. Saez, D. , & D. Yagan (2011) “How Does Your Kinder- garten Classroom Affect Your Earnings? Evidence from Project .” 126 (4), 1593–1660. Chetty, R., J.N. . Rockoff (2014) “Measuring the Impacts of Teachers II: Teacher Value-Added and Student in Adulthood.” , 104(9) 2633–2679. (2004), ”Betygsinflation i de målrelaterade gymnasiebetygen”, Pedagogisk Forskning i , 9(1), s. 1–14. Conley, D. & R. Glauber (2008) “All in the family? : Family composition, resources, and sibling similarity in socio- economic status.” Research in Social Stratification and Mobility 26 (4), 297-306. Cunha, F., & J. Heckman (2007) “Formation.” : Papers and Proceedings 97 (2) 45. , G., A. Kotsdam & D-O. (2018) “Does Integration Change Gender Attitudes: The Effect of Randomly Assigning Women to Traditionally Teams.” NBER Working Paper 24351. DN ”Lottning är bättre än närhet och kötid för att bryta segregering”, . Dobbie, W. & R. G. Fryer, Jr. (2011) “Are High-Quality Schools Enough to Increase Achievement Among the Poor? Evidence from the Children's .” : Applied Economics 3(3), 158–187. Bilaga 7 till LU2019 Duflo, E., P. Dupas & M. Kremer (2011) “, Teacher Incentives and the Impact of Tracking: Evidence from a Randomized Evaluation in .” 101, 1739–1774. (2018) “Svenska friskolors etableringsbeslut”, IFAU- rapport 2018:18. (2019) “Teaching and learning toolkit. An accessible summary of the international evidence on teaching 5–16 year olds”. Tillgänglig från: summaries/teaching-learning-toolkit/. (2019), ”Hur ska likvärdighet i skolan bäst bedömas?” i , R. & L. , Lika för alla? En ESO-antologi om skolans likvärdighet, Rapport till Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi 2019:1 Felfe, C & R Lalive (2018) “Does Childrens’s development?” 159, 33-53. (2019) Fördelningspolitisk redogörelse, bilaga 2 till prop. 2018/19:100. Finseraas, H., T. , Å. A. . Kotsadam (2019) “Trust, Ethnic Diversity, and Personal Contact: A Field Experiment.” CESifo Working Paper No. & J. Vlachos (2011) ”Reformer och resultat: Kommer regeringens utbildningsreformer att ha någon bety- delse?” Rapport till 2011/3. , P., & B. (2008) “Resources and Student : Evidence from a Swedish Policy Reform.” 110 (2) 277–96. , P., B. . Oosterbeek (2016) “Parental Responses to in Children: Evidence from a Maximum Class Size Rule.” 51(4), 832-868. , P., B. , & H. Oosterbeek (2013) “Long-Term Effects of Class Size.” 128 (1) 249–85. Fryer, R. (2014) “into Traditional Public Schools: Evidence from Field Bilaga 7 till LU2019 Experiments.” 129(3) 1355–1407. Gibbons, S., S. McNally & M. Viarengo (2018) “Does Additional Spending Help ? An Evaluation Using Bound- ary Discontinuities.” 16(5), 1618–1668. Glazer, J. L., D. Massell, M. (2019) “Charter Schools in Turnaround: Competing Institutional Logics in .” Educational Evaluation and Policy Analysis 41(1), 5-33. , E., & J. Vlachos (2016) ”One Size Fits All? The Effects of Teachers’ Cognitive and Social Abilities on Student .” Labour Economics 42 (oktober) 138–50. (2009) ”Resultatförändringar i svensk grundskola” i (2009) Vad påverkar resulta- ten i svensk grundskola? Kunskapsöversikt om betydelsen av olika faktorer. (2011) ”Förändringar i kommunskillnader i grundskoleresultat .” Pedagogisk forskning i 16(3), 161–178. , Å., & J-E. (2016) ”Pedagogisk Segregation: Lärarkompetens i Den Ur Ett Lik- värdighetsperspektiv.” Pedagogisk Forskning i , 21:1-2. . Hanushek, E. G. Rivkin (2006) “Teacher Quality.” in Handbook of the Economics of Education, eds E. A. Hanushek & F. Welch, 1051–78. Hanushek, E.A., J.F. Rivkin (2003) “Does peer ability affect student achievement?” 18, 527–544. Havnes, T. & M. Mogstad (2011) “No Child Left Behind: Subsidized Child Care and Children’s Long-Run Outcomes.” : Economic Policy 3 (2), 97–129. Henrekson, M, I. , M. . Wållgren (2017) Kunskapssynen och pedagogiken Dialogos förlag. Bilaga 7 till LU2019 , M., E. (2016) “Shrinkage of Value-Added Estimates and Characteristics of Students with Hard-to-Predict Achievement Levels.” Statistics and Public Policy 3(1), 1-10, : 10.1080/2330443X.2016.1182878 Hinnerich Tyrefors, B. & J. Vlachos (2013) ”Systematiska skillna- der mellan interna och externa bedömningar av nationella prov –en uppföljningsrapport”. Appendix 5 Skolinspektionen (2013). Hinnerich Tyrefors, B. & J. Vlachos (2017) “The Impact of on Student . Swedish Evidence Using External and Internal Evaluations.” Labour Economics 47, 1-14. Hippel, P. . Hamrock (2019) “Do Test Score Gaps Grow Before, During, or Between the School Years? Measurement Artifacts and What We Can Know in Spite of Them.” Sociological Science, January 24, 2019 , H., J. Häggblom, E. , S. , A. , U. Vikman, & B. (2014) ”Decentralisering, skolval och fristående skolor: resultat och likvärdighet i svensk skola.” 2014:25. , H., S. McNally, & M. Viarengo (2010) “Does money matter for schools?” Economics of 29 (6) 1154–64. (2004) “The Effect of Measurement Errors on Level Effects in Educational Progress.” Quality and Quantity 38(4), 407–424. (2018) “What Do Test Scores Miss? The Importance of Teacher Effects on Non-Test Score Out- comes.“ 126(5) 2072-2107. K., J. E. Rockoff & D. O. Staiger (2014) “Teacher Effects and Teacher-Related Policies.” 6 (1) 801–25. K., R. C. . Persico (2016) “The Effects of School Spending on Educational and Economic Outcomes: Evidence from Reforms” 131(1), 157–218. Bilaga 7 till LU2019 , M., & L. (2015) Skolpolitik : från riksdagshus till klassrum. (2011) “Long-run impacts of school desegregation &school quality on adult attainments.” . (reviderad 2015). & G. Treuter (2019) ”Likvärdighet och skolkvalitet: socioekonomiskt ursprung och invandrarbakgrund”, i , R. & L. , Lika för alla? En ESO-antologi om skolans likvärdighet, Rapport till Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi 2019:1 Karbownik, K. (2014a). “Do changes in student quality affect teacher mobility? Evidence from an admission reform”. IFAU Working Paper 2014:15. Karbownik, K. (2014b) “The determinants of teacher mobility in ”. IFAU Working Paper 2014:13. Lafortune, J., J. (2018) “Reform and the Distribution of Student ” : Applied Economics 10 (2), 1-26. Lecavelier des Etangs-Levallois, C. & A. Lefranc (2017) “Sibling correlations in terms of education, profession and earnings, in ”, 2017-12, , . Lgr11 (2011). , M (2019) “Vad säger forskningen om vilka åtgärder som bäst ökar likvärdigheten i skolan?” i , R. och L. , Lika för alla? En ESO-antologi om skolans likvärdighet, Rapport till Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi 2019:1 Macartney, H. (2016) “The Dynamic Effects of Educational Accountability.” 34(1) (Part 1, January 2016), 1-28. K. , , & K. Haandrikman (2018) “Residential Segregation of European and Non- European Migrants in : 1990-2012” 34(2), 169–193. doi:10.1007/s10680-018-9478-0. Bilaga 7 till LU2019 Manski, C. F., (1993) “Identification of Endogenous Social Effects: The Reflection Problem.” Studies 60 (3), 531–542. Mazumder, B. (2008) “Sibling similarities and economic inequality in the US.” , 21, 685-701. Mazumder, B. (2011) “Family and community influences on health and socioeconomic status: sibling correlations over the life course.” 11. Moffitt, R.A. (2001) “Policy interventions, low-level equilibria, and social interactions” i Durlauf, S.N. , (red. , 45–82. (1983), “Parametric Empirical Bayes Inference: Theory and Applications,” 78, 47–55. Muijs, D., L. Kyriakides, G. , B. Creemers, H. Timperley & L. (2014) “State of the art – teacher effectiveness and professional learning.” School Effectiveness and School Improvement: , Policy and Practice, 25(2), 231-256. A. . Svaleryd (2014) Hellre rik och frisk: Om familjebakgrund och barns hälsa, . , E., G. . (2019) Kommunernas framtid SNS Konjukturrådsrapport.2019. (2016). 2015 Results (Volume II): Policies and Practices for Successful Schools. (2019) Economic Surveys: , : . prop 1990/91:115. (1990) Regeringens proposition. prop 1990/91:85. (1990) Regeringens proposition. Växa med kun- skaper – om gymnasieskolan och vuxenutbildningen. prop 1992/93:250. (1992) Regeringens proposition. ett nytt betygssystem för gymnasieskolan, komvux, gymnasie- särskolan och särvux. (2012) Regeringens proposition. Karriärvägar för lärare i skolväsendet m.m. (2014) “Familiarity does not breed contempt: Diversity, discrimination and generosity in schools.” . Bilaga 7 till LU2019 Sacerdote, B. (2011) “in Education: How Might They Work, How Big Are They and How Much Do We Know Thus Far?”, in Handbook of the Economics of Education, Volume 3. Sammons, P., J. . Mortimore (1995) of Effective Schools: A review of school effectiveness research, OFSTED. SCB (2014) ”Utbildningsbakgrund bland utrikes födda”, Tema ut- bildning, rapport 2014:6. SCB (2018) ”Total kostnad per skolform/verksamhet och andel av BNP”, statistik nedladdad från amne/utbildning-och-forskning/befolkningens- utbildning/kostnader-for-utbildningsvasendet/pong/tabell- och-diagram/total-kostnad-per-skolformverksamhet-och- andel-av-bnp/. (2017) ”Könsskillnader i utbildning”. SNS Analys nr 42. SKL (2018) ”Socioekonomisk resursfördelning i skola och för- skola”. Skolinspektionen (2013) Olikheterna är för stora: Omrättning av nationella prov i och gymnasieskolan, 2013. (2017) ”Samling för skolan: Nationell strategi för kunskap och likvärdighet”, Slutbetänkande av skolkommission. SOU 2017:35, . Skollagen (2010) SFS. (2006) ”Vad händer med likvärdigheten i svensk skola? En kvantitativ analys av variation i måluppfyllelse och likvärdighet .” Rapport 275, , . (2009) ”Resursfördelning utifrån förutsättningar och behov?” Rapport 330, , . (2012) ”Likvärdig utbildning i svensk grundskola? kvantitativ analys av likvärdighet .”, Rapport 374, , . (2013) ”Kommunernas resursfördelning till grund- skolor”. Rapport 391, , . Bilaga 7 till LU2019 (2016) ”2015 15-åringars kunskaper i naturveten- skap, läsförståelse och matematik.” Rapport 450, , . (2017) ”Särskilt stöd i /17”, PM , . (2018) ”Analyser av familjebakgrundens betydelse för skolresultaten och skillnader mellan skolor.” Rapport 467, , . (2018a) ”Betyg och betygssättning: all- männa råd med kommentarer” 2018. (2018b) ”Från gymnasieskola till högskola. En register- studie” , . (2019) Analyser av likvärdig betygssättning mellan elev- grupper och skolor. Jämförelser mellan betyg och nationella prov i årskurs 9. SOU (2014) Staten får inte abdikera – om kommunaliseringen av den svenska skolan. Statskontoret (2013) ”Resurserna i skolan”. Takala M., R. Pirttimaa & M. Törmänen (2009) “Inclusive special education: the role of special education teachers in .” 36(3). Thiemann, P.