sou · H7B34 · 2019-01-28 00:00:00 — Andelen som slutförde en kurs 2017 var , medan fortsatte . Andelen avbrott bland utrikes födda var 2017 något lägre än bland elever födda i , jämfört . Utrikes födda kursdeltagare slutförde utbildningen i något högre grad än kursdeltagare födda i , respektive . Med anledning av den höga andelen avbrott i komvux gav regeringen och 322 kap. 16 § förordningen om vuxenutbildning. () i uppdrag att informera skolhuvudmän och utbildningsanordnare om gällande regelverk för att få till stånd en bättre efterlevnad.33 I redovisningen av regeringsuppdraget beskriver myndigheterna att många kommuner, som ett led i att möta kraven på ökad flexibilitet och tillgänglighet, har infört webbansökan till komvux. Genom detta förfarande får den presumtiva eleven inte per automatik någon studievägledning. Den ansökan som på elektronisk väg skickas in blir i många fall grunden till elevens individuella studieplan, såvida inte den sökande aktivt begär att få enskild tid med en studie- och yrkesvägledare. Konsekvenserna av att eleven inte alltid får en kvalificerad studie- och yrkesvägledning kan vara att mindre omsorg läggs på den individuella studieplanen och att personlig information helt uteblir. Detta kan i sin tur komma att leda till en högre andel studieavbrott.34 Målgrupperna för validering inom vuxenutbildningen är flera, och syftet med en validering kan variera. I samtliga fall handlar det dock om att säkerställa att individens kompetens motsvarar fastställda kriterier. Efter en validering ska individen kunna erhålla en kvalifi- kation med legitimitet och värde för fortsatt utbildning eller på arbets- marknaden. Enligt skollagen kan en elev i komvux eller särvux få sina kunskaper och sin kompetens validerade och med validering avses en process som innebär en strukturerad bedömning, värdering och dokumentation samt ett erkännande av kunskaper och kompetens som en person besitter oberoende av hur de förvärvats35. Validering kan således vara ett verktyg för personer i omställning, med kom- petens från utlandet, som vill vidare i utbildning, eller som är yrkes- verksamma. I många fall är validering en länk i en kedja, där även andra insatser behövs – före, under eller efter själva valideringen. Det kan handla om inledande kartläggning, studie- och yrkesvägledning, komplet- terande utbildningsinsatser, praktik m.m. Detta ställer krav på väl 33Uppdrag att informera skolhuvudmän och utbildningsanordnare om avbrottsrapportering inom vuxenutbildning, U2014/4235/SF. 34Redovisning av uppdraget att informera skolhuvudmän och utbildningsanordnare om avbrotts- rapportering inom vuxenutbildning, (U2014/4235/SF). diarienummer 2014:734 och CSN:s diarienummer 2014-100-5134. 3520 kap. 42 § och 21 kap. 21 § skollagen. fungerande och flexibel samverkan mellan olika aktörer. En kvali- tativ inledande kartläggning behövs ofta för att hjälpa individen iden- tifiera och beskriva sin kompetens. Öppna och utforskande kartlägg- ningar som synliggör grundläggande färdigheter och förmågor kan vara särskilt viktigt för personer som står långt från arbetsmark- naden. Vid en sådan utforskande kartläggning kan också studie- och yrkesvägledare genom sin kompetens identifiera om individen har mer specifika kunskaper, färdigheter och förmågor inom områden där det finns definierade kompetenskriterier. Även Arbetsförmed- lingen har en mängd olika verktyg och förberedande insatser, t.ex. självskattningsverktyg och meritportfölj, som kan stödja kartlägg- ningen av individens kompetens. Arbetsförmedlingen har även det arbetsmarknadspolitiska programmet Validering, i vilket bransch- valideringar genomförs. För vissa personer kan detta vara tillräckligt för att hitta vägen vidare till arbete eller fortsatta studier. För andra är valideringen mer ett nödvändigt, men inte tillräckligt, första steg. Personer där valideringen visar att delar av kompetenskraven är upp- fyllda har behov av kompletterande utbildnings- eller kompetens- utvecklingsinsatser. Det ställer krav på ett fungerande och flexibelt utbildningsutbud med tillgång till kompletteringsutbildning i form av enstaka kurser så att individen kan fylla kompetensluckorna. De skiftande individuella behoven gör att vägledningsinsatser ofta är betydelsefullt också efter en validering. För en del krävs även här en kvalificerad studie- och yrkesvägledning.36 Utredningen har dock inte tittat närmare på hur studie- och yrkesvägledarens roll skulle kunna stärkas i samband med validering. Valideringsdelegationen (U 2015:10, dir. 2015:120) har till uppdrag att följa, stödja och driva på ett samordnat utvecklingsarbete inom valideringsområdet på den nationella och regionala nivån och ska bl.a. lämna förslag till regeringen och ta behövliga initiativ till för- ändringar som stärker valideringsarbetet inom utbildningsväsendet och arbetslivet. Det är utredningens bedömning att frågor om validering inom skolväsendet behöver belysas i sin helhet och att man i ett sådant sammanhang även bör beakta det arbete som studie- och yrkesväg- ledaren utför inom ramen för validering. 36En nationell strategi för validering. SOU 2017:18 s. 34. Delbetänkande av Valideringsdelega- tionen 2015–2019 (U 2015:10). Inom komvux på grundläggande och gymnasial nivå och i särvux är det möjligt att inrätta orienteringskurser. En orienteringskurs ska svara mot sådana behov som inte tillgodoses genom en nationell kurs och ska ha ett eller flera av följande syften: •bidra till väl underbyggda beslut om studie- eller yrkesval, •ge ökade studietekniska färdigheter, •vara en introduktion till kurser inom olika kunskapsområden, •ge tillfälle till validering, •ge modersmålsstöd eller studiehandledning på modersmål, •ge stöd i form av yrkessvenska, •ge grundläggande digital kompetens, och •ge grundläggande kunskaper om arbetsliv och arbetsmarknad i Sverige.37 Att erbjuda orienteringskurser är en av flera möjligheter för vuxen- utbildningen att möta individens behov och förutsättningar. Ett av syftena är att ge stöd för elevens planering inför studierna. Det finns olika skäl till att eleven väljer att studera inom vuxenutbildningen. Om det har gått sedan de senaste studierna kan eleven behöva inom ramen för en orienteringskurs få information om vilka studie- eller yrkesval som kan vara möjliga . En orienteringskurs med syftet att ge en introduktion till kurser inom olika kunskaps- områden kan underlätta planeringen av studierna. Eleven kan genom ett sådant syfte få en ökad inblick i kursens innehåll och vilka mål som kan uppnås efter genomförd utbildning. Det kan få till följd att eleven vill revidera den individuella studieplanen, göra ändringar i tidigare planering av kurser eller utnyttja möjligheten att dela upp en nationell kurs i delkurser.38 Att kunna etablera sig och stärka sin ställning på arbetsmarkna- den är av avgörande betydelse, både för individen och för samhället. 372 kap. 3 och 6 §§ förordningen om vuxenutbildning. 38Skolverkets webbplats, /skolutveckling/anordna-och-administrera-utbildning/ anordna-utbildning-inom-vuxenutbildningen/anordna-orienteringskurser-inom-vuxenutbildningen Kunskaper om arbetslivets struktur och villkor och om arbetsmark- naden bidrar till att öka individens beredskap för att möta behoven i ett snabbt föränderligt arbetsliv och på en komplex arbetsmarknad. Vidare kan den orienteringskurs som syftar till att ge grundläggande kunskaper om arbetsliv och arbetsmarknad i se ut på många olika sätt. Beroende på vilka elever som läser kursen och hur deras förkunskaper, intressen och erfarenheter ser ut kan kursen variera stort. Orienteringskursen kan genomföras i samverkan med annan personal inom vuxenutbildningen, t.ex. med studie- och yrkesväg- ledare.39 Orienteringskurser är relativt vanligt förekommande inom kom- vux på såväl grundläggande som gymnasial nivå. Enligt uppgifter från var det 2017 drygt 30 000 kursdeltagare i orienter- ingskurser på gymnasial nivå. Av dessa deltog i en orienteringskurs med det huvudsakliga syftet att medverka till väl underbyggda beslut om studie- eller yrkesval. Det innebär 6 601 kurs- deltagare. Motsvarande siffror för det huvudsakliga syftet att vara en introduktion till kurser inom olika kunskapsområden var 24,1 pro- cent och 7 391 kursdeltagare.40 Utifrån dessa uppgifter kan utredningen konstatera att det verkar finnas ett behov av orienteringskurser med det huvudsakliga syftet att medverka till väl underbyggda beslut om studie- eller yrkesval. Huruvida detta behov är större med anledning av att det inte finns en skyldighet för hemkommunen att erbjuda studie- och yrkesväg- ledning till den som avser att påbörja komvux på gymnasial nivå kan inte utläsas av statistiken. 5.3Vägledning som ett kompensatoriskt verktyg Barns och elevers rätt att utifrån sina egna förutsättningar utvecklas så långt som möjligt mot utbildningens mål är tydligt uttryckt i skollagen. I en av skollagens portalparagrafer anges att i utbildningen ska hänsyn tas till barns och elevers olika behov. Barn och elever ska 39Skolverkets webbplats, /skolutveckling/anordna-och-administrera-utbildning/ anordna-utbildning-inom-vuxenutbildningen/anordna-orienteringskurser-inom-vuxenutbildningen 40Uppgifter från per . Enligt uppgifterna deltog närmare 13procent av kursdeltagarna i orienteringskurs med okänt syfte. Fördelningen av kursdeltagare mellan de olika syftena skulle därför kunna se något annorlunda ut om även dessa kursdel- tagare hade rapporterats med ett känt syfte. ges stöd och stimulans så att de utvecklas så långt som möjligt. En strävan ska vara att uppväga skillnader i barnens och elevernas för- utsättningar att tillgodogöra sig utbildningen.41 I skollagen anges även att alla barn och elever ska ges den ledning och stimulans som de behöver i sitt lärande och sin personliga ut- veckling för att de utifrån sina egna förutsättningar ska kunna utveck- las så långt som möjligt enligt utbildningens mål. Elever som till följd av en funktionsnedsättning har svårt att uppfylla de olika kunskaps- krav eller kravnivåer som finns ska ges stöd som syftar till att så långt som möjligt motverka funktionsnedsättningens konsekvenser. Vidare anges att elever som lätt når de kunskapskrav som minst ska uppnås ska ges ledning och stimulans för att kunna nå längre i sin kunskaps- utveckling.42 I skollagen finns även bestämmelser om extra anpass- ningar och särskilt stöd.43 Skolans kompensatoriska uppdrag innebär att skolan ska kompen- sera för elevers olika förutsättningar så att alla får samma möjligheter att tillgodogöra sig utbildningen. Skolan ska också ge varje elev lika möjlighet att utveckla så långt som möjligt och utbildningen ska främja barns och elevers allsidiga personliga utveckling till aktiva, kreativa, kompetenta och ansvarskännande individer och medborgare.44 I skolans kompensatoriska uppdrag har studie- och yrkesvägled- ningen en viktig roll. Förutom att ge elever faktiska kunskaper om vilka studie- och yrkesvägar som står till buds ska vägledningen bidra till att vidga elevens perspektiv och utmana dem i deras föreställ- ningar om framtiden. Trots goda intentioner i skollagen och i läro- planerna finns det betydande glapp mellan styrdokumenten och skolans vardag. Skolinspektionens kvalitetsgranskning av studie- och yrkesväg- ledning i 2013 visar att det finns brister i det kompen- satoriska arbetet på många skolor och hos många huvudmän. Skol- inspektionen bedömde att man på många skolor som ingick i gransk- ningen inte arbetade aktivt för att motverka begränsningar i elever- nas studie- och yrkesval utifrån kön, social eller kulturell bakgrund, trots att läroplanen för föreskriver att skolan ska göra 411 kap. 4 § andra stycket skollagen. 423 kap. 3 § skollagen. 433 kap. 5 a och 6–12 §§ skollagen. 2009/10:165, s. 221 f. Vägledningen genomfördes inte heller kontinuerligt under ut- bildningen utan begränsades i stället till avgränsade satsningar inför gymnasievalet I LR:s presentation av resultatet av enkätundersökningen 201745 visade att elever som ansåg att de inte fått tillräcklig individuell studie- och yrkesvägledning i genomsnitt löpte högre risk att ha hoppat av, övervägt att hoppa av, bytt eller övervägt att byta program än de elever som ansåg att de fått tillräcklig vägledning. LR menade att enkätsvaren visade att det endast förekom små kompen- satoriska inslag i vägledningen. Det fanns visserligen en svag tendens att elever med lägre betyg fått fler individuella samtal med väg- ledaren, men var elever med utlandsfödda föräldrar mer missnöjda med den individuella vägledning de fått. uppföljning konstaterar att ett stort antal undersökningar visar att elevernas socioekonomiska bakgrund har stor betydelse för deras skolresultat. Även inom ramen för den upp- följning man själva genomförde med representanter för flera arbets- tagarorganisationer som organiserar rektorer, studie- och yrkesvägle- dare samt lärare pekar på vikten av studie- och yrkesvägledningens roll i skolans kompensatoriska uppdrag. Av samma uppföljning framgår att de elever som inte är behöriga till ett nationellt program börjar sin gymnasietid på något av gym- nasieskolans fem introduktionsprogram. Andelen obehöriga elever har ökat från 2017. Ökningen beror enligt främst på att det sökte 163 000 personer asyl i . Av dem var knappt 40 000 i åldern 13–och de har inte hunnit gå i skolan så länge att de blivit behöriga till ett nationellt program. Av de rektorer som svarat på den enkät som utbildningsutskottet genomfört inom ramen för uppföljningen uppger av grundskolerektorerna att de prioriterade arbetet med studie- och yrkesvägledning för vissa elevgrupper. Motsvarande andel för rek- torer i gymnasieskolan var . av grundskole- rektorerna uppgav att nyanlända elever prioriterades. 45Vägledningen måste bli hela skolans ansvar. Så tycker studie- och yrkesvägledarna att vägledningen fungerar i praktiken. När det gäller studie- och yrkesvägledningens betydelse för skolans kompensatoriska arbete drar utbildningsutskottets uppföljning slut- satsen: Sammanfattningsvis har alltså elevernas bakgrund fått större betydelse för skolresultaten än tidigare och kraven på skolans kompensatoriska arbete har därmed ökat. Detta gäller alla delar av skolans uppdrag, också studie- och yrkesvägledningen som forskning visar är särskilt betydelse- full för elever som kommer från en studieovan miljö. 5.3.1Vägledning för att motverka val baserade på kön och social bakgrund Trots höga ambitioner när det gäller jämställdhet mellan män och kvinnor har en könsuppdelad arbetsmarknad. Könssegre- geringen är hög i jämförelse med de flesta övriga europeiska länder46 vilket brukar förklaras med att har en stor offentlig sektor där många kvinnor arbetar. Vi vet också att de socioekonomiska faktorerna får allt större betydelse för elevers skolresultat. I en kvantitativ studie av familje- bakgrundens betydelse för skolresultat som publicerade 201847 visar man även att den socioekonomiska skolsegregationen ökade . När det gäller rekrytering till högre utbildning är det fortsatt så att unga vars föräldrar har en längre eftergymnasial utbildning i större utsträckning läser vidare på universitet och högskolor än de vars föräldrar saknar detta48. Det råder en enad uppfattning om att studie- och yrkesvägled- ning är ett centralt verktyg för människors möjligheter att kunna göra medvetna utbildningsval. Det framgår av skolans styrdokument och betonas och beskrivs som en brist i olika granskningar och rapporter. Läroplanerna är tydliga med att eleverna ska få reflektera kring sina föreställningar om studier och yrken i frågor som rör elevens egen könsidentitet och bakgrund. Vidare framgår det att alla på skolan ska bidra till att elevens studie- och yrkesval inte begränsas av kön eller av social eller kulturell bakgrund. 46Yrke, karriär och lön – kvinnors och mäns olika villkor på den svenska arbetsmarknaden. 47Analyser av familjebakgrundens betydelse för skolresultaten och skillnaden mellan skolor. 48Årsrapport för universitet och högskolor, 2015:8. beskrev i sitt betänkande49 att studie- och yrkesvägledning kan vara en nyckelfaktor för att främja otradi- val, där väl fungerande vägledning kan lyfta fram individens intressen och inspirera och motivera till att pröva nya tankar och alternativ. Dansk Clearinghouse for Uddannelsesforskning beskriver att studie- och yrkesvägledningen har som störst betydelse för elever som kommer från en studieovan miljö50. Denna bild bekräftas av ett svenskt forskningsprojekt som pekar på att den ökade valfriheten i skolsystemet gynnar elever som har ett eget nätverk där de kan diskutera sina framtida studie- och yrkesval.51 Regeringens jämställdhetspolitiska skrivelse52, Karriärvägledning –en forskningsöversikt53 och Att bana vägen mot framtiden beskriver alla på olika sätt vikten av ett aktivt jämställdhetsarbete inom studie- och yrkesvägledning. Alla elever i skolan ska ha tillgång till vägledning som stöd för att skapa medvetenhet om sig själva och vilka föreställningar eller normer som ligger till grund för de vägar i livet som den enskilde ser som möjliga. För att bryta traditionella valmönster som utgår från före- ställningar grundade i kön, kulturell tillhörighet och socioekonomisk bakgrund krävs en mångfald av åtgärder från de tidiga skolåren och . Det krävs att studie- och yrkesvägledaren har en förmåga att känna igen och ifrågasätta stereotypa bilder av olika yrken och utbildningar. Det krävs även att lärarna i undervisningen kontinuerligt utmanar elevernas föreställningar och aktivt visar på möjliga framtidsvägar som inte begränsas av bakgrund eller kön. Att det är en stor utmaning att tala om arbetslivet och framtiden på ett sätt som inte reproducerar föreställningar är de flesta överens om. Att vi fortfarande har en könsuppdelad arbetsmarknad är också ett kvitto på att de åtgärder som gjorts tidigare inte har haft till- räcklig effekt. Skolan kan vara en reproducerande kraft men har 50Dansk Clearinghouse för utbildningsforskning. 51Att bana vägen mot framtiden. L. (red.) 52Makt, mål och myndighet – feministisk politik för en jämställd framtid, 2017–2020. Skrivelse 2016/17:10. 53Karriärvägledning – en forskningsöversikt, A. (red), kap. 13 Ungdomar med osäker framtid. också potential att förändra och utmana rådande normer och före- ställningar om t.ex. vem som förväntas göra vad på arbetsmarknaden och hur individens framtid bör se ut. Erfarenheterna från t.ex. satsning på att stärka väg- ledningen i skolan, där lärare och vägledare tillsammans formar upp- lägg för undervisningen visar att det är både utmanande och menings- fullt. Som stöd för arbetet har tagit fram korta filmer och inspirerande exempel både för grund- och gymnasieskolan54. Också , som tagits fram av forskare vid på uppdrag av , innehåller såväl ett teoretiskt ramverk som en rad exempel på hur man kan arbeta med normkritik i undervisningen och vägledningen. Genom övningar synliggjordes de föreställningar som de flesta har om olika yrken och dess utövare. Föreställningar som bygger på en bild av vem som brukar utföra arbetet, och ofta med stereotypa upp- fattningar om vad arbetet innebär. Genom att synliggöra dessa bilder kan medvetenheten öka och bidra till att föreställningar utmanas. När det handlar om att synliggöra föreställningar eller att vidga perspektiv är det tydligt att gruppvägledning som metod kan vara en stor tillgång. Det innebär att vägledaren själv, eller tillsammans med en lärare, arbetar återkommande med samma grupp av elever. Man arbetar med hjälp av förberedda situationsanpassade och utmanande övningar. Med gruppen som resurs är erfarenheterna att de enskilda eleverna upplever att de stärkts i förhållande till det tema som grupp- vägledningen handlar om, såsom att välja otraditionellt, öka motiva- tion, förebygga avbrott eller stärka självkänsla. Det är alltså möjligt att i undervisningen och i studie- och yrkes- vägledningen aktivt och medvetet arbeta för att vidga elevers per- spektiv och därmed minska de begränsningar i valmöjligheter som kan härledas till socioekonomisk bakgrund och könstillhörighet. För detta behöver man ha kunskap, säkra rutiner och en tydlig struk- tur. Studie- och yrkesvägledare har de kunskaper som krävs, men sak- nar möjlighet att arbeta med frågorna i klassrumssituationer. I den ordinarie undervisningen anläggs inte i tillräcklig utsträckning ett sådant perspektiv. På så sätt ges inte eleverna möjlighet att genom hela skoltiden bygga upp en ökad medvetenhet och därmed se hela /studie- och yrkesvägledning. 55Tala om arbetslivet. Ett genusmedvetet och normkritiskt metodmaterial för hela skolan. F. . , och . paletten av yrkesområden och utbildningsmöjligheter, och inte bara de som kan anses passande utifrån kön eller social bakgrund. Det är inget som är möjligt att frigöra sig från inför sitt första stora val i årskurs 9, utan behöver växa fram. Utöver att det har möj- lighet att bidra till den enskilda elevens möjligheter kan det också bidra till att möta krav, förväntningar och behov på arbetsmarknaden. 5.3.2Vägledning för elever som är i behov av extra stöd och hjälp De flesta elever i alla skolformer behöver någon form av stöd inför val av utbildning, inriktning, eller i början av sin skoltid i . Behoven av stöd är i grunden de samma. Man behöver stöd för att identifiera sina intressen, orientera sig i förhållande till de möjlig- heter som finns, stärka sin självbild, få stöd i att fatta beslut och planera framåt. Utöver de personliga behoven, finns det fler dimen- sioner och omständigheter som behöver vägas in när vägledning ska formas och organiseras och där mer kunskaper ofta både behövs och efterfrågas. Det gäller särskilt för elever med någon form av funk- tionsnedsättning. har kunskapen om villkoren för unga med funktionsnedsättning ökat. Även kunskapen om utmaningar i deras etablering på arbetsmarknaden har ökat. Unga med funktionsned- sättning har oftare erfarenheter av arbetslöshet, längre arbetslöshets- tider, större andel deltidsanställningar, mindre andel fasta anställningar samt större erfarenhet av sjukskrivningar jämfört med andra unga. Unga som har en funktionsnedsättning som även innebär nedsatt arbetsförmåga har särskilt svårt att etablera sig. De har också gene- rellt en lägre utbildningsnivå och möter hinder i övergången från utbildning till arbete56. I en avhandling57 om unga personer med rörelsehinder beskrivs vad de unga rörelsehindrade upplever som hämmande och främjande i vägledningen. Det som hämmar är ofta inte rörelsehindret i sig utan låg tilltro till den egna förmågan, upplevelse av en omgivning som agerar begränsande och materiella barriärer. Studien visar också att 56Vårt gemensamma ansvar – för unga som varken arbetar eller studerar. 57Grynnor och farleder i karriärvalsprocessen: Unga med rörelsehinder och deras handlings- utrymme. en tydlig målsättning utgör en starkt främjande faktor. Erfaren- heterna visar att dessa hämmande och främjande faktorer inte enbart gäller för elever med rörelsehinder utan är generellt för alla personer med en funktionsnedsättning. Det är viktigt att framhålla att en människa är mer än sin funktionsnedsättning. En utgångspunkt såväl i vägledningsarbetet som i all annan utbildningsverksamhet är att utgå från vem individen är med alla dess styrkor och utvecklingspoten- tialer, där funktionsnedsättningen endast är en del av vad som utgör personen i fråga. Elever i behov av medicinsk vägledning Ungdomar har inte alltid sitt hälsotillstånd i åtanke när de väljer yrkesinriktning men med rätt vägledning kan elever som av medi- cinska skäl inte kan arbeta med vissa uppgifter eller genomgå en viss utbildning undvika val som riskerar att försämra deras hälsa. Trots att cirka var tredje elev, enligt en rapport från lands- ting58 har någon form av allergirelaterad sjukdom, såsom eksem, allergisnuva, astma eller födoämnesrelaterade besvär är det tydligt att kunskapen om dessa sjukdomar behöver stärkas hos skolans personal.