sou · H7B319 · 2019-04-29 00:00:00 — Paragrafen, som är ny, innehåller de bestämmelser som tidigare fanns i 5 § andra och tredje styckena. 13.14Förslaget till lag om ändring i lagen (2011:755) om elektroniska pengar 4 § Ett institut för elektroniska pengar eller en registrerad utgivare får begära att ett utdrag ur det register som förs enligt lagen (1998:620) om belastningsregister visas upp av den som ska 1.ingå eller ingår i institutets eller utgivarens styrelse, 2.vara eller är verkställande direktör, eller 3.vara eller är ersättare för någon som anges i 1 eller 2, om det är nödvändigt för att kontrollera lämpligheten för uppgiften. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får för speci- fika befattningar föreskriva att ett pengar eller en registrerad utgivare får begära att en enskild inför anställning visar upp ett sådant utdrag som anges i första stycket, om det med hänsyn till befatt- ningens funktion är nödvändigt för att kontrollera lämpligheten för anställ- ningen. I fråga om europabolag och europakooperativ som har ett sådant för- valtningssystem som avses i artiklarna 39–42 i rådets förordning (EG) nr 2157/2001 eller artiklarna 37–41 i rådets förordning (EG) nr 1435/2003 ska bestämmelserna som avser ett instituts styrelse i första stycket om registerkontroll tillämpas på tillsynsorganet. Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om kontroll av upp- gifter i belastningsregistret av ledningspersoner och ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer att tillåta sådan registerkontroll när det gäller specifika befattningar i ett insti- tut för elektroniska pengar eller en registrerad utgivare. Första och andra styckena svarar mot förslaget till 3 a § lagen första och andra styckena om valutaväxling och annan finansiell verksam- het, se författningskommentaren till den paragrafen. I tredje stycket anges att den föreslagna regleringen i första stycket om registerkontroll avseende styrelsen i ett pengar ska tillämpas på tillsynsorganet i ett europabolag eller europa- kooperativ. Förslaget behandlas i avsnitt 9.4.3. 5 § Ett institut för elektroniska pengar eller en registrerad utgivare får begära att ett utdrag ur det register som förs enligt lagen (1998:620) om belastningsregister visas upp av den som enligt 3 kap. 18 § ska vara eller är ombud eller den som ska 1.ingå eller ingår i ombudets styrelse, 2.vara eller är verkställande direktör, eller 3.vara eller är ersättare för någon som anges i 1 eller 2, om det är nödvändigt för att kontrollera lämpligheten för uppgiften. Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om kontroll av upp- gifter i belastningsregistret av ombud och ledningspersoner i ett om- bud som ett pengar eller en registrerad ut- givare anlitar för att tillhandahålla betaltjänster. De personer som får kontrolleras är fysiska personer som är ombud samt styrelseledamot, verkställande direktör och ersättare för någon av dem i ett ombud som är en juridisk person. Bestämmelsen svarar i övrigt mot förslaget till 3 a § första stycket lagen om valutaväxling och annan finansiell verksamhet, se författ- ningskommentaren till den paragrafen. Förslaget behandlas i avsnitt 9.4.3. 6 § En kontroll av ett registerutdrag enligt 4 eller 5 § får inte dokumen- teras på något annat sätt än genom en anteckning om att utdraget har visats upp. I lagen (1998:620) om belastningsregister finns bestämmelser om att re- geringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela före- skrifter om vilka uppgifter ett utdrag ur belastningsregistret ska innehålla. Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om hur kontrollen av ett registerutdrag enligt 4 eller 5 § får dokumenteras och en upp- lysning om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestäm- mer får meddela föreskrifter om vilka uppgifter ett registerutdrag ska innehålla. Bestämmelserna svarar mot förslaget till 3 a § tredje och fjärde styckena lagen om valutaväxling och annan finansiell verksam- het, se författningskommentaren till den paragrafen. 13.15Förslaget till lag om ändring i lagen (2013:287) med kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister 7 § En central motpart eller ett transaktionsregister får begära att ett ut- drag ur det register som förs enligt lagen (1998:620) om belastningsregister visas upp av den som ska 1.ingå eller ingår i den centrala motpartens eller transaktionsregistrets styrelse, 2.vara eller är verkställande direktör, eller 3.vara eller är ersättare för någon som anges i 1 eller 2, om det är nödvändigt för att kontrollera lämpligheten för uppgiften. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får för speci- fika befattningar föreskriva att en central motpart eller ett transaktions- register får begära att en enskild inför anställning visar upp ett sådant utdrag som anges i första stycket, om det med hänsyn till befattningens funktion är nödvändigt för att kontrollera lämpligheten för anställningen. En kontroll av ett registerutdrag får inte dokumenteras på något annat sätt än genom en anteckning om att utdraget har visats upp. I lagen (1998:620) om belastningsregister finns bestämmelser om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela före- skrifter om vilka uppgifter ett utdrag ur belastningsregistret ska innehålla. Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om kontroll av upp- gifter i belastningsregistret av ledningspersoner och ett bemyndig- ande för regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer att tillåta sådan registerkontroll när det gäller specifika befattningar i en central motpart eller ett transaktionsregister. Regleringen svarar mot förslaget till 3 a § lagen om valutaväxling och annan finansiell verk- samhet, se författningskommentaren till den paragrafen. Förslaget behandlas i avsnitt 9.4.3. 13.16Förslaget till lag om ändring i lagen (2013:561) om förvaltare av alternativa investeringsfonder 15 § En AIF-förvaltare får begära att ett utdrag ur det register som förs enligt lagen (1998:620) om belastningsregister visas upp av den som ska 1.ingå eller ingår i förvaltarens styrelse, 2.vara eller är verkställande direktör, eller 3.vara eller är ersättare för någon som anges i 1 eller 2, om det är nödvändigt för att kontrollera lämpligheten för uppgiften. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får för speci- fika befattningar föreskriva att en AIF-förvaltare får begära att en enskild inför anställning visar upp ett sådant utdrag som anges i första stycket, om det med hänsyn till befattningens funktion är nödvändigt för att kontrollera lämpligheten för anställningen. En kontroll av ett registerutdrag får inte dokumenteras på något annat sätt än genom en anteckning om att utdraget har visats upp. I lagen (1998:620) om belastningsregister finns bestämmelser om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela före- skrifter om vilka uppgifter ett utdrag ur belastningsregistret ska innehålla. Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om kontroll av upp- gifter i belastningsregistret av ledningspersoner och ett bemyndig- ande för regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer att tillåta sådan registerkontroll när det gäller specifika befattningar i en AIF-förvaltare. Regleringen svarar mot förslaget till 3 a § lagen om valutaväxling och annan finansiell verksamhet, se författningskom- mentaren till den paragrafen. Förslaget behandlas i avsnitt 9.4.3. 13.17Förslaget till lag om ändring i lagen (2014:275) om viss verksamhet med konsumentkrediter 9 a § Ett företag som driver verksamhet enligt denna lag får begära att ett utdrag ur det register som förs enligt lagen (1998:620) om belastningsregister visas upp av den som ska 1.ingå eller ingår i företagets styrelse, 2.vara eller är verkställande direktör, eller 3.vara eller är ersättare för någon som anges i 1 eller 2, om det är nödvändigt för att kontrollera lämpligheten för uppgiften. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får för speci- fika befattningar föreskriva att ett företag som driver verksamhet enligt denna lag får begära att en enskild inför anställning visar upp ett sådant utdrag som anges i första stycket, om det med hänsyn till befattningens funktion är nödvändigt för att kontrollera lämpligheten för anställningen. En kontroll av ett registerutdrag får inte dokumenteras på något annat sätt än genom en anteckning om att utdraget har visats upp. I lagen (1998:620) om belastningsregister finns bestämmelser om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela före- skrifter om vilka uppgifter ett utdrag ur belastningsregistret ska innehålla. Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om kontroll av upp- gifter i belastningsregistret av ledningspersoner och ett bemyndig- ande för regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer att tillåta sådan registerkontroll när det gäller specifika befattningar i ett företag som, enligt lagen, driver viss verksamhet med konsument- krediter. Regleringen svarar mot förslaget till 3 a § lagen om valuta- växling och annan finansiell verksamhet, se författningskommentaren till den paragrafen. Förslaget behandlas i avsnitt 9.4.3. 13.18Förslaget till lag om ändring i lagen (2016:1024) om verksamhet med bostadskrediter 9 § En kreditgivare eller en kreditförmedlare får begära att ett utdrag ur det register som förs enligt lagen (1998:620) om belastningsregister visas upp av den som ska 1.ingå eller ingår i företagets styrelse, 2.vara eller är verkställande direktör, eller 3.vara eller är ersättare för någon som anges i 1 eller 2, om det är nödvändigt för att kontrollera lämpligheten för uppgiften. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får för speci- fika befattningar föreskriva att en kreditgivare eller en kreditförmedlare får begära att en enskild inför anställning visar upp ett sådant utdrag som anges i första stycket, om det med hänsyn till befattningens funktion är nödvän- digt för att kontrollera lämpligheten för anställningen. En kontroll av ett registerutdrag får inte dokumenteras på något annat sätt än genom en anteckning om att utdraget har visats upp. I lagen (1998:620) om belastningsregister finns bestämmelser om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela före- skrifter om vilka uppgifter ett utdrag ur belastningsregistret ska innehålla. Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om kontroll av upp- gifter i belastningsregistret av ledningspersoner och ett bemyndig- ande för regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer att tillåta sådan registerkontroll när det gäller specifika befattningar i ett företag som bedriver verksamhet som kreditgivare eller kreditförmed- lare. Regleringen svarar mot förslaget till 3 a § lagen om valutaväxling och annan finansiell verksamhet, se författningskommentaren till den paragrafen. Förslaget behandlas i avsnitt 9.4.3. Behovet av ett utökat författningsstöd för registerkontroller i arbetslivet En särskild utredare ska kartlägga, analysera och ta ställning till om det finns behov av ett utökat författningsstöd för vissa aktörer att i egenskap av arbetsgivare få tillgång till uppgifter om enskilda som finns i belastningsregistret (registerkontroll). Utredarens analys ska omfatta Kriminalvården, , Åklagarmyndig- heten, företag verksamma inom den finansiella sektorn som omfattas av kravet på s.k. ledningsprövning samt arbetsgivare inom vård- och omsorgsverksamheter som utför insatser åt äldre personer och per- soner med funktionsnedsättning. Utredaren ska därutöver kartlägga, analysera och ta ställning till om det finns behov av ett utökat författningsstöd för Kriminalvården att genomföra sådan registerkontroll även utanför myndighetens roll som arbetsgivare. I analysen ingår att väga skälen för registerkontroll mot den en- skildes intresse av att inte utsättas för det integritetsintrång som en registerkontroll innebär. Utredaren ska, oavsett ställningstagande, lämna nödvändiga författningsförslag som behövs för att kunna ge- nomföra registerkontroll inom de områden som nämns ovan. Om utredaren finner att det finns tillräckliga skäl och om tiden räcker till, får kartläggningen och analysen även omfatta motsvar- ande behov för aktörer inom andra områden. Den registerkontroll som sker med stöd av säkerhetsskyddslagen (1996:627) berörs inte av uppdraget att lämna nödvändiga författ- ningsförslag. Uppdraget ska redovisas . Behovet av en utredning I belastningsregistret finns bland annat uppgift om påföljd för brott, beslut om påföljdseftergift och kontaktförbud. Registret förs av Polis- myndigheten. Det övergripande syftet med belastningsregistret är att olika myndigheter, framförallt de brottsbekämpande och rättsvård- ande myndigheterna, på ett enkelt sätt ska få tillgång till de uppgifter som behövs i deras verksamhet. Bestämmelser om bl.a. registrets inne- håll och möjligheten för myndigheter och enskilda att ta del av upp- gifterna i det finns framför allt i lagen (1998:620) om belastnings- register och förordningen (1999:1134) om belastningsregister. För uppgifter i registret gäller absolut sekretess enligt 35 kap. 3 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Enskilda har dock rätt till insyn i registret, genom att avgiftsfritt på begäran skriftligen få ta del av samtliga uppgifter om sig själva, se 9 § lagen om belastnings- register. Den enskildas insynsrätt har sin grund i principen om att enskilda har rätt att få ta del av registeruppgifter som rör dem själva. Författningsreglerad och informell registerkontroll i arbetslivet Vissa begränsade delar av arbetsmarknaden omfattas av ett regelverk som ger arbetsgivare möjlighet att ta del av uppgifterna i belastnings- registret inför t.ex. ett beslut om anställning, s.k. registerkontroll. Den författningsreglerade registerkontrollen kan ske antingen genom att arbetsgivaren begär uppgifter direkt ur belastningsregistret eller genom att arbetsgivare begär av den enskilde att få se ett utdrag ur belastningsregistret. Som exempel på en reglering som ger rätt för en arbetsgivare att själv få uppgifter ur registret kan nämnas 10 § lagen om belastnings- register tillsammans med 21 § förordningen om belastningsregister eller 6 § lagen om belastningsregister tillsammans med 10 § förord- ningen om belastningsregister. Av sistnämnda bestämmelse följer t.ex. att Kriminalvården har rätt att få uppgifter ur belastningsregistret i ärenden om anställning av t.ex. övervakare eller personutredare. Andra exempel på regleringar som ger en rätt att utföra registerkontroll, vilket bl.a. inkluderar kontroll av belastningsregister, finns i 13 § säker- hetsskyddslagen (1996:627). Som exempel på regleringar som ger en rätt eller skyldighet för arbetsgivaren att begära av arbetstagaren att denne visar upp eller överlämnar ett utdrag ur belastningsregistret, kan nämnas lagen (2007:171) om registerkontroll av personal vid vissa boenden som tar emot barn, lagen (2010:479) om registerkontroll av personal som utför vissa insatser åt barn med funktionshinder och skollagen (2010:800). Enligt dessa regelverk finns en rätt eller skyldighet att kontrollera belastningsregistret för arbetsgivare inom verksamheter som på olika sätt arbetar med barn. Den enskilde, som med hänvis- ning till någon av dessa lagar begär ett utdrag ur belastningsregistret om sig själv, får då ett utdrag som endast omfattar brottstyper som är relevanta (9 § lagen om belastningsregister och 22 § förordningen om belastningsregister). Utanför det område som omfattas av en författningsreglerad registerkontroll saknas helt reglering. Arbetsgivare som inte omfattas av den författningsreglerade registerkontrollen har alltså inte någon uttrycklig rätt att begära att arbetstagaren visar upp ett registerutdrag. Avsaknaden av en sådan reglering innebär dock inte att det är förbjudet för en arbetsgivare att begära att en arbetssök- ande själv begär ett registerutdrag i syfte att visa det för arbetsgiv- aren. I dessa fall begärs utdragen alltså av den arbetssökande själv med stöd av den insynsrätt i belastningsregistret som finns enligt 9 § lagen om belastningsregister. Den kontroll som kommer till stånd genom denna metod kan beskrivas som en informell registerkontroll. Antalet utdrag som enskilda begär om sig själva har ökat kraftigt under . Enligt uppgifter från uppgick antalet registerutdrag som begärts av enskilda till drygt 300 000 för , medan motsvarande siffra för var drygt 40 000. Mycket talar för att denna utveckling till stor del kan förklaras av att det blivit vanligare att utdrag begärs inför anställning. Utvecklingen tyder alltså på att enskilda använder sin insynsrätt i belastningsregistret för ett annat syfte än det som lagstiftaren avsett. Utredningar som berör arbetsgivares möjligheter till kontroll av uppgifter i belastningsregistret Utvecklingen med ett kraftigt ökande antal begärda registerutdrag väcker frågor om bl.a. den enskildes rätt till personlig integritet i arbets- livet. Utvecklingen står i strid med lagstiftarens intentioner bakom enskildas insynsrätt i belastningsregistret (jfr prop. 1987/88:122 s. 19 f.), försämrar integritetsskyddet för arbetstagare och arbetssökande på arbetsmarknaden och kan leda till att personer som avtjänat sina straff får svårare att försörja sig på den ordinarie arbetsmarknaden. Det har i olika sammanhang övervägts om arbetsgivares möjlighet att genom informell registerkontroll få tillgång till uppgifter i belast- ningsregistret bör begränsas. Utredningen om integritet i arbetslivet föreslog i sitt betänkande (SOU 2009:44) att ett förbud skulle in- föras för arbetsgivare att utan stöd i lag eller författning meddelad med stöd av lag begära att en arbetstagare visar upp ett utdrag enligt lagen om belastningsregister eller lagen (1998:621) om misstanke- register. Vid remitteringen av betänkandet framkom det att ett fler- tal arbetsgivarorganisationer och vissa myndigheter bedömde att det kan finnas behov för arbetsgivare att göra registerkontroll även i andra fall än de som då var författningsreglerade. Med registerkontroll av- sågs i detta sammanhang möjligheten att kontrollera om enskilda före- kommer med uppgifter i belastningsregistret, antingen genom uttryck- ligt stöd i författning eller genom informell registerkontroll, dvs. en begäran till den enskilde att uppvisa eller lämna in utdrag ur belast- ningsregistret. I betänkandet Registerutdrag i arbetslivet (SOU 2014:48) före- slogs ett liknande förbud, dock med den begränsningen att förbudet mot registerkontroll utan författningsstöd endast skulle gälla upp- gifter i belastningsregistret, inte misstankeregistret. Utredningen hade bl.a. i uppdrag att utreda om det fanns kate- gorier av arbetsgivare som saknade en författningsreglerad rätt att få ta del av arbetssökandes uppgifter ur belastningsregistret men som har ett så starkt behov av det att författningsändringar bör övervägas. Utredningen fann dock att det inte fanns tillräckliga skäl för att före- slå att några ytterligare arbetsgivare skulle ges en författningsreglerad rätt att få ta del av arbetssökandens uppgifter ur belastningsregistret. Även inom ramen för remitteringen av det betänkandet fram- fördes synpunkter om att införande av ett förbud mot registerkon- troll i arbetslivet kan medföra ett behov av att utöka författnings- stödet för registerkontroller för vissa aktörer. Detta för att säkerställa att de som har ett reellt behov av registerkontroll även fortsättnings- vis ska kunna använda metoden. Medför ett generellt förbud mot registerkontroll i arbetslivet att författningsstödet behöver utökas? Flera utredningar har alltså föreslagit införande av ett förbud mot registerkontroll om det saknas uttryckligt författningsstöd för en sådan kontroll. Skälen för införande av ett sådant förbud har sin grund i att arbetstagare och arbetssökande bör tillförsäkras ett effek- tivt integritetsskydd. Regeringen delar uppfattningen att arbetstag- are och arbetssökande ska tillförsäkras ett effektivt integritetsskydd. Det har dock i samband med remitteringen av dessa utrednings- betänkanden framkommit synpunkter med innebörden att införande av ett förbud mot registerkontroll i arbetslivet kan medföra att för- fattningsstödet för registerkontroller behöver utökas för vissa aktörer. Detta för att säkerställa att de som har ett reellt behov av register- kontroll även fortsättningsvis ska kunna använda metoden. Uppdraget att utreda och analysera behovet av registerkontroll för vissa aktörer Regeringen har att ta ställning till om det, såsom utredningarna före- slår, bör införas ett förbud mot registerkontroll i de fall det saknas uttryckligt författningsstöd för en sådan kontroll. För det fall det införs ett generellt förbud finns det enligt regeringen skäl att utreda om det finns behov av att utöka författningsstödet för registerkon- troller för vissa aktörer på det sätt som gjorts gällande i de ovan- nämnda remissförfarandena. Utgångspunkter för bedömningen av om författningsstödet för registerkontroller bör utökas Som redan konstaterats innehåller belastningsregistret uppgifter som kan vara mycket integritetskänsliga för den registrerade. Möjlig- heten för arbetsgivare att få tillgång till uppgifter i belastningsregist- ret försämrar integritetsskyddet på arbetsmarknaden och kan leda till att personer som avtjänat sina straff får svårare att försörja sig på den ordinarie arbetsmarknaden Det innebär att såväl den enskilde som samhället i stort har ett starkt intresse av att information i belastnings- registret inte görs tillgänglig för utomstående utan tungt vägande skäl. Gemensamt för de situationer där det finns författningsstöd för registerkontroll är att frågan huruvida registerkontrollen bör tillåtas har varit föremål för noggranna överväganden av lagstiftaren. Det är inte tillräckligt att ett angeläget ändamål kan åberopas för att tillåta registerkontroll. Användandet av kontrollen måste även vara proportionerlig i förhållande till de intressen som talar emot en så- dan kontroll, nämligen den personliga integriteten hos de som kan bli föremål för kontrollen, och det får inte finnas mindre ingripande alternativ. Det handlar med andra ord om att skälen för register- kontroll måste väga tyngre än den enskildes intresse av att inte ut- sättas för det integritetsintrång som en registerkontroll innebär. Det finns några olika exempel på verksamheter där lagstiftaren har ansett att t.ex. arbetsgivarens skäl för registerkontroll väger tyngre än arbetstagarens intresse av att inte utsättas för det integritetsintrång som en registerkontroll innebär. Som exempel kan nämnas verksamheter som riktar sig mot barn. I verksamheter där man arbetar med barn är syftet med den reglerade registerkontrollen bl.a. att minska risken för sexuella övergrepp. Lag- stiftaren har i dessa fall gjort bedömningen att barns och ungdomars skydd mot övergrepp stärks om det är möjligt att förhindra att per- soner, som har dömts för sexualbrott, grova våldsbrott och vissa andra brott, arbetar med barn eller ungdomar. Registerkontroll ger därför arbetsgivaren tillgång till uppgifter om att en arbetssökande eller arbets- tagare inom exempelvis förskola eller skola har dömts för sådana brott. Andra exempel på verksamheter där arbetsgivare har möjlighet att få tillgång till registeruppgifter är Säkerhetspolisen, Kriminalvården och Försvarsmakten. Hos dessa myndigheter bedrivs en verksamhet som ställer höga krav på säkerhetsmedvetande och säkerhetsarbete. Mot denna bakgrund finns en reglering som ger författningsstöd för att genomföra registerkontroller av anställda. De överväganden som gjorts kring vilka verksamheter och arbetsgivare som bör ha möjlighet att genomföra registerkontroller, bör kunna tjäna som vägledning när det övervägs om det finns behov av att utöka författningsstödet för registerkontroller för vissa andra aktörer.