sou · H7B315 · 2019-03-28 00:00:00 — I stort sett alla deltagarna () bedömde sin egen kunskap om som liten eller ingen alls. Däremot bedömde majoriteten av studiedeltagarna () det som viktigt att ha kunskap om och önskade mer kunskap inom . Utbildning inom någon KAM-terapi rapporterades av av deltagarna, främst av sjukgymnasterna. De flesta av studiedeltagarna kände inte, eller endast i liten omfattning, till forskning inom KAM- området. ansåg att mer forskningsmedel skulle reserveras för forskning inom och skulle överväga att delta i ett sådant projekt. Enligt studiedeltagarna var det sällan som deras patienter tog upp frågor avseende och väldigt sällan som de diskuterade frågor relaterade till med sina patienter. 16Komplementära metoder definierades som behandlingar som ges parallellt med konven- tionell vård, men utan dialog mellan vårdgivarna. 17Alternativa metoder definierades som behandlingar som ges i stället för konventionell vård. 18Integrativ metod definierades som behandlingar som ges i samverkan och dialog mellan konventionell vård och komplementär och alternativ medicin. 2015 (23) En annan studie undersökte sjuksköterskors uppfattning och prak- tiserande av KAM19. Studien som var en webbaserad enkätstudie skickades till 1 200 slumpvis utvalda medlemmar i . 335 svarade på enkäten, vilket gav en svarsfrekvens på . Medelåldern bland de svarande var och majoriteten av de svarande var kvinnor (). På frågan om deltagarnas personliga användning av svarade att de hade an- vänt minst en KAM-metod och hade använt minst två metoder. Av en lista med tolv olika metoder20 och en kategori ”övriga metoder” var massage den mest använda meto- den () följt av kosttillskott, probiotika och KAM-preparat (herbal remedies) () och mind-body-terapier (). Samma metoder var de vanligast förekommande bland de av deltagarna som angav att de utövade någon KAM-metod på andra. Vanligast gjordes detta bland familj och vänner, men ett fåtal ut- övade KAM-metoder även på privat företag eller inom den offentliga sjukvården. Bristande kunskap och erfarenhet samt bristande veten- skapligt stöd var de vanligaste angivna skälen till att inte implemen- tera i den egna organisationen. Bland fritextsvaren lyftes även en osäkerhet kring vad som är tillåtet att utföra inom det legitimerade yrket. En hög andel av deltagarna () angav att de sällan eller aldrig frågar patienterna om KAM-användning. De vanligaste förklaringarna var avsaknad av kunskap, att de inte fann det relevant, att det inte var deras ansvar eller att de inte hade tid. Trots detta var det av de tillfrågade som ansåg att sjukvårdspersonal ska informera om när patienten efterfrågar det. Massage, akupunk- tur, mind-body-terapier, kiropraktik, kreativa terapier och naprapati ansågs av fler än av deltagarna vara metoder som kan ses som komplementära till konventionell sjukvård. 19Definitionen av baserades på definitionen som användes av plementary and Alternative Medicine (NCCAM) (numera [NCCIH]) ”en grupp av diverse medicinska system och hälso- och sjukvårdssystem och produkter som inte allmänt anses vara del av den konventionella medi- cinen”. 20De angivna metoderna var massage, kosttillskott/probiotika/terapeutiska preparat från naturen, akupunktur, kiropraktik, naprapati, spirituella behandlingar/terapier, antroposofisk medicin, traditionell kinesisk medicin, kreativa terapier, homeopati och ayurveda. Novus-undersökning 2018 (24) Novus har på uppdrag av genomfört en under- sökning om komplementär vård riktad till läkare och annan vård- personal inom . I studien gavs följande definition till komplementär vård: ”Med komplementär hälso- och sjukvård avses behandlingar som används med, som ett komplement till, den skolmedicinska behandlingen. Behandlingen sker under läkar- ansvar och metoderna ska vara beprövade och patientsäkra. Det skall ej blandas samman med alternativ medicin, som avser behandlingar som används utanför sjukvården.”. De läkare som ingick i studien var allmänläkare som kom från ett urval från läkarregistret respektive företagsregistret. Totalt var det 75 läkare som intervjuades per tele- fon. Bland de läkare som man fick kontakt med var svarsfrekvensen . Undersökningen med övrig vårdpersonal omfattade i huvudsak sjuksköterskor och undersköterskor. Denna undersök- ning genomfördes som webbintervju. Totalt genomfördes 104 in- tervjuer i Novus slumpmässigt rekryterade Sverigepanel. Deltagar- frekvensen uppgick till . Bland läkarna svarade att de är mycket positiva eller ganska positiva till komplementär vård, svarade varken eller, medan svarade att de var ganska negativa eller mycket negativa. Motsvarande siffror för övrig vårdpersonal var , respektive . På frågan om att kunna erbjuda patienter komplementär vård svarade av läkarna att de var mycket intresserade eller ganska intresserade av att kunna erbjuda patienter komplementär vård, medan var ganska ointres- serade eller helt ointresserade. Övriga svarade vet ej. Bland övrig vårdpersonal var motsvarande siffror , respektive . När det gäller patienternas intresse för komplementär vård svarade av läkarna att de bedömer att patienternas intresse för komplementär vård är ganska stort eller mycket stort, varken stort eller litet och mycket litet eller ganska litet. Bland övrig vårdpersonal var motsvarande siffror , 28 pro- cent och . Vidare var det av läkarna som angav att de får frågor av patienter om komplementär vård eller och . Bland övrig vård- personal var motsvarande siffror respektive . Läkarna fick även en fråga om de tror att patienter skulle uppskatta om läkaren hade utbildning i komplementär vård. På denna fråga svarade ja absolut, ja kanske, inte särskilt, inte alls och vet ej. utredningar (25) utförde två olika utredningarna rörande alternativ- och komplementärmedicin. Den ena tog upp användningen av sådana metoder inom landstingen och den andra rörde rent allmänt forskningen och utvecklingen inom området. lät genomföra en kart- läggning av den komplementära medicinens utbredning och tillämp- ning inom landstingen i . Kartläggningen genomfördes av och resultatet redovisades i rapporten Den kom- plementära medicinens utbredning och tillämpning inom landstingen. Ett frågeformulär skickades ut till en kontaktperson inom respektive landsting som vidarebefordras ut till vårdcentraler och avdelningar inom sitt landsting. I kartläggningen ingick 18 landsting, två regioner och en kommun. Komplementära metoder21 förekom inom samtliga landsting som svarat i undersökningen (16 av 18 landsting). De metoder som mest användes var akupunktur, massage och qigong och därefter följde tai chi och basal kroppskännedom. De komple- mentära metoderna utövades främst av sjukgymnaster inom lands- tingen, men även av barnmorskor, läkare, distriktssköterskor, under- sköterskor, kuratorer och musikterapeuter. Dessa hade i huvudsak genomgått kortare kurser eller vidareutbildning inom respektive terapi. I rapporten anges att 7 av 16 landsting hade avtal med externt anlitade komplementära terapeuter, bland vilka kiropraktorer och naprapater var vanligast. Många landsting ansåg att det var viktigt att frågan om den komplementära medicinen diskuteras öppet för att 21Komplementära metoder definierades så här: ”Med komplementära hälsometoder menas de metoder som traditionellt står utanför hälso- och sjukvårdens ordinarie utbud, t.ex. akupunktur, massage, kiropraktik, naprapati, zonterapi, qigong, tai chi m.fl. Metoderna kan även gå under benämningen alternativ medicin, icke-konventionell medicin eller komple- mentär medicin. Vi vet att flera landsting använder några av dessa metoder, t.ex. akupunktur och qigong, inom det ordinarie utbudet. Vid denna kartläggning bör dessa ses som komple- mentära”. landstingen ska kunna ta ställning till hur de ska förhålla sig till den och kunna samtala med patienterna om metoderna. Behovet av fler vetenskapliga studier, finansiering av forskning, utbildning samt kompetensstöd till forskningsprojekt lyftes också. Undersökning av massagemarknaden (26) Massagemarknaden har undersökts i en marknadsundersökning gjord av Svensk Massage, och . Ett riksrepresentativt slumpmässigt urval om 2 500 svenska medborgare i åldern 18–beställdes från Statens personadressregister. Urvalet jämfördes mot SCB:s befolknings- statistik för att säkerställa kön- och åldersfördelningen. Undersök- ningen skedde genom telefonintervju . Av telefonurvalet deltog i undersökningen. Totalt genom- fördes 1 001 telefonintervjuer. av undersökningsdeltagarna svarade att de hade provat på massage . Andra terapier som deltagarna hade provat på var kiropraktik (), akupunktur (), naprapati (), zonterapi (), homeopati (), healing (), kinesiologi (), osteopati (), shiatsu () och Rosenmetoden (). hade av undersökningsdeltagarna gått på massagebehandling. Motsvarande siffra från en undersökning av var . För andra metoder var det som behandlats med kiropraktik re- spektive akupunktur, med naprapati, med zon- terapi och med homeopati. Det var stora skillnader mellan olika län i andelen som svarade att de gått på massage . I och hade över hälften gått på massage medan det i och var . Bland orsakerna till att besöka en massör var smärta den vanligaste () följt av välbefinnande () och stelhet (). Totalt var det av kunderna som tog behandlingar för att få hjälp med någon typ av problem, resterande tog massage som avslappning eller för välbefinnande. av undersökningsdeltagarna angav att det var en massör som gav massagen, medan angav att det var legitimerad personal (kiropraktor, sjukgymnast eller naprapat). Lite fler än hälften angav att de gick på massage enstaka eller . Men var femte kund gick regelbundet en gång eller mer. Vanligast var att kunden själv betalade massagen (). Arbetsgivaren betalade drygt en femtedel av massage- behandlingarna (). Fakta och röster om alternativ medicin: en delrapport från . : Allmänna förlaget; 1987. 2.Messerer M, , . Use of dietary supplements and natural remedies increased dramatically during the 1990s. Journal of internal medicine. 2001;250(2):160-6. Epub 2001/08/08. 3.Messerer M, , . Sociodemographic and health behaviour factors among dietary supplement and natural remedy users. European journal of clinical nutrition. 2001;55(12):1104-10. Epub 2002/01/10. 4.Wallström P, , , , . Usage and users of natural remedies in a middle-aged population: demographic and psychosocial characteristics. Results from the Diet and Cancer Study. Pharmaco- epidemiology and drug safety. 1996;5(5):303-14. Epub 1996/09/01. 5.Al-Windi A, Elmfeldt D, Svärdsudd K. The relationship between age, gender, well-being and symptoms, and the use of pharmaceuticals, herbal medicines and self-care products in a Swedish municipality. European journal of clinical pharma- cology. 2000;56(4):311-7. Epub 2000/08/23. 6.Nilsson M, Trehn G, K. Use of complementary and alternative medicine remedies in . A population-based longitudinal study within the northern . Multinational Monitoring of Trends and Determinants of Cardiovascular Disease. Journal of internal medicine. 2001;250(3):225-33. Epub 2001/09/14. 7.Eklöf M, Tegern G. Stockholmare och den komplementära medicinen: Befolkningsstudie angående inställning till och användning av komplementär medicin. : HSN, 2001. 8.Al-Windi A. Determinants of complementary alternative medicine () use. Complementary therapies in medicine. 2004;12(2-3):99-111. Epub 2004/11/25. 9.Al-Windi A. Predictors of herbal medicine use in a Swedish health practice. Pharmacoepidemiology and drug safety. 2004;13(7):489-96. Epub 2004/07/23. Komplementär och alternativ medicin: en inven- teringsstudie forsknings- och utvecklingsenhet; 2005. 11.Statistiska centralbyrån (SCB). Ohälsa och sjukvård 1980–2005. 2006. _le113sa0601.pdf (hämtad ). 12.Novus-undersökning med den svenska allmänheten om deras åsikter i frågor gällande sjukvård, naturläkemedel och integrativa behandlingsformer utförd på uppdrag av Vidarkliniken. 13.Wemrell M, , Mulinari S, Hornborg A-C, Enheten for Socialepidemiologi. Medicinska fakulteten LU. Användning av alternativ och komplementär medicin (AKM) i : Pilot- studie . Rapport 2016:1. . pdf (hämtad ). 14.Hardell L, , , . Ny studie av cancerpatienter i : alternativmedicin inget alternativ. 1998;95(18):2092-5. Epub 1998/06/11. 15.Hietala M, , , , , . Natural remedy use in a prospective cohort of breast cancer patients in . 2011;50(1):134-43. Epub 2010/05/27. 16.Klingberg E, , , Håwi G, Forsblad- d'. The use of complementary and alternative medicine in outpatients with inflammatory rheumatic diseases in . Scandinavian journal of rheumatology. 2009;38(6):472-80. Epub 2009/11/20. 17.Lövgren M, , , Levealähti H, Tishelman C. Push or pull? Relationships between lung cancer patients’ perceptions of quality of care and use of complementary and alternative medicine. European journal of oncology nursing: the official journal of . 2011;15(4):311-7. Epub 2010/11/26. 18.Oxelmark L, , , , , , et al. Use of complementary and alternative medicine in Swedish patients with inflammatory bowel disease: a controlled study. European journal of gastroenterology & hepatology. 2016;28(11):1320-8. Epub 2016/07/30. 19.Lökk J, . Frequency, type and factors associated with the use of complementary and alternative medicine in patients with Parkinson's disease at a neurological outpatient clinic. Parkinsonism & related disorders. 2010;16(8):540-4. Epub 2010/07/27. 20.Skovgaard L, Nicolajsen PH, , , , Verhoef M, et al. Use of Complementary and Alternative Medicine among People with Multiple Sclerosis in the Nordic Countries. 2012;2012:841085. Epub 2013/01/11. 21.Mårtensson L, . Use of acupuncture and sterile water injection for labor pain: a survey in . 2006;33(4):289-96. Epub 2006/12/08. 22.Bjerså K, , Fagevik . Knowledge about complementary, alternative and integrative medicine () among registered health care providers in Swedish surgical care: a national survey among university hospitals. BMC comple- mentary and alternative medicine. 2012;12:42. Epub 2012/04/14. 23.Jong M, , . A cross-sectional study on Swedish licensed nurses' use, practice, perception and knowledge about complementary and alternative medicine. Scandinavian journal of caring sciences. 2015;29(4):642-50. Epub 2015/01/28. 24.Novus-undersökning – Synen på komplementär vård – läkare och övrig vårdpersonal i utförd på uppdrag av . Den komplementära medicinens utbredning och tillämpning inom landets landsting. : Repro, ; 2001. 26.Branschrådet Svensk Massage, och . Massage och massörer. Tabeller över befolkningsstudier och patientstudier (tillhör avsnitt 6.5) I tabell 5 och tabell 6 nedan redovisas nyckeldata från de studier som ingår i utredningens sammanställning av studier som undersökt om- fattningen av användning samt attityder till och bland den svenska befolkningen (tabell 5) och i specifika patientgrupper i (tabell 6). För utförligare information se sammanställningen av studier – användning av samt attityder till och i bi- laga 5 för korta referat av studierna och avsnitt 6.5 för en syntes av sammanställningen. Sammanfattning av befolkningsstudier över KAM-användning som ingår i utredningens kartläggning (tillhör avsnitt 6.5) Påvisad skillnad i användning: användning (%) • mellan kvinnor och män • beroende på självupplevd hälsa • Ingen påvisad skillnad mellan kvinnor och män • Vanligare hos personer 1) Vitaminer eller ”annan • Vanligare bland kvinnor stärkande medicin”2 • Vanligare bland kvinnor • Vanligare bland kvinnor • 1) Användningen var vanligast i den äldsta ålders- gruppen (75–). 2) En ökad användning sågs med åldern hos män, medan hos kvinnor var den högsta användningen i åldern 55–. • Vanligare bland män med längre utbildning • Vanligare för män med låg självupplevd hälsa • Vanligare bland kvinnor • Ökande andel användare med åldern hos män • Vanligare bland kvinnor med längre utbildning • Vanligare bland kvinnor med låg självupplevd hälsa Al-Windi et al. • Vanligare bland kvinnor • Ingen påvisad skillnad mellan åldersgrupper • Vanligare vid låg självupplevd hälsa • Vanligare bland kvinnor • Ingen påvisad skillnad mellan åldersgrupper • Vanligare vid längre utbildning • Vanligare vid låg självupplevd hälsa Påvisad skillnad i användning: användning (%) • mellan kvinnor och män • beroende på självupplevd hälsa • Vanligare bland kvinnor • Med undantag för personer respektive , som hade en lägre användning, var er- farenheten relativt jämnt fördelad över åldrarna. • Vanligare vid längre utbildning 1) Al-Windi 2004H 1) Besök hos alternativ • Vanligare bland kvinnor. För besök hos alternativ 2) Al-Windi 2004bI behandlare var skillnaden inte statistiskt signifikant efter justering för störfaktorer (confounders). • Efter justering för störfaktorer förelåg det inga statistiskt signifikanta skillnader mellan ålders- • 1) Ingen påvisad skillnad mellan utbildnings- 2) Vanligare vid längre utbildning hos kvinnor som använde KAM-preparat • 1) Efter justering för störfaktorer förelåg det inga statistiskt signifikanta skillnader beroende på själv- 2) Ingen påvisad skillnad beroende • Vanligare bland kvinnor med KAM-preparat • I de yngre åldersgrupperna (18 och ) var an- delen som aldrig använt störst. • Vanligare vid låg självupplevd hälsa SCB, Ohälsa- och 1) Alternativ behandlare10 • Vanligare bland kvinnor med KAM-preparat sjukvård 1980–2005, 2) De senaste Påvisad skillnad i användning: användning (%) • mellan kvinnor och män • beroende på självupplevd hälsa 1) Integrativ behandling12 • Vanligare bland kvinnor 2) Naturläkemedel plus • I den yngsta åldersgruppen (18–) var det färre än genomsnittet som genomgått en integrativ ment till etablerad hälso- Användning av alter- nativ och komplementär medicin (AKM) i 2016M • Vanligare bland kvinnor • Vanligare bland yngre åldersgrupper (AKM)14 • Vanligare vid längre utbildning • Ingen påvisad skillnad beroende på självupplevd hälsa 1Frågan löd: Har du någonsin behandlats för kroppsligt eller psykiskt besvär av kiropraktor, zonterapeut, akupunktör, homeopat, naturläkare eller liknande – alltså av en alternativ terapeut? Denna fråga följdes upp med angivelse av när behandlingen skett och vilken typ av behandling det gällt. 21 olika metoder kunde anges och dessutom kunde annan behandling anges. 2Frågorna löd: Har du använt naturläkemedel? Begreppen definieras inte mer i frågorna. 3KAM-preparat (natural remedies) definierades som ett preparat som kan antas inte orsaka skadliga effekter vid normal användning hos människa eller djur och där den aktiva komponenten är en del av en växt eller ett djur, eller naturligt förekommande bakteriell kultur, salt eller lösning av salt. Örtteer inkluderades inte. En person som under de av registrering använt ett preparat som innehöll någon av en rad angivna substanser ansågs vara användare av KAM-preparat. Bland de angivna substanserna ingick bland annat fiskolja, vitlök, , aloe vera, proteiner, aminosyror och antioxidanter. 4Frågan löd: “Did you buy any health food remedies e.g. herbal medicines in 1993, either for illness or as a preventive measure?” Inga fasta svarsalternativ gavs, utan patienten uppmanades att lista preparat som de använt . 5KAM-preparat (complementary and alternative medicine [] remedies) definierades som mineraler, vitaminer och andra substanser som inte förskrivits av läkare (såsom Q10, kisel, vitlök, , ginkgo biloba, , echinacea, fiskolja och homeopatiska läkemedel). Inga fasta svarsalternativ gavs, utan patienten uppmanades att lista KAM-preparat som de använt . 6Frågan löd: Vilken erfarenhet har du av följande terapier? Följt av följdfrågor såsom och . Terapierna som lästes upp var akupunktur, antropo- sofisk medicin, healing, homeopati, kinesiologi, kiropraktik, kristallterapi, massage, naprapati, naturläkemedel, Rosenterapi och zonterapi. 7I studien definierades som terapier, eller som icke-allopatisk medicin snarare än som okonventionell medicin. I enkäten efterfrågades om den svarande kon- sulterat någon alternativ behandlare exempelvis inom massage, akupunktur, kiropraktik eller naprapati eller andra terapier under det föregående året. 8I enkäten frågades om den svarande hade använt något KAM-preparat (herbal medicine) under det föregående året. I det fall de svarade ja ombads de ange antal produkter, produktnamn och anledningen till användandet. 9Frågan löd: Har du använt dig av någon form av komplementär och alternativ terapi? Följt av samma fråga om . Det är oklart om svarsalternativ eller någon mer förklaring gavs. 10Frågan löd: Har du behandlats för kroppsligt eller psykiskt besvär av (i) naprapat, osteopat (ii) akupunktör, (iii) zonterapeut eller akupressör, (iv) homeopat, naturläkare eller (v) någon annan, nämligen? 11Frågan löd: Har du använt naturläkemedel? 12Integrativ behandling definierades som när konventionell vård och skolmedicinska läkemedel kombineras med väl beprövade komplementära medicinska behandlings- metoder, exempelvis kiropraktik, massage och naturläkemedel. Vidare angavs att integrativ vård ordineras av skolmedicinskt utbildade läkare med vidareutbildning inom dessa områden. 13Frågan löd: Har du använt dig av naturläkemedel eller andra komplementära läkemedel som komplement till konventionell skolmedicin? 14Användning av alternativ och komplementär medicin inkluderar här besök hos vårdgivare (exempelvis massör eller akupunktör), intag av naturmedel, örtmedicin eller kost- tillskott, samt användning av självhjälpsmetoder som yoga eller avslappning. I siffran inkluderas inte mottagande av komplementär behandling hos konventionell vårdgivare eller på remiss. Det gavs vissa metoder att ta ställning till. Det är oklart om möjlighet till fritextsvar gavs. Fakta och röster om alternativ medicin: en delrapport från . : Allmänna förlaget; 1987. BMesserer M, , . Use of dietary supplements and natural remedies increased dramatically during the 1990s. Journal of internal medicine. 2001;250(2):160–6. Epub 2001/08/08. CMesserer M, , . Sociodemographic and health behaviour factors among dietary supplement and natural remedy users. European journal of clinical nutrition. 2001;55(12):1104-10. Epub 2002/01/10. DWallstrom P, Elmstahl S, , Ostergren PO, . Usage and users of natural remedies in a middle-aged population: demographic and psychosocial characteristics. Results from the Diet and Cancer Study. Pharmacoepidemiology and drug safety. 1996;5(5):303-14. Epub 1996/09/01. EAl-Windi A, Elmfeldt D, Svardsudd K. The relationship between age, gender, well-being and symptoms, and the use of pharmaceuticals, herbal medicines and self-care products in a Swedish municipality. European journal of clinical pharmacology. 2000;56(4):311-7. Epub 2000/08/23. , Trehn G, K. Use of complementary and alternative medicine remedies in . A population-based longitudinal study within the northern . Multinational Monitoring of Trends and Determinants of Cardiovascular Disease. Journal of internal medicine. 2001;250(3):225–33. Epub 2001/09/14. GEklöf M, Tegern G. Stockholmare och den komplementära medicinen: Befolkningsstudie angående inställning till och användning av komplementär medicin. : HSN, 2001. HAl-Windi A. Determinants of complementary alternative medicine () use. Complementary therapies in medicine. 2004;12(2-3):99-111. Epub 2004/11/25. IAl-Windi A. Predictors of herbal medicine use in a Swedish health practice. Pharmacoepidemiology and drug safety. 2004;13(7):489–96. Epub 2004/07/23. Komplementär och alternativ medicin: en inventeringsstudie forsknings- och utvecklingsenhet; 2005. KStatistiska centralbyrån (SCB). Ohälsa och sjukvård 1980–2005. 2006. (hämtad ). LNovus-undersökning med den svenska allmänheten om deras åsikter i frågor gällande sjukvård, naturläkemedel och integrativa behandlingsformer utförd på uppdrag av Vidarkliniken. MWemrell M, , Mulinari S, Hornborg A-C, Enheten for Socialepidemiologi. Medicinska fakulteten LU. Användning av alternativ och komplementär medicin (AKM) i : Pilotstudie . Rapport 2016:1. (hämtad ).