sou · H7B353 · 2019-12-09 00:00:00 — är det land, förutom där det bor flest personer med svensk garantipension. Som framgår av tabell 6.1 var det 2018 av alla utomlands bosatta garantipensionärer som bodde i . allmänna lagstadgade pensionssystem består av arbets- pension, folkpension och garantipension. Arbetspensionen tjänas in genom arbete och omfattar således arbetstagare och även egenföre- tagare. Folkpensionen och garantipensionen är bosättningsbaserade. Utöver det allmänna pensionssystemet finns också andra stöd i form av bostadsbidrag och utkomststöd. En kartläggning av förmåner i andra medlemsstater Arbetspensionen är en arbetsbaserad socialförsäkringsförmån som efter pensioneringen ska säkerställa en rimlig konsumtionsnivå för den som har varit verksam som arbetstagare eller egenföretagare. Rätt till arbetspension har den som genom anställning eller som egen- företagare har tjänat in pension. Arbetspensionen är baserad på förvärvsinkomsterna och tjänas in . Det finns ingen övre inkomstgräns för in- tjänandet av pension och även det utbetalade pensionsbeloppet saknar begränsning. Intjänandet av arbetspension sker från och med för anställda och för egenföretagare. Pensionsåldern håller på att höjas och är därmed beroende av födelseår. För den som är född eller tidigare kan ålderspension beviljas tidigast . har pensions- åldern höjts 2027 nå . För personer födda eller senare kommer pensionsåldern att kopplas till den förväntade livslängden. För den som väntar med att ta ut pensionen tills efter pensionsåldern höjs pensionen varaktigt eller . Pension kan tjänas in fram till efter den lägsta pensionsåldern. Det är också möjligt att genom partiellt förtida uttag ta ut pen- sionen . Då minskas pensionen . Även denna åldersgräns ska höjas med start för dem födda . Därutöver finns också en reglering som möjliggör för per- soner som har arbetat i ett ansträngande och slitsamt arbete att få ta ut pensionen tidigare utan minskning, men då krävs att arbetsförmågan är nedsatt. Arbetspensionen är kategoriserad som en sådan pensionsförmån som omfattas av de allmänna bestämmelserna om samordning av ålders- och efterlevandepension i förordning 883/2004. Folkpensionen är allmän och obligatorisk och regleras i folkpen- sionslagen (568/2007). Folkpensionens syfte är att trygga försörj- ningen under ålderdomen och vid arbetsoförmåga för personer bosatta i samt försörjningen för den efterlevande maken eller barn En kartläggning av förmåner i andra medlemsstater som är bosatta i efter det att en i bosatt person har avlidit. För att ha rätt till folkpension krävs att en person är bosatt i . Även en person som inte är bosatt i har rätt till folkpension, om han eller hon bor i en stat där förordning 883/2004 tillämpas. I detta fall krävs även att personen omfattas av tillämp- ningsområdet för förordning 883/2004 och att han eller hon har bott eller arbetat i . För att folkpensionen ska beviljas krävs att personen har varit bosatt i . Försäkringstid som har tjänats in i övriga medlemsstater kan beaktas för att uppfylla kravet om tre års försäkringstid, men minst ett av åren behöver personen ha bott i . Samordningen av folk- pensionen påverkas av om denna kvalificeringstid utgörs av enbart finländska år eller om rätten uppfylls med hjälp av samordnings- bestämmelserna. Folkpensionsbeloppets storlek är beroende av hur länge personen har varit bosatt i mellan och fram till pensioner- ingstidpunkten, dock högst ålder7. För rätt till full folkpen- sion krävs att man har varit bosatt i av . Vid färre antal år minskas pensionen proportionellt, vilket innebär att beloppet för full folkpension multipliceras med en avvägnings- koefficient. Avvägningskoefficienten beräknas genom att bosättnings- tiden divideras med den tid som är av den totala tiden mellan det att personen fyllde och det att folkpensionen började eller personen fyllde . Folkpensionens storlek beror också på civilstånd, ensamstående får en högre pension än gifta eller sambor. Full folkpension för är för ogift, för gifta/sammanboende är den . Full folkpension betalas till den som, utöver att uppfylla kvalifikationskraven, inte har pensionsinkomster som överstiger inkomstgränsen som berättigar till full folkpension (2019). När pensionsinkomsterna överstiger denna gräns kommer den överstigande delen att minska folkpensionen med De pensionsinkomster som minskar folkpensionen är utgående fortlöpande eller återkommande arbetspension, vissa grund- 7Den som är född har rätt till ålderspension . Den som är född eller senare har rätt till ålderspension vid samma ålder som enligt 11 § lagen om pension för arbetstagare föreskrivs som ålder för ålderspension för hans eller hennes åldersklass (10 § första stycket). En kartläggning av förmåner i andra medlemsstater belopp för jordbrukare, olycksfallspensioner, familjepensioner, sjuk- pensioner och viss försörjningspension för militärer och motsvarande utländska pensioner och förmåner. Folkpension i form av ålderspension betalas ut från och med månaden efter 65-årsdagen. Den kan också skjutas upp och betalas då ut med ett förhöjt belopp. Personer som har fyllt kan ansöka om förtida pension, men då reduceras pensionen varaktigt för som den tas ut före 65-årsmånaden. För personer födda eller senare kommer pensionsåldern att kopplas till livslängden och därmed höjas. Utöver folkpension som ålders- pension finns folkpension också i form av förtida ålderspension, sjuk- pension och familjepension till efterlevande make/maka och barn. Folkpensionen är kategoriserad som en sådan pensionsförmån som omfattas av de allmänna bestämmelserna om samordning av ålders- och efterlevandepension i förordning 883/2004. Dock har ett undantag i förordningens bilaga XI, vilket påverkar beräk- ningen. Detta beskrivs närmare nedan. Folkpensionen i förhållande till EU:s samordningsbestämmelser8 Den finska folkpensionen har många likheter med den svenska garantipensionen och det är därför av intresse att undersöka hur den hanteras i samordningssituationer och att noggrannare gå igenom hur tillämpar förordningens bestämmelser. En tydlig skill- nad är att har ett undantag antecknat i förordningens bilaga XI som påverkar tillämpningen av samordningsbestämmelserna på den finska folkpensionen. har fått antecknat följande undantag i förordning 883/2004. Ingressen till förordning 883/2004 I enlighet med principen om likabehandling torde det, på grund av särdragen i den finländska lagstiftningen om social trygghet, vara lämpligt med ett särskilt undantag för genom en anteckning i bilaga XI, begränsat till nationella pensioner som grundas på bosättning, i syfte att säkerställa att beloppet för den nationella pensionen inte kan understiga beloppet för den nationella pension som beräknas som om alla försäkringsperioder fullgjorda i en annan medlemsstat hade full- gjorts i . 8www.kela.fi/documents/10192/3725630/Vanhuuseläke.pdf En kartläggning av förmåner i andra medlemsstater anteckning rörande folkpensionen i Bilaga XI 1.Vid fastställandet av rätten till förmåner vid beräkningen av den finska folkpensionen enligt artiklarna 52–54 i denna förordning ska pensions- rätt som förvärvats enligt en annan medlemsstats lagstiftning behandlas på samma sätt som pension som förvärvats enligt finsk lagstiftning. Undantaget innebär konkret att vid beräkningen av finsk folk- pension, som samordnas enligt förordning 883/2004, får man beakta de arbetspensioner av samma slag som har tjänats in i andra länder som omfattas av förordningen som inkomst på samma sätt som finländska arbetspensioner. Det medför dock att även de försäk- ringstider som den sökande har tjänat in i andra medlemsstater ingår vid beräkningen av försäkringstiden. Den finska undantagsbestäm- melsen åsidosätter således bestämmelsen i förordningens artiklar 52– 54 om förbud mot att beakta pensioner av samma slag som inkomst. En i bosatt sökande vars kvalifikationstid har fullgjorts av försäkringstid intjänad i har således rätt till en pension beräknad som en oberoende förmån, i enlighet med undantagsbestäm- melsen. Beräkningen av den oberoende förmånen görs genom att den ovan nämnda avvägningskoefficienten beräknas. I denna avvägnings- koefficient ingår den totala försäkringstiden i och övriga medlemsstater. Den fulla fastställda folkpensionen multi- pliceras sedan med avvägningskoefficienten och därefter minskas beloppet med de motsvarande pensionsinkomsterna (finska och utländska). Det belopp som återstår är den folkpension som utbetalas. En pro rata-beräknad folkpension betalas endast om en i bosatt sökandes kvalifikationstid () har fullgjorts med försäk- ringstid från någon annan medlemsstat (minst ett av åren i ) eller om sökanden är bosatt i en annan medlemsstat. Pro rata-pen- sionen beräknas då genom att den framräknade oberoende förmånen (beskriven ovan) multipliceras med en s.k. pro rata-koefficient. Pro rata-koefficienten beräknas genom att den i intjänade för- säkringstiden divideras med summan av finsk och utländsk försäk- ringstid. Pro rata-koefficienten uttrycker således den andel av den oberoende pensionen som motsvarar försäkringsperioderna i . En kartläggning av förmåner i andra medlemsstater Syftet med garantipensionen är att genom pension som betalas av statsmedel trygga försörjningen för en pensionär som är bosatt i , om pensionärens pensioner inte i övrigt räcker till en skälig försörjning. Garantipensionen regleras i lagen (703/2010) om garanti- pension. Garantipension är en minimipension som kan betalas till per- soner som har en total pension som understiger garantipensionsnivån (777,2019). För rätt till garantipension krävs att en person har bott i . Försäk- ringstid som har tjänats in i övriga medlemsstater kan beaktas för att uppfylla kravet om tre års försäkring, men minst ett av åren behöver personen ha bott i . Rätt till garantipension har en person som har uppnått pen- sionsåldern och får ålderspension eller har någon annan pension som nämns i lagen om garantipension. Rätt till garantipension har också en invandrare, dvs. den som har fyllt och som har flyttat till men inte får folkpension, som har uppnått åldern för folk- pension. För att kunna få garantipension måste man ansöka om alla övriga pensioner som man kan ha rätt till, både i och i utlandet. Full garantipension uppgår till 2019. Garantipensionen betalas endast ut till personer bosatta i . Om övriga pensionsinkomster är under miniminivån så betalas skill- naden ut som garantipension. Garantipensionen minskas således med både finländska och utländska pensionsinkomster, men inte med förvärvsinkomster, kapitalinkomster och förmögenhet. Garantipensionen är kategoriserad som en minimiförmån enligt artikel 58 i förordning 883/2004. För ålderspensionärer som är stadigvarande bosatta i och har låga inkomster kan det också finnas rätt till bostadsbidrag. Bostads- bidraget är bl.a. beroende av boendekostnaderna, förmögenhet och civilstånd. Bostadsbidraget regleras i lagen om bostadsbidrag för pensionstagare (571/2007). Bostadsbidraget är en hybridförmån och hanteras i enlighet med artikel 70 i förordning 883/2004. En kartläggning av förmåner i andra medlemsstater Utkomststödet regleras i lagen (1412/1997) om utkomststöd och är ett ekonomiskt stöd för enskilda och familjer. Det är ett ekonomiskt stöd inom den finska socialvården vars syfte är att trygga inkomsten och främja möjligheten för att individen ska klara sin egen försörj- ning. Stödet är behovsprövat, avseende både inkomster och utgifter och beviljas i regel för en månad i taget. Utkomststödet är ett socialt stöd och omfattas inte av förordning 883/2004. Hur påverkas en person med svensk garantipension bosatt i om den upphör? I denna del redogörs för de förmåner en person eventuellt kan få om den svenska garantipensionen upphör samt om och i så fall hur det kan påverka uppehållsrätten. Finns det förmåner som kan ersätta den svenska garantipensionen? Arbetspensionen liksom folkpensionen beräknas som regel utan hän- syn till den svenska garantipensionen, dvs. förmånerna påverkar inte varandra och en persons finska arbets- och/eller folkpension kommer därmed inte att påverkas av om en person får svensk garantipension eller inte. De ersättningar som i första hand kan komma ifråga som ersättning för svensk garantipension är därför den finska garanti- pensionen och bostadsbidrag för pensionstagare. Som en sista form av försörjningsstöd finns också utkomststödet. I finns det således stöd som för de allra flesta i någon mån kan ersätta den svenska garantipensionen. Dock är det osäkert i vilken omfattning de kan kompensera bortfallet av svensk garanti- pension. Nivåmässigt är den finska och den svenska garantipen- sionen (till följd av kronförsvagningen) likvärdiga. Men behovsprövningen av den finska garantipensionen (och även av bostadsbidraget) är betydligt högre än för den svenska garantipen- sionen, vilket medför att många personer bosatta i skulle få minskade nettoinkomster. En kartläggning av förmåner i andra medlemsstater Påverkas uppehållsrätten i om en person inte längre får garantipension? Inom ramen för det nordiska samarbetet finns ett utökat skydd för personer som omfattas av gällande överenskommelser och konven- tioner. Det medför att förutsättningarna kan skilja sig åt beroende på om en person omfattas av det nordiska regelverket eller inte. Av den nordiska konventionen om socialt bistånd och sociala tjänster9 följer att en nordisk medborgare10 inte kan sändas hem på grund av sitt behov av socialt bistånd om personens familjeförhållan- den, anknytning till bosättningslandet eller omständigheterna i övrigt talar för att personen bör stanna där och under alla omständigheter inte om medborgaren varit lagligen bosatt i landet. Svenska medborgare som är bosatta i torde därför inte förlora sin uppehållsrätt till följd av att de inte får garantipension. Inte heller personer med permanent uppehållsrätt skulle påverkas. Personer med garantipension som inte omfattas av nämnda nor- diska överenskommelser och är bosatta i skulle dock kunna påverkas i högre grad om den svenska garantipensionen upphör. I praktiken kommer dock dessa fall att vara få. I genomfördes en pensionsreform, vilket medför att det finns två parallella pensionssystem. Personer som är födda och tidigare omfattas helt av det gamla pensionssystemet. Personer födda tillhör infasningen av det nya systemet och omfattas proportionellt av båda systemen. Födda efter 1962 omfattas helt av det nya systemet. Personer som har svensk garantipension och är bosatta i är främst födda , men personer födda blir och kan då beviljas garanti- pension. För att kunna klargöra vilka alternativa stöd som personer bosatta i kan ha rätt till om garantipensionen upphör behöver därför både det gamla och det nya pensionssystemet belysas. 9För konventionstexten se lagen (1995:479) om nordisk konvention om socialt bistånd och sociala tjänster. 10Utöver nordiska medborgare omfattar konventionen även andra personer som är lagligen bosatta i något av de nordiska länderna. En kartläggning av förmåner i andra medlemsstater ”gamla” pensionssystem äldre pensionssystem består av tilläggspension (tilleggs- pensjon) och grundpension (grunnpensjon). Det påminner i sin ut- formning till viss del om det tidigare svenska pensionssystemet. Regleringen kring pensionssystemet återfinns i folketrygdloven kapitel 19 om alderspensjon. För rätt till tilläggspension krävs att man har tjänat in pensionspoäng i och för att kunna få full tilläggspension krävs att man har arbetat i . Om man har arbetat så minskas pensionen proportionellt. Tilläggspensionen är inkomstgrundad och dess storlek är bero- ende både av inkomsterna och av antalet försäkringsår. Storleken på tilläggspensionen bestäms utifrån de 20 åren med högst inkomst, men minskas om försäkringstiden är kortare än . Ett intjänande i nivå med basbeloppet (grunnbeløp) ger en pensionspoäng och i takt med ett högre intjänande ökar pensionspoängen. Under intjän- andetiden ökar pensionsrättigheterna i takt med samhällets löne- tillväxt. Den uttagna pensionen följer löneutvecklingen, men med ett avdrag på . Tilläggspensionen samordnas enligt de allmänna samordnings- bestämmelserna av ålders- och efterlevandepensioner i förord- ning 883/2004. Grundpensionen är bosättningsbaserad (baseras på trygdetid) och helt oberoende av tilläggspensionens storlek och övrig inkomst. Grundpensionens storlek påverkas således vare sig av den inkomst en person har haft under förvärvslivet eller av den inkomst personen har som pensionär. Grundpensionens storlek är i stället beroende av hur länge en person har tillhört folketrygden, dvs. har bott och/eller arbetat i . För att har rätt till full grundpension krävs att man har tillhört folketrygden . Om för- säkringstiden är kortare minskas pensionen proportionellt. En kartläggning av förmåner i andra medlemsstater Full grundpension för ogifta motsvarar basbeloppet och uppgår 2019 till . För gifta är full grundpension av grundbeloppet vilket motsvarar . Grundpensionen samordnas enligt de allmänna samordnings- bestämmelserna av ålders- och efterlevandepensioner i förord- ning 883/2004. Dock har en bilageanteckning till Avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (förkortas ) som påverkar tillämpningen. Den beskrivs närmare i avsnittet Grund- pension och garantipension i förhållande till EU:s samordningsbestäm- melser. Pensionstillägg (pensjontillegg) eller særtillegg Den som har låg eller ingen intjänad tilläggspension kan också ha rätt till pensionstillägg. Pensionstillägget säkrar att man får en pen- sion som minst uppgår till den minsta pensionsnivån (minste pen- sjonsnivå). När grundpensionen och tilläggspensionen tillsammans är lägre än den minsta pensionsnivån betalas skillnaden ut i form av ett pensionstillägg. Pensionstillägget är precis som tilläggs- och grund- pensionen 40-delsberäknad och för rätt till fullt pensionstillägg krävs att man har trygdetid. Den minsta pensionsnivån är inkomstprövad och beroende av civilstånd. För den som är gift/sammanboende är den också bero- ende av makes inkomst och pension. Minsta pensionsnivån finns uppdelad i låg, ordinarie och hög nivå samt en särskild nivå för ensam- stående. För en ensamstående pensionär med full trygdetid uppgår den minsta pensionsnivån till (særskilt sats enslige). Det nya pensionssystemet i Sedan pensionsreformen består den allmänna pensionen av inkomst- pension och garantipension. De allra flesta har också rätt till tjänstepen- sion. Den allmänna pensionen (folketrygden) regleras i folketrygd- loven kapitel 20 om ny alderspensjon. nya pensionssystem har många likheter med det svenska pensionssystemet. En kartläggning av förmåner i andra medlemsstater Inkomstpension tjänas in genom att av den pensions- grundande inkomsten betalas in till pensionssystemet och ger pen- sionsrätt. All pensionsrätt som en person tjänar in mellan åldrarna ackumuleras till en pensionsbehållning. Pensionsbehåll- ningen ökar i takt med lönetillväxten. Vid pensioneringen delas den samlade pensionsbehållningen med ett s.k. delningstal som i princip speglar den förväntade återstående livslängden som pensio- när. Det finns således ingen kvalificeringstid för att få rätt till pen- sion, utan rätt till pension har den som har tjänat in pensionsrätt och som därmed har en pensionsbehållning. Pensionen är baserad på den intjänade pensionsbehållningens storlek. Pensionsåldern är flexibel och man kan välja att gå i pension . Det är också möjligt att kombinera arbete och pension. Den uttagna pensionen följer löneutvecklingen, men med ett avdrag på . Inkomstpensionen samordnas enligt de allmänna samordnings- bestämmelserna av ålders- och efterlevandepensioner i förord- ning 883/2004. Garantipensionen är allmän och obligatorisk. För att ha rätt till garanti- pension krävs att man har bott i . Försäkringstid som har tjänats in i övriga medlemsstater kan beaktas för att uppfylla kravet om tre års försäkring, men minst ett av åren behöver personen ha bott i . För rätt till full garantipension krävs att en person har tillhört den norska folketrygden) . minskar garanti- pensionen proportionerligt. Garantipensionen inkomstprövas mot inkomstpensionen och avkortas mot den. Garantipensionens storlek beror också på sökandens civilstånd, för en person som är sammanboende är garantipensionsnivån också beroende av partnerns inkomst och pension. En ensamstående person får därmed en högre garantipen- sion än gifta eller sambor. Maximal garantipension för en ensam- stående är och för gifta . En kartläggning av förmåner i andra medlemsstater Garantipensionen motsvarar en lägsta pensionsnivå. Denna nivå ändras utifrån löneutvecklingen efter justering av föränd- ringen av den förväntade livslängden. Det finns dock en begränsning på så sätt att indexeringen aldrig blir lägre än indexeringen för in- komstpensionen, men den kan bli högre. Garantipensionen samordnas enligt de allmänna samordnings- bestämmelserna av ålders- och efterlevandepensioner i förord- ning 883/2004. Grundpension och garantipension i förhållande till EU:s samordningsbestämmelser11 har liksom bosättningsbaserade pensioner som har likheter med den svenska garantipensionen. I är det garanti- pensionen som är mest lik den svenska garantipensionen, men sam- ordningen för både grundpensionen och garantipensionen är lik- artad och presenteras mer utförligt nedan. Som tidigare nämnts samordnas både grundpensionen och garanti- pensionen i enlighet med de allmänna samordningsbestämmelserna, men har i undantagsbestämmelser som påverkar rätten till förmånerna samt beräkningen. Eftersom inte är medlem i EU återfinns dessa bestämmelser inte i bilaga XI till för- ordning 883/2004 utan i bilaga VI till EES-avtalet12. För rätt till pension (både grund- och garantipension) krävs att man sammantaget har medlemskap i folketrygden. Försäkringstid som har tjänats in i andra medlemsstater kan beaktas för att uppfylla kravet om tre års försäkring, men minst ett av åren behöver personen ha tillhört folketrygden. har ett undantag från denna sammanläggningsprincip för personer som inte har varit yrkesverksamma i någon EES-stat. Undantaget innebär att för icke förvärvsaktiva krävs det totalt bosättning i för att få rätt till pension efter sammanläggning. Det är således ett undantag som ställer högre krav för att öppna upp rätten till förmånerna. Det andra undantaget rör pro rata-beräkningen i enlighet med artikel 52.1 b. Enligt information från NAV:s (den norska Arbeids- 11https://lovdata.no/nav/rundskriv/r45-00/ 12Avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, documents/legal-texts/eea/the-eea-agreement/Annexes%20to%20the%20Agreement/annex6.pdf En kartläggning av förmåner i andra medlemsstater och velferdsforvaltninga) webbplats13 fungerar den nationella beräk- ningsreglerna som pro rata-beräkningsregler och ger vanligtvis samma resultat. Undantaget innebär därför att inte behöver göra någon pro rata-beräkning utan beräknar enbart enligt nationella regler. Undantaget gäller vid beräkningen av alla ålderspensioner utom när sjukpensioner och efterlevandepensioner övergår till ålders- pension, då ska pro rata-beräkning göras. Andra stöd – komplement till både det gamla och det nya pensionssystemet Försörjningstillägg (försørgingstillegg) Försörjningstillägget är ett inkomstprövat tillägg till pensionen. Det kan ges till pensionärer som försörjer make eller barn, där hushållets totala inkomst är under en viss nivå. För att ha rätt till tillägget krävs att man har fyllt och tar ut hel ålderspension. En person som har rätt att ta med sin ålderspension vid flytt till utlandet kan också ha rätt att ta med försörjningstillägget. Tilläggsstödet (supplerende stønad) Grundpensionen, pensionstillägget och garantipensionen är alla bosättningsbaserade förmåner och för att få full ersättning krävs försäkringstid. För personer som av någon anledning har en kortare bosättningstid i finns tilläggsstödet. Det kan betalas ut till personer som är eller äldre med låg inkomst.