sou · H6B388 · 2019-01-01 00:00:00 — I bestämmelsen anges de olika livsområden inom vilka insatser och stöd finns i lagen. Utredningens överväganden finns i avsnitt 14.2. Bestämmelsen motsvarar 9 § 1 LSS. En precisering och ett förtyd- ligande sker genom att det i paragrafen anges vilka behov insatsen ska möta, behovet av kunskap om funktionsnedsättningen och stöd för att hantera den i olika situationer, både hos en person med funk- tionsnedsättning men också hos dennes närstående eller andra som beskrivs i förarbetena till LSS. Kunskapsstöd, kartläggning, plane- ring och vägledning för att stärka den enskildes självbestämmande och delaktighet kan ingå i insatsen. Stöd i syfte att förmedla och främja kontakt mellan den enskilde och de verksamheter som kan ge olika former av ytterligare stöd ingår också i insatsen. Samordning, direkt genom det särskilda expertstödet och indirekt genom de kon- takter som förmedlas genom insatsen, kan också ingå. Den indivi- duella planen kan då användas för att dokumentera resultatet av arbetet. Utredningens närmare överväganden finns i avsnitt 9.8. Första stycket motsvarar 10 § LSS. Planen är ett stöd, inte någon insats enligt lagen. Utredningens närmare överväganden finns i avsnitt 9.8. Andra stycket motsvarar 14 § LSS. Av bestämmelsen framgår vad som avses med ett personligt stöd i det dagliga livet. Det är stöd som ges av ett begränsat antal personer inom ramen för insatserna personligt stöd till barn, förebyggande pedago- giskt stöd och personlig assistans. I bestämmelsen regleras rätten till insatsen personligt stöd till barn . Insatsen ska säkerställa att barn med stora behov av om- vårdnad och annat stöd får hjälp i hemmet, och därigenom kan bo kvar hemma, men den ska också ge barnet möjlighet att delta i olika aktiviteter utanför hemmet. Barn med behov av stöd på grund av medi- cinsk problematik i form av shunt, epilepsi, andningssvårigheter eller sondmatning, som hälso- och sjukvården bedömt kan ges i form av egenvård, har behov av omvårdnad. Barn med behov av tillsyn på grund av utåtagerande beteende, eller för att de utsätter sig för fara, har behov av hjälp som förutsätter ingående kunskaper om honom Insatsen ska ge ett komplett stöd, den som får personligt stöd till barn ska få sitt behov av personligt stöd tillgodosett genom den insatsen. Stödet kan också utgöra ett stöd till barnets föräldrar och syskon för att bidra till ett fungerande vardagsliv för hela familjen. Personer med adekvat utbildning ska ge stöd och omvårdnad. Det ska vara en liten personalgrupp och familjen ska ha inflytande över vem som anställs för uppdraget. Vid bedömningen av behovet av insatsen personligt stöd till barn ska, på samma sätt som för övriga stöd enligt lagen, beaktas om behovet är tillgodosett på annat sätt. Hänsyn ska då också tas till vård- nadshavares ansvar och vad de normalt ska tillgodose enligt föräldra- balken med hänsyn till barnets ålder, utveckling och övriga omstän- digheter. Föräldrars och syskons behov av att få utrymme för arbete, skola och fritidsaktiviteter ska dock också vägas in i bedömningen av behovet av stöd. Utredningens närmare överväganden finns i avsnitt 10.4.15. I bestämmelsen regleras rätten till insatsen förebyggande pedago- giskt stöd. Insatsen är avsedd för personer med en stor och varaktig psykisk funktionsnedsättning som har behov av stöd av ett begränsat antal personer som har ingående kunskaper om honom eller henne. Med psykisk funktionsnedsättning avses en nedsättning av en av de psykiska funktionerna. De psykiska funktionerna framgår av Classification of Functioning, Disability and Health, (ICF) som också finns i en svensk version. Stödet är till för den som har behov av att en person finns till hands för att förebygga eller bryta situationer som kan vara farliga men också för den som behöver kvalificerade motivations- och aktiveringsinsatser för att sköta sin personliga hygien, äta och klä av och på sig samt kommunicera. Den som ger stödet måste ha adekvat kompetens och ingående kännedom om den enskilde och dennes behov av stöd och den en- skilde ska få sitt stöd genom en mindre personalgrupp. anpassas till den enskilde och dennes individuella behov av ett sam- manhållet stöd i vardagen. Den enskilde ska ha inflytande både över vem som ger stödet och hur det ges. Utredningens närmare över- väganden finns i avsnitt 10.4.14. I bestämmelsen regleras rätten till personlig assistans, och den mot- svarar delar av 9 § 2 och delar av 9 a § första stycket LSS. Det är en insats för personer med behov av praktisk hjälp med sin personliga hygien, måltider, att klä av och på sig eller med att kom- municera med andra. Angivandet av att det krävs behov av praktisk hjälp är avsett att vara ett förtydligande av vad som gäller . Den praxis som finns för bedömningen av rätten till personlig assistans och assistansersättning avseende dessa behov, och att det endast är sådana behov som är av integritetskänslig karaktär som ger rätt till personlig assistans, ska därför även fortsättningsvis vara en utgångs- punkt. Det som anges som behov av annan hjälp som förut- sätter ingående kunskaper om den funktionshindrade ska inte längre vara en del av insatsen personlig assistans. Utredningens närmare över- väganden finns i avsnitt 10.4.4 och 10.4.6. I avsnitt 14.3 behandlas frågor om kombinationer av olika insatser. Bestämmelsen motsvarar delvis 9 a § andra stycket LSS. Det sär- skilda stöd som den enskilde behöver ska i någon mening vara kvali- ficerat för att ge rätt till personlig assistans, den personliga assisten- tens insats ska ha en direkt och konkret koppling till ett individuellt behov av hjälp i det dagliga livet, jfr. HFD 2017 ref. 27. I andra stycket framgår att personlig assistans för andra personliga behov även avser s.k. väntetid och t.ex. resa till och från en aktivitet, jfr. 2017/18:78 s. 11 ff. I tredje stycket anges att den som har sådana hjälpbehov som ger rätt till personlig assistans ska ha rätt till stöd för andra personliga behov . Någon precisering av vilka faktiska behov den enskilde har förutsätts inte, utan utgör en schablon för sådana aktiviteter som dagligt liv i hemmet, inköp, träning och En sammanvägning ska göras med hänsyn till redan bedömt behov av stöd för praktisk hjälp . I fjärde stycket anges att den som har behov av stöd kopplat till arbete och studier, för att delta i samhällslivet, eller för egenvård ska ha rätt till detta utöver schablonen. Att delta i samhällslivet kan t.ex. innebära att delta i politiken, uppdrag inom intresseorganisationer eller preciserade fritidsaktiviteter som innebär behov av stöd utöver vad som ingår i schablonen. Utredningens närmare överväganden finns i avsnitt 10.4.11. Bestämmelsen motsvarar delvis 9 a § tredje stycket. Rätt till person- lig assistans som ska utföras av fler än en person föreligger endast i den mån behovet inte kan tillgodoses på annat sätt, genom att bosta- den anpassas eller genom användning av hjälpmedel. Den som ansö- ker om dubbel assistans måste därför visa att bostadsanpassning eller andra hjälpmedel inte kan möta det behovet. En ansökan om bidrag enligt lagen (2018:222) om bostadsanpassningsbidrag eller en bedöm- ning av en arbetsterapeut av möjligheten att tillgodose hjälpbehovet genom ett hjälpmedel, eller motsvarande underlag, bör därför i de flesta fall föreligga. Om den enskilde kan visa att han eller hon inte får reell tillgång till en anpassning av bostaden eller ett hjälpmedel kan en ansökan om dubbel assistans inte avslås på denna grund. Utred- ningens närmare överväganden finns i avsnitt 10.4.10. Bestämmelsen motsvarar i huvudsak 9 b § LSS. Av bestämmelsen framgår att alla beslut om personlig assistans fattas av i enlighet med bestämmelserna om assistans- ersättning i 51 kap. socialförsäkringsbalken. Utredningens närmare överväganden finns i avsnitt 11.4.2 och 14.3. I bestämmelsen, som motsvarar 9 § 4 LSS, anges numera vilka behov insatsen ska möta, stöd för samvaro och deltagande i fritidsverksam- het. Den ska ge möjlighet till fritidsaktiviteter utifrån eget val, och att ingå i ett socialt sammanhang. Det ska även vara möjligt att få insatsen genom en gruppaktivitet. Den enskilde väljer själv om han eller hon vill ha en egen kontaktperson eller ingå i en grupp som till- sammans har en sådan. Utredningens närmare överväganden finns i avsnitt 7.3.5. Bestämmelsen innehåller en upplysning om att den som har behov av personlig service, tidigare ledsagarservice, för olika aktiviteter har rätt till sådant stöd inom ramen för insatsen personlig service och boendestöd i 19 §. Utredningens närmare överväganden finns i av- snitt 7.2.7. I bestämmelsen, som motsvarar 9 § 5 LSS anges numera vilka behov insatsen ska möta, stöd till närstående för avlastning i omvårdnaden av en person som tillhör lagens personkrets. Det har i paragrafen tyd- liggjorts att det inte finns någon geografisk begränsning för insatsen, den får utföras både i och utanför hemmet. Utredningens närmare överväganden finns i avsnitt 6.3.6. I bestämmelsen, som motsvarar 9 § 6 LSS anges numera vilka behov insatsen ska möta, stöd för miljöombyte och rekreation men också stöd till närstående för avlastning i omvårdnaden av en person som tillhör lagens personkrets. Insatsen har olika syften vilka är oberoende av varandra, endast ett av dessa behov behöver föreligga för att en person ska ha rätt till insatsen. Utredningens närmare överväganden finns i avsnitt 6.5.6. I bestämmelsen, som motsvarar 9 § 7 LSS, anges numera vilka behov insatsen ska möta, stöd för trygghet och sysselsättning men också stöd till närstående för avlastning i omvårdnaden av en person som tillhör lagens personkrets. Insatsen har olika syften vilka är oberoende av varandra, endast ett av dessa behov behöver föreligga för att en person ska ha rätt till insatsen. Åldersgränsen, liksom benämningen på insatsen, har knutits till vad som gäller för fritidshem enligt skollagen (2010:800) Utredningens närmare överväganden finns i avsnitt 6.4.5. Bestämmelsen motsvarar 9 § 8 LSS. Utredningens närmare övervägan- den finns i avsnitt 6.6.4. Bestämmelsen motsvarar 9 § 9 LSS. Utredningens närmare övervägan- den finns i avsnitt 5.2.5. I bestämmelsen regleras rätten till personlig service och boendestöd, en insats för stöd både i anslutning till hemmet och för ökade möj- ligheter till delaktighet i samhällslivet som kan beviljas i form av ett visst angivet antal timmar men även på annat sätt. Insatsen innehåller flera olika typer av stöd, riktade till barn, unga och vuxna och är avsedd för dem som bor i en annan bostad än i en bostad med särskild service, dvs. även dem som bor i en särskilt anpassad bostad enligt 18 §. Aktivering och motivering, praktiska vardagsgöromål, ledsagning och egenvård år några av de delar som kan ingå. För barn och unga ger insatsen möjlighet till fritidsaktiviteter och att delta i samhälls- livet utan föräldrarna på samma sätt som andra i samma ålder. Per- soner med funktionsnedsättning som är föräldrar kan genom insat- sen få stöd för praktisk omvårdnad om barnet. De som ger stöd ska ha kompetens för uppgiften och förutsättningar att möta den enskil- des behov. Det ska finnas en kontinuitet när det gäller den personal som ger stödet. Den ledsagarservice som finns i 9 § 3 LSS ingår i per- sonlig service och boendestöd, vilket också framgår av 13 §. I andra stycket framgår att den som bor i en bostad med särskild service, och har behov av stöd utöver vad som erbjuds inom ramen för boendet för att kunna delta i samhällslivet, ska beviljas ledsagning inom ramen för personlig service och boendestöd. Utredningens närmare överväganden finns i avsnitt 5.3.6. Bestämmelsen motsvarar 9 § 10 LSS. Utredningens närmare över- väganden finns i avsnitt 8.2.6. I bestämmelsen anges att det i insatsen daglig verksamhet ingår en kartläggning. Genom denna ska den enskildes vilja och möjligheter matchas mot en lämplig verksamhet. För den som har en individuell plan enligt 3 § kan kartläggningen bli en del av den. Utredningens när- mare överväganden finns i avsnitt 8.2.6. Bestämmelsen motsvarar 9 e § LSS. Omvårdnad ingår även i insat- serna personlig service och boendestöd, personligt stöd till barn och förebyggande pedagogiskt stöd. Utredningens närmare överväganden finns i avsnitt 5.3.6, 10.4.14 och 10.4.15. Paragrafen motsvarar i huvudsak 15 § LSS. Punkt 1 består av de tidi- gare punkterna 1 och 2 som har lagts samman i en punkt för att för- tydliga att kommunen fortlöpande ska följa upp vilka som omfattas av lagen, vilka deras behov av stöd och service är och att kommunen ska verka för att dessa personer får sina behov tillgodosedda. Med hänsyn till att personlig assistans endast finns inom assistansersätt- ningen tas kommunens möjlighet att anmäla till när en person har rätt till assistansersättning bort, punkt 8 i 15 § LSS. Punkt 8, tidigare punkt 9, har justerats med anledning av att person- lig assistans är en insats för personer . Utredningens närmare överväganden finns i avsnitt 13.3.3. Paragrafen motsvarar delar av 16 § LSS vars innehåll delats upp i 2–5 §§. Paragrafen motsvarar delar av 16 § LSS vars innehåll delats upp i 2–5 §§. Paragrafen motsvarar delar av 16 § LSS vars innehåll delats upp i 2–5 §§. Paragrafen motsvarar delar av 16 § LSS vars innehåll delats upp i 2–5 §§. Paragrafen motsvarar 16 a § LSS. Paragrafen motsvarar 16 b § LSS. Paragrafen motsvarar 16 c § LSS. Paragrafen motsvarar 16 d § LSS. Paragrafen motsvarar 16 e § LSS. Paragrafen är ny. Enligt bestämmelsen får insatser enligt lagen beviljas en person som när insatserna ska ges, har rätt till bosättningsbase- rade förmåner enligt 4 och 5 kap. socialförsäkringsbalken. En person som inte är folkbokförd i kan i stället ha rätt till vårdförmåner som följer av rådets förordning EG) nr 883/2004 av om samordning av de sociala trygghetssystemen. Motsvarande bestäm- melser finns i andra lagar, t.ex. 8 kap. 2 § hälso- och sjukvårdslagen (2017:30). Utredningens överväganden finns i avsnitt 15.6.5. Paragrafen motsvarar 17 § LSS. Paragrafen motsvarar 18 § LSS. Paragrafen motsvarar 19 § LSS. Paragrafen motsvarar 20 § LSS. Paragrafen motsvarar 21 § LSS. Paragrafen motsvarar 22 § LSS. Paragrafen motsvarar 23 § första, andra och tredje stycket LSS. I bestämmelsen har tillkommit krav på tillstånd för verksamheter som avser personligt stöd till barn, förebyggande pedagogiskt stöd och personlig service och boendestöd. Paragrafen motsvarar 23 a § LSS. Bestämmelsen innehåller krav på att den som ansöker om tillstånd för att bedriva verksamhet med personlig assistans, utöver villkoren i 1 och 2 §§, också ska ha en viss nivå på de anställdas lön, försäkringar och pension. Utredningens närmare överväganden finns i avsnitt 12.7.7. Paragrafen motsvarar 24 § LSS. Paragrafen motsvarar 23 b § LSS. Paragrafen motsvarar 23 § fjärde och femte stycket LSS. Paragrafen motsvarar 20 a § LSS. Paragrafen motsvarar 21 a § LSS. Paragrafen motsvarar 21 b § LSS. Paragrafen motsvarar 21 c § LSS. Paragrafen motsvarar 21 d § LSS. Paragrafen motsvarar 15 a § LSS. Paragrafen motsvarar 23 c § LSS. Paragrafen motsvarar 23 d § LSS. Paragrafen motsvarar 23 e § LSS. Paragrafen motsvarar 23 f § LSS. Paragrafen motsvarar 27 a § LSS. Paragrafen motsvarar § LSS. Paragrafen motsvarar 24 a § LSS. Paragrafen motsvarar 24 b § LSS. Paragrafen motsvarar 24 c § LSS. Paragrafen motsvarar 24 d § LSS. Paragrafen motsvarar 24 e § LSS. Paragrafen motsvarar 24 f § LSS. Paragrafen motsvarar § LSS. Paragrafen motsvarar 25 § LSS. Paragrafen motsvarar 26 § LSS. Paragrafen motsvarar 26 a § LSS. Paragrafen motsvarar 26 b § LSS. Paragrafen motsvarar 26 c § LSS. Paragrafen motsvarar 26 d § LSS. Paragrafen motsvarar 9 c § första stycket 2. Paragrafen motsvarar 26 e § LSS. Paragrafen motsvarar 26 f § LSS. Ett tillägg innebär att Inspektionen för socialförsäkringen () kan förelägga den som beviljats till- stånd att bedriva verksamhet med personlig assistans att avhjälpa en brist knuten till kravet på att tillämpa nivåer på de anställdas lön, försäkringar och pension som följer ett centralt kollektivavtal som tillämpas i hela på motsvarande arbetstagare. Paragrafen motsvarar § LSS. Paragrafen motsvarar 26 h § LSS. Paragrafen motsvarar 26 i § LSS. Paragrafen motsvarar i huvudsak 27 § LSS. Med anledning av att per- sonlig assistans kan beviljas av kommunen har punkterna 2–3 och 9 utgått. Paragrafen motsvarar 28 § LSS. Paragrafen motsvarar 28 a § LSS. Paragrafen motsvarar 28 b § LSS. Paragrafen motsvarar 28 c § LSS. Paragrafen motsvarar 28 d § LSS. Paragrafen motsvarar 28 e § LSS. Paragrafen motsvarar 28 f § LSS. Paragrafen motsvarar § LSS. Paragrafen motsvarar 28 h § LSS. Paragrafen motsvarar 28 i § LSS. Paragrafen motsvarar 29 § LSS. Paragrafen motsvarar i huvudsak 13 § LSS. Ett tillägg har gjorts för att bemyndigandet även ska omfatta villkor enligt 10 kap. 3 §. Paragrafen motsvarar 30 § LSS. Lagen träder i kraft då LSS och lagen (1993:388) om införande av lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktions- hindrade upphör att gälla. Bestämmelsen i 7 kap. 11 § som kommu- nernas ansvar stöd i enlighet med och rådets för- ordning (EG) nr 883/2004 av om samordning av de sociala trygghetssystemen ska dock träda i kraft när regeringen bestämmer. Den som beviljats en insats enligt LSS ska anses ha beviljats mot- svarande insats enligt denna lag. Flertalet av de insatser som LSS inne- höll finns även i den nya lagen. Ledsagarservice finns dock inte som en egen insats utan ingår i insatsen personlig service och boendestöd. Ett beslut om ledsagarservice ska därför anses vara ett beslut om per- sonlig service och boendestöd. till och med ska den som har beviljats biträde av personlig assistent eller ekono- miskt stöd till skäliga kostnader för sådan assistans av kommunen få information om vad lagens ikraftträdande innebär för dem. Ett beslut om personlig assistans enligt LSS ska anses utgöra ett beslut om assistansersättning enligt 51 kap. socialförsäkringsbalken. Kommunen ska i samband med lagens ikraftträdande sända över de beslut personlig assistans som gäller för tid därefter, och underlagen för dem, till . Beslut om personlig assistans enligt LSS ska vara giltiga som längst till och med . De ansökningar om personlig assistans som inte har prövats slutligt vid ikraftträdandet ska överlämnas för handläggning hos Försäkrings- kassan. Enligt 10 kap. 28 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) hindrar inte sekretess att en uppgift lämnas till en annan myndighet, om uppgiftsskyldigheten följer av lag eller förordning. De övergångs- bestämmelser som innebär att uppgifter ska lämnas från nämnden till bryter därför sekretessen. Ett överklagande av en nämnds beslut om personlig assistans som fattats före ikraftträdandet av denna lag ska prövas enligt de nya reglerna och gällande regler i 51 kap. socialförsäkringsbalken för tid efter ikraftträdandet. Den som då inte kan beviljas personlig assi- stans, assistansersättning, t.ex. barn får då ansöka om annat stöd enligt den nya lagen. På så sätt kommer de som endast under en övergångstid skulle få rätt personlig assistans att få en mer ändamåls- enlig insats. Om en ansökan om personlig assistans, som har gjorts före denna lags ikraftträdande, beviljas av högre instans ska det anses utgöra ett beslut om assistansersättning enligt 51 kap. socialförsäk- ringsbalken. ska vara den enskildes motpart i frågor som gäller personlig assistans i förvaltningsdomstol, om myndigheten efter ikraftträdandet är behörig att handlägga den typ av fråga som är före- mål för prövning. Vid prövning av en ansökan om personligt stöd till barn, före- byggande pedagogiskt stöd eller personlig service och boendestöd till och med ska behovet inte anses vara tillgodosett genom att en person är bevil- jad assistansersättning. Ett tillstånd enligt LSS ska anses som ett tillstånd enligt denna lag. Den som meddelats tillstånd att bedriva verksamhet med personlig assistans enligt LSS ska senaste visa att man upp- fyller villkoren i 10 kap. 3 § för att tillståndet ska fortsätta att gälla. En ansökan om tillstånd att bedriva enskild verksamhet som gjorts före denna lags ikraftträdande, men som gäller tid därefter ska prövas i enlighet med bestämmelserna i denna lag. Ett överklagande av en nämnds beslut i annat fall än avseende per- sonlig assistans, eller av Inspektionen för vård och omsorgs beslut, som fattats före ikraftträdandet av denna lag ska prövas enligt bestäm- melserna i LSS. Utredningens närmare överväganden finns i avsnitt 14.7. 18.2Förslag till lag om kommunernas och landstingen kostnadsansvar för vissa insatser inom EES som motsvarar insatserna enligt lagen (2021:000) om stöd och service till vissa personer med funktionsnedsättning är i en av de behöriga institutionerna i och rådets förordning (EG) nr 883/2004 av om samordning av de sociala trygghetssystemen (för- ordning 883/2004) för att administrera de sociala trygghetsförmå- nerna. har ansvaret för att för kommunernas res- pektive landstingens räkning administrera återbetalningarna mellan de kommuner respektive landsting som tillhandahållit insatserna enligt lagen (2021:000) om stöd och service till vissa personer med funk- tionsnedsättning (LSS) och de behöriga institutionerna i andra med- lemsstater. Utredningens överväganden finns i avsnitt 15.7.1. Av första stycket framgår att kommunerna har kostnadsansvar för vissa insatser enligt LSS. Det avser insatser som motsvarar LSS- insatser som har tillhandahållits i EU/EES området, vilket inkluderar . Det möjliggör för en person bosatt i att vid tillfällig vistelse i annan medlemsstat få insatser som motsvarar insatser i LSS som kommunen eller måste betala. Det skulle bosätt- ningskommunen ha betalat om det varit inom . Om det inte är motsvarande insatser ska inte kommunen eller betala, utan en sådan kostnad faller på staten. Enligt det andra stycket ska även landstingen ha samma kostnads- ansvar och möjlighet att begära ersättning som kommunerna har eftersom det är både kommuner och landsting som är ansvariga för att tillhandahålla insatserna i LSS. Dessutom får ett landsting och en kommun sluta avtal om att ansvar för en eller flera uppgifter får överlåtas från landstingen till kommunen eller från kommunen till landstingen. Utredningens överväganden finns i avsnitt 15.7.2. Enligt första stycket har en kommun respektive ett landsting kost- nadsansvar till följd av vårdförmåner i en annan medlemsstat inom EES/EU samt enligt förordning 883/2004. Kommunens och landstingens kostnadsansvar gäller endast insatser som motsvarar de svenska LSS-insatserna och som har tillhandahållits en person som vid tiden för insatserna var bosatt i kommunen eller hade skyddad folkbokföring enligt 16 § folkbokföringslagen (1991:481) och stadig- varande vistades där. Utredningens överväganden finns i avsnitt 15.6.4 och 15.7.2. ansvarar för återbetalning av kostnader för vård- förmåner till en annan medlemsstat. Enligt paragrafen har en kommun respektive ett landsting kostnadsansvaret för insatser motsvarande insatser i LSS som kommunen eller skulle ha haft kost- nadsansvar för om dessa tillhandahållits i . måste, när begäran om ersättning från en annan medlemsstat inkom- mit, begära ersättning från den kommun, och i förekommande fall landsting, i som är kostnadsansvarig. Bestämmelsen har ut- formats så att kostnadsansvaret för insatserna i huvudsak ska följa den kostnadsansvarsfördelning som gäller för kommunala insatser i . Utredningens överväganden finns i avsnitt 15.7.2. ska ersätta kommunerna när kostnader för insat- ser enligt LSS uppkommer för en person som är bosatt eller vistas i och har rätt till vårdförmåner med stöd av förordningen. Vårdförmånerna ska bekostas av personens behöriga stat. Det avser situationer där en person är bosatt i men där en annan stat är behörig att ansvara för kostnaden för vårdförmånerna, exempelvis vid arbete i en annan stat, och kommunen där personen är bosatt ska då ersättas för dessa kostnader.