sou · H7B368 · 2019-12-20 00:00:00 — Det ska dock inte förstås som att slutsamråd är ett onödigt moment i kontrollprocessen. Vi ser ett fortsatt behov av att det ställs krav på att kommuner ska besöka byggarbetsplatser. Ett byggnadsverk får inte tas i bruk i de delar som omfattas av ett startbesked för byggåtgärder förrän har gett ett slutbesked, om inte beslutar annat.238 Det inne- 237SKL, möte bygglovschefer, . Länsstyrelserna (2018), Byggnadsnämndernas beskriv- ning av den praktiska tillämpningen av byggregelföreskrifter och kontrollprocessen, s. 20–21. 23810 kap. 4 § PBL. bär att det råder ett användningsförbud fram tills dess att ett slut- besked har utfärdats.239 Om en byggherre tar ett byggnadsverk i bruk innan har gett startbesked sanktioneras det med byggsanktionsavgift.240 ska med slutbeskedet god- känna att de lov- och anmälningspliktiga åtgärderna ska anses slut- förda och, vad det gäller byggåtgärder, att byggnadsverket får tas i bruk.241 Ett lov upphör som regel att gälla, om den åtgärd som lovet avser inte har påbörjats och avslutats från den dag då beslutet vann laga kraft.242 Slutbesked ersatte 2011 det tidigare slutbeviset. De sakliga änd- ringarna innebar att byggnadsverket i fråga eller en del av byggnads- verket inte får tas i bruk före slutbeskedet. Något hinder mot att ta ett byggnadsverk i bruk innan slutbevis fanns inte . Skälen för att införa slutbesked var att kvalitetssäkra processen samt att avskaffa behovet av ett särskilt beslut om användningsförbud.243 Regeringen har i fråga om syftet med slutbesked uttalat att: Syftet med bestämmelsen är att nämnden ska göra bedömningen att de utförda åtgärderna är ”tillräckliga” för att de ska kunna presumeras vara slutförda enligt gällande krav. Byggherren har alltid ansvaret för att kraven i lagen uppfylls. Med uttrycket ”anses slutförda” avses ett god- kännande av en sådan presumtion som nämnden gör.244 Innebörden av slutbeskedet är enligt förarbetena att byggnadsnämn- den förklarar sig nöjd och direkt eller indirekt godkänner resultatet med avseende på föreskrivna krav. Däremot innebär det inte enligt förarbetena att tar på sig något ansvar för resulta- tet. Det nämnden medger är att byggherren har tagit sitt ansvar, så långt det kan bedömas utifrån den kontrollansvariges utlåtande.245 239Proposition 2009/10:170, En enklare plan- och bygglag, s. 327. 24010 kap. 4 § PBL och 9 kap. 18 § PBF. 24110 kap. 35 § PBL. 2429 kap. 43 § PBL. 243Proposition 2009/10:170, En enklare plan- och bygglag, s. 326. 244Proposition 2009/10:170, En enklare plan- och bygglag, s. 487. 245Proposition 2009/10:170, En enklare plan- och bygglag, s. 331–332. Tidpunkten för prövningen av slutbesked ska pröva frågan om slutbesked så snart nämn- den har fått in eller skaffat sig det underlag som behövs för pröv- ningen. Handläggningen ska ske skyndsamt. Om nämnden finner att det finns skäl för ett tillsynsingripande ska nämnden också hand- lägga den frågan skyndsamt.246 Nämnden ska godkänna att byggnadsverket får tas i bruk om bygg- har visat att alla krav som gäller för åtgärderna enligt lovet, kontrollplanen, startbeskedet eller beslut om kompletterande villkor är uppfyllda och nämnden inte har funnit skäl att ingripa i sin till- synsroll.247 Regeringen preciserade i förarbetena att byggherren bäst visar att kraven är uppfyllda genom det utlåtande av den kontroll- ansvarige som ska skickas till byggherren och nämnden. Detta för- farande innebär att ansvaret för att uppfylla och bestyrka föreskrivna krav ligger kvar på byggherren. Det innebär också att bästa möjliga beslutsunderlag tas fram av den som bör ha de bästa förutsättningarna att uttala sig om hur kontrollerna har utfallit och hur föreskrifterna har följts. På så sätt ska beslut inte fördröjas. Det förutsätts att en certifierad kontrollansvarig, likaväl som en sär- skild sakkunnig, förmår göra en självständig och fackmannamässig bedömning. Det innebär också att den kontrollansvariges utlåtande förväntas innehålla anmärkningar om det är befogat. Byggnadsnämn- den gör sedan, som ett andra steg, en bedömning av den kontroll- ansvariges utlåtande. Denna bedömning bör i fråga om ansvarstagande inte skilja sig från den bedömning som nämnden normalt gör av inkomna kontrollintyg. Utgångspunkten är att den kontrollansvariges bedömningar ska godtas, om inte nämnden finner särskilda skäl att ifrågasätta dem.248 Ett slutbesked får dock ges om det finns brister som är försum- bara. I slutbeskedet ska göra de anmärkningar som behövs med anledning av bristerna.249 24610 kap. 37 § PBL. 24710 kap. 34 § PBL. 248Proposition 2009/10:170, En enklare plan- och bygglag, s. 326–327. 24910 kap. 35 § PBL. Om ett slutbesked inte kan ges på grund av att en brist som inte är försumbar behöver avhjälpas eller på grund av att en kontroll behöver göras i ett senare skede, får ge ett interimistiskt slutbesked som är beroende av att bristen avhjälps eller att kontrollen görs. Ett interimistiskt slutbesked får avse etapper i ett projekt. Om det behövs, ska nämnden i ett interimistiskt slutbesked ange vad som gäller i fråga om möjligheterna att ta ett byggnadsverk i bruk. När bristen är avhjälpt eller kontrollen är gjord ska nämnden slutligt pröva frågan om slutbesked.250 Om byggherren underlåter att vidta åtgär- der och därigenom bryter mot PBL, kan meddela åtgärdsföreläggande.251 får meddela användnings- förbud även om ett byggnadsverk eller en del av ett byggnadsverk har tagits i bruk med stöd av ett interimistiskt slutbesked. Det krävs dock att det finns synnerliga skäl för det.252 7.10.2Tillämpares syn på slutbesked Positiva effekter av slutbesked Ändringen av slutbevis till slutbesked är positivt enligt delta- garna i vår referensgrupp och hearing, flera kommuner och några brandorganisationer.253 Flera kommuner svarade i en enkät att bestäm- melserna om slutbesked har medfört större intresse för att avsluta ärenden korrekt.254 Även vid vår hearing framkom att slutbesked ger bra kvalitetssäkring och leder till att ärenden blir avslutade.255 Såväl kommuner i enkäten som deltagarna i vår hearing och referensgrupp framhöll att interimistiska slutbesked är bra och att den flexibilitet 25010 kap. 26 § PBL. 25111 kap. 19 § PBL. 25211 kap. 33 § PBL. Länsstyrelserna (2018), Byggnads- nämndernas beskrivning av den praktiska tillämpningen av byggregelföreskrifter och kontroll- processen, s. 17–18. , Föreningen , och , e-post . 254Länsstyrelserna (2018), Byggnadsnämndernas beskrivning av den praktiska tillämpningen av byggregelföreskrifter och kontrollprocessen, s. 17–18. som de medger uppskattas, men kommunerna nämnde också att de sannolikt använder dem i större utsträckning än vad som var avsett.256 Några kommuner upplever att det vid prövning av slutbesked i efter- hand ofta är svårt att säkerställa att byggnation har utförts i enlighet med kontrollplan och att de tekniska egenskapskraven är uppfyllda.257 7.10.3Våra slutsatser gällande slutbesked 2011 ersatte slutbesked slutbeviset med ändringar gällande när ett byggnadsverk får tas i bruk, med möjlighet till interimistiska slut- besked. Skälen för att införa slutbesked var att kvalitetssäkra pro- cessen samt att avskaffa behovet av ett särskilt beslut om använd- ningsförbud. Införandet av slutbesked har enligt vår mening fallit ut väl. Bestäm- melserna om slutbesked har medfört större intresse för att avsluta ärenden korrekt. Att fler slutbesked söks och ges innebär att reger- ingen uppnått avsedd effekt såtillvida att kommunerna inte aktivt behöver besluta om användningsförbud. Att bestämmelserna om slutbesked innebär ett automatiskt användningsförbud, sanktionerat med byggsanktionsavgift, har haft effekt för det ökade intresset av att söka slutbesked. Eftersom kraven för att erhålla slutbesked inte ändrades nämnvärt 2011 jämfört med de tidigare kraven för att erhålla slutbevis, är det dock enligt vår mening tveksamt om kvalitetssäk- ringen kan ha påverkats. Vidare uppskattas den flexibilitet som interimistiska slutbesked ger. 256Länsstyrelserna (2018), Byggnadsnämndernas beskrivning av den praktiska tillämpningen av byggregelföreskrifter och kontrollprocessen, s. 17–18. 257Trestadsgruppen, möte . 7.11Prövningen av krav på tillgänglighet och lämplighet för sitt ändamål 7.11.1Bestämmelser om prövning av krav på tillgänglighet och lämplighet för sitt ändamål 2011 delades kravet på tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga och kravet på lämp- lighet för avsett ändamål upp i dels utformningskrav, dels tekniska egenskapskrav. prövades dessa krav inte inom ramen för bygglovsprövningen, utan ingick enbart i byggherrens egenkontroll vid genomförandet av byggåtgärderna.258 ska en första prövning av tillgängligheten och lämpligheten ske vid bygglovsprövningen.259 En ytterligare bedömning av kraven ska sedan ske i samband med startbeskedet.260 Bedömningen i samband med startbeskedet avser en mer detaljerad projektering som har tagits fram efter det att lov- processen har avslutats.261 I BBR finns föreskrifter och allmänna råd om sådana utformningskrav som ska prövas i bygglovet och i vissa fall även bedömas inför startbesked.262 Skälet för att låta vissa aspekter av kraven om byggnaders lämp- lighet för sitt ändamål och tillgänglighet prövas i bygglovet var att i ett tidigt skede kunna upptäcka och förhindra felaktiga lösningar. Före ändringarna 2011 kunde ett ingripande bara ske när felaktig- heten redan hade byggts. Möjlighet att ingripa tidigt i processen är enligt regeringen viktig för att inte resurser ska gå till spillo, inte minst för byggherrens skull. Enligt regeringen kan en lämplighet för ett visst ändamål också handla om ett sådant tekniskt egenskaps- krav som inte helt och fullt går att pröva i samband med bygglovs- prövningen. Frågan ska därför även omfattas av bedömning inför startbesked. I samband med beslut om startbesked ska en kompletterande bedömning av om lämp- ligheten kan antas komma att uppfyllas också ur en mer teknisk synvinkel göras.263 258Proposition 2009/10:170, En enklare plan- och bygglag, s. 254–261 och 289. 2599 kap. 30 § första stycket 4 PBL för område med detaljplan och av 9 kap. 31 § 3 för ett område utanför detaljplan PBL. 26010 kap. 3 § och 8 kap. 4 § 7 och 8 PBL. 261Proposition 2009/10:170, En enklare plan- och bygglag, s. 256–257. 263Proposition 2009/10:170, En enklare plan- och bygglag, s. 256–257. På samma sätt som för kravet på lämplighet för sitt ändamål har regeringen ansett att en bedömning av byggnadens tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- eller orienterings- förmåga redan i samband med bygglovsprövningen ökar sannolik- heten för att felaktigheter kan observeras i ett tidigt skede. Reger- ingen uttalade i förarbetena att ett beviljat bygglov inte innebär att lösningar som inte framgår av bygglovshandlingarna är godtagna av och att de tillgänglighetsfrågor som inte framgår av bygglovshandlingarna bör kunna bedömas inför startbeskedet.264 Vilka krav som är utformningskrav respektive tekniska egen- skapskrav regleras i BBR 3:111 och 3:211. har med hjälp av färgmarkeringar tydliggjort vilka föreskrifter och allmänna råd i BBR 3:1 samt i BBR 3:2 som ska prövas vid bygglovet respektive bedömas inför startbeskedet.265 7.11.2Myndighetsrapport och remissammanställning som berör prövningen av kraven på tillgänglighet och lämplighet för sitt ändamål I mer förutsägbar byggprocess – Förenklad kon- troll av serietillverkade hus föreslår myndigheten två nya system som förutsätter att kraven på tillgänglighet och lämplighet för sitt ända- mål inte längre prövas vid bygglov, utan enbart behandlas som tek- niska egenskapskrav inom ramen för byggherrens egenkontroll. Syftet med förslaget är att möjliggöra bedömningar i ett samlat förfarande tillsammans med övriga tekniska egenskapskrav. Det skulle minska gränsdragningsproblem avseende vilka delar av bestämmelserna som ska prövas vid lov respektive vid startbesked. Eftersom båda förslag innebär att ge privata certifierade aktörer beslutsbefogenhet för startbesked så undviks att de privata aktörerna bedriver myn- dighetsutövning i bygglovsprövningen om kraven på dessa krav inte prövas där.266 I remissammanställningen av så menar flera remissinstanser att det inte skulle minska arbetsbelastningen att inte 264Proposition 2009/10:170, En enklare plan- och bygglag, s. 258. /contentassets/3e737d7a60ce4d7cb6d28a3f7177d26b/utformningskrav _respektive_tekniska_egenskapskrav_20140618.pdf, besökt . 266Boverket (2017), En mer förutsägbar byggprocess – Förenklad kontroll av serietillverkade hus, rapport 2017:23, s. 77 och 85–86. pröva tillgänglighet och lämplighet i bygglovet. Tvärtom befarar de att arbetet kommer att öka och bli mer komplicerat i kontrollpro- cessen. Vidare har tillgänglighetssakkunniga och organisationer för personer med funktionsnedsättningar kraftiga invändningar. De menar att det i så fall kommer att byggas många hus som inte kommer att vara tillgängliga. FSB anser inte heller att det är bra att flytta gransk- ning till ett senare skede i processen. menar att för- slaget går emot syftet med förändringen av PBL och kommer snäva in den krets som har möjlighet att överklaga, trots att överklagande- rätten är av stort allmänt intresse. En kommun anser att förslaget är en så genomgripande förändring att den hade behövt utredas och analyseras djupare och i ett större sammanhang, särskilt eftersom förändringen omfattar alla byggnader, inte bara serietillverkade som uppdrag handlade om.267 7.11.3Tillämpares syn på prövning av krav på tillgänglighet och lämplighet för sitt ändamål i lovskedet Positivt med prövning av krav på tillgänglighet och lämplighet vid bygglovet Vid vår hearing framkom att en prövning av kraven på tillgänglighet och lämplighet för sitt ändamål vid bygglovet har ökat byggherrens förutsättningar för regeluppfyllelse.268 Flera kommuner har fram- hållit att ordningen för prövningen på detta sätt blir mer logisk och minskar risken för att hinder dyker upp i senare skede.269 En kom- mun framförde att det tidigare visade sig vara för sent att ta upp till- gänglighetsaspekter som påverkade utformning i bygganmälan efter lovet och att det därför är bättre nu.270 Både deltagare i hearingen och i vår referensgrupp har dock påtalat att det finns problem med gränsdragningen mellan vilka delar av kraven som ska prövas i bygglov respektive bedömas inför start- besked.271 Några förslag på hur det ska åtgärdas, utöver de insatser som redan har gjort, har inte framkommit till oss. 267Näringsdepartementet (2018), Remissammanställning för mer förut- sägbar byggprocess – Förenklad kontroll av serietillverkade hus, rapport 2017:23, s. 8 och 11. 269Länsstyrelserna (2018), Byggnadsnämndernas beskrivning av den praktiska tillämpningen av byggregelföreskrifter och kontrollprocessen, s. 20. 270Sverigeturné: möte i . Fler krav bör prövas i bygglovet Såväl deltagare i vår hearing och referensgrupp samt flera kommuner har föreslagit att fler av de krav som bedöms inför startbesked ska prövas inför bygglov. Det vill säga att fler krav delas upp i såväl utformningskrav som tekniska egenskapskrav på samma sätt som kraven på tillgänglighet och lämplighet för sitt ändamål. Det rör krav som till stor del styrs i bygglovsskedet, men som prövas efter att bygglov beviljats. Genomgående har bestämmelserna om dagsljus framhållits som ett sådant exempel, men flera aktörer har också nämnt buller, rumshöjd och utrymningsvägar. För samtliga dessa bestäm- melser är ofta byggnadsutformning och planlösning avgörande fakto- rer, vilket endast kan påverkas marginellt efter beviljat lov, om inte ny lovprövning sker.272 Genom att i stället pröva sådana krav i bygg- lovskedet kan situationer undvikas där bygglov beviljas, men sedan inte startbesked kan beviljas.273 Exempelvis har bygg- mästareförening framfört att bestämmelserna om dagsljus skapar oförutsägbarhet och kan leda till ändringar i sena skeden. De menade att det händer att byggherrar får beviljat bygglov, men därefter nekats startbesked på grund av dagsljusbestämmelserna.274 7.11.4Våra slutsatser gällande prövningen av krav på tillgänglighet och lämplighet för sitt ändamål i lovskedet 2011 delades kravet på tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga och kravet på lämp- lighet för avsett ändamål upp så att de prövas i bygglovsprövningen och sedan bedöms i startbeskedet inför genomförandet av bygg- åtgärderna. Skälet för att låta vissa aspekter av dessa krav prövas redan i bygg- lovet var att i ett tidigt skede kunna upptäcka och förhindra felaktiga lösningar. Möjligheten att ingripa tidigt i processen är enligt reger- 272SKL, möte bygglovschefer, . Sverigeturné: möte i . Trestads- gruppen, möte . Länsstyrelserna (2018), Byggnadsnämndernas beskrivning av den praktiska tillämpningen av byggregelföreskrifter och kontrollprocessen, s. 20. SKL, Yttrande till Remiss: Förslag till ändring i byggregler, . i , e-post . 273SKL, Yttrande till Remiss: Förslag till ändring i byggregler, . 274Stockholms byggmästareförening, möte . ingen viktig för att inte resurser ska gå till spillo, inte minst för bygg- skull. Vi menar att fördelarna med att förlägga prövningen av vissa aspekter av dessa krav till bygglovsskedet har övervägt den gräns- dragningsproblematik som finns. Ordningen upplevs mer logisk av samtliga aktörer och det framhölls att den underlättar regelupp- fyllnaden i enlighet med regeringens intention. Vad gäller gränsdrag- ningsproblematiken är vår bedömning att nuvarande reglering till- sammans med den vägledning som ger är tillräcklig för att ska kunna avgöra frågan i enskilda fall. I takt med att rättspraxis utvecklas inom området blir det också tydligare vilka aspekter av kraven som ska prövas i lovet respektive i samband med startbeskedet. Vår bedömning är därför att det inte finns något behov av att ändra bestämmelserna i detta avseende. Vidare noterar vi att det finns önskemål om att även pröva vissa aspekter av andra krav redan i bygglovsskedet för att möjliggöra en smidig byggprocess. Framför allt verkar behovet gälla bestämmel- serna om dagsljus, men flera aktörer har även nämnt buller, rums- höjd och utrymningsvägar. 7.12Intresset av att minimera byggfel genom kontrollprocessen Vid prövning av frågor enligt PBL ska hänsyn tas till både allmänna och enskilda intressen. I PBL anges vilka intressen som ska beaktas vid olika slags prövningar och ärenden. De allmänna intressena som ligger bakom kraven på byggnadsverk är bland annat säkerhet, miljö, hälsa, kommunikation och skydd för värdefull bebyggelse. Livsmiljön ska vara tillgänglig och användbar för alla samhällsgrupper.275 Proportionalitetsprincipen innebär ett krav på att det alltid ska finnas en rimlig balans mellan nyttan av ett beslut och de konse- kvenser som beslutet får för motstående enskilda intressen. Avväg- ningar ska göras i varje enskilt ärende och beslut som går emot enskilda intressen ska motiveras.276 I förarbetena till ÄPBL uttalade 2752 och 8 kap. PBL. Proposition 2009/10:170, En enklare plan- och bygglag, s. 156–169. 276Proposition 2009/10:170, En enklare plan- och bygglag, s. 160. Proportionalitetsprincipen gäller bland annat som allmän rättsgrundsats inom förvaltningsrätten och även som en del av om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande fri- heterna, se proposition 2016/17:180, En modern och rättssäker förvaltning – ny förvaltningslag, s. 60–64. regeringen att flertalet av kraven på byggnadsverk var av det slaget att det allmänna utan vidare bör ha rätt att fordra att enskilda till- godoser dem. Exempelvis ansåg regeringen att det var självklart att de sanitära förhållandena och säkerheten måste vara tillfredsställande i bostäder och arbetslokaler. Vidare uttalade regeringen att man nor- malt också kan utgå från att det allmänna och det enskilda intresset sammanfaller i dessa frågor.277 Vad det gäller hur allmänna och enskilda intressen påverkas av de väsentliga förändringarna som genomfördes i tionde kapitlet PBL 2011, pekar vårt direktiv särskilt ut att vi ska belysa förändringarnas betydelse för intresset av att minimera byggfel. Vi har valt att definiera byggfel som bristande uppfyllande av krav i PBL och tillhörande föreskrifter, se avsnitt 2.3. har i två utredningar PBL-förändringar kon- staterat att byggfelen inte verkar minska.278 konstaterar i Kartläggning av fel, brister och skador inom byggsektorn att tidsbrist och bristande kompetens eller resurser inom byggherrarnas egna organisationer är de dominerande orsa- kerna till att fel, brister och skador uppstår. Det gäller i såväl planer- ings- och projekteringsskedet som under själva produktionen. En annan orsak som anges är bristande motivation, särskilt bland entre- prenörerna under produktionen. intervjupersoner i kart- läggningen upplevde inte tolkningen av bestämmelser som en av- görande orsak till att fel, brister och skador uppstår, men däremot upplevs nuvarande kontroll som bristfälligt, se vidare avsnitt 7.15 nedan. finner det uppenbart att det nuvarande systemet inte har förhindrat att fel, brister och skador sker i praktiken och frågar sig vilken ambitionsnivå staten bör ha för att fel ska undvikas, då det borde vara oundvikligt att sådana uppstår.279 Utifrån sina samtal med branschaktörer kan inte se att det generellt skulle vara kraven på byggnadsverk som är felaktigt 277Proposition 1985/86:1, med förslag till plan- och bygglag, s. 374. 278Boverket (2014), Förstudie kontrollplan, rapport 2014:11, s. 3. (2018), Kartläggning av fel, brister och skador inom byggsektorn, rapport 2018:36, s. 10. 279Boverket (2018), Kartläggning av fel, brister och skador inom byggsektorn, rapport 2018:36, s. 10–11 och 82–83. ställda utan att det oftast är tillämpningen som brister. har uppskattat de fastighets- och samhällsekonomiska kostnader som orsakas av fel, brister och skador inom byggsektorn. poäng- terar att kostnaderna är mycket svårbedömda, men ger ändå en upp- skattning i syfte att visa på kostnadernas storleksordning. De bedö- mer att de sammanlagda fastighetsekonomiska kostnaderna för interna och externa åtgärdskostnader samt kostnader knutna till ineffektiv resursanvändning uppgår till 59–, räknat produktionsvolymer. Om hänsyn dessutom tas till in- direkta följdeffekter så bedömer att de totala fastighets- ekonomiska kostnaderna kan uppgå till 83–. I bedömningen ingår inte tillkommande kostnader för samhälls- ekonomiska följdeffekter. Enligt rapporten domineras byggfelen av vatten- och fuktskador som uppkommit på grund av otäta klimatskal som medgivit inträngning av regn samt på grund av läckage från rörskarvar. I rapporten framgår att skadefrekvensen i kök är unge- fär lika stor som i våtrum enligt försäkringsbranschen. noterade också att många av de potentiella problemområden som olika aktörer ser är kopplade till utvecklingen av nya material och produkter.280 konstaterar i rapporten att tillgången på nationell sta- tistik är begränsad.281 har i samband med upprättandet av rapporten inte undersökt om förekomsten av byggfel förändrats något i och med övergången från ÄPBL till PBL 2011.282 Vi har även frågat och om de kunnat se tenden- ser rörande utvecklingen av byggfel före respektive efter 2011, men de anser sig ha för lite material för att kunnat yttra sig i frågan.283 7.12.2Tillämpares syn på byggfel Såväl deltagare i vår referensgrupp som hearing framhöll att många byggfel sker i dagsläget.284 I en fördjupad enkät till byggherrar som vilåtit göra svarade av de 220 svarande att de uppfattar att antalet byggfel är oförändrat jämfört med . 280Boverket (2018), Kartläggning av fel, brister och skador inom byggsektorn, rapport 2018:36, s. 10–11 och 82–83. 281Boverket (2018), Kartläggning av fel, brister och skador inom byggsektorn, rapport 2018:36, s. 9. 282Boverket, e-post . 283Rise, e-post . 284Referensgruppsmöte och Hearing . herrar verksamma i storstäder uppfattar fler än genomsnittet att antalet byggfel har ökat.