sou · H7B368 · 2019-12-20 00:00:00 — Förutsägbara och mer enhetliga tolkningar av BBR är nödvändigt när företag vill återupprepa lösningar i bostadsproduktionen och indu- strialisera sina processer i högre grad, till exempel genom serietill- verkade hus som kan byggas i hela landet. Mer preciserade föreskrifter uttryckta som funktionskrav, utan normerande allmänna råd, kan främja innovation, nytänkande och bidra till att ge byggherrar bättre förutsättningar att utvecklas mot en högre grad av nytänkande och produktivitet. Det ger förutsätt- ningar för nyetableringar, investeringsvilja och därigenom ökad kon- kurrens. Förslagen är därför viktiga för alla företag verksamma inom byggproduktion oberoende av om de arbetar med industrialiserade processer eller med mer konventionella byggprocesser. kräver föreskrifter uttryckta som funktionskrav kom- petens. En minimering av de allmänna råden gör att de lösningar som där anges försvinner. Det kan vara en nackdel för den byggherre som vill kunna använda etablerad praxis. Vårt förslag om införande av en , se avsnitt 11.4, tillgodoser dock behovet av praxis. Åena sidan kan byggherrars kostnader för att köpa standarder minska om hänvisningar till sådana tas bort från föreskrifter och allmänna råd i BBR, eftersom de är tvungna att köpa dessa för att ta del av krav och rekommendationer. Å andra sidan kan byggherrar fortsatt ha intresse av att ta del av de lösningar som har utvecklats gemensamt av branschen genom standarder och därför fortsatt välja att köpa dessa. 11.2.5Konsekvenser för hushåll och enskilda Hushåll och enskilda påverkas av PBL och tillhörande föreskrifter som byggherrar, boende, användare av byggnader samt som kommun- medborgare. Regelefterlevnaden och acceptansen för samhällets krav på bygg- nader ökar även för hushåll och enskilda i egenskap av byggherrar genom våra förslag. Bättre förutsättningar för bostadsbyggandet genom nytänkande och innovation och förbättrade konkurrensförutsättningar kan på gynna enskilda medborgare genom en bättre fungerande bostadsförsörjning. Arbetet med standarder och regelreformeringen av BBR är två skilda processer. Standardiseringsarbetet och för stan- darder (SIS) kan dock påverkas indirekt om det inte längre sker hänvisningar till standarder i BBR. SIS intäkter är beroende av den efterfrågan som finns på standar- der. Ovan har vi bedömt att kommunernas efterfrågan på standarder kan minska till följd av att hänvisningar till standarder tas bort. För företag är det dock osäkert om efterfrågan påverkas. Standardiseringen är i grunden marknadsdriven och har andra syften än samhällets utveckling av kravnivåer. Företagens intresse för att delta i standardiseringen och utveckla standarder borde därför vara oförändrat. Förslagen medför inga kostnader för staten i form av direkta budget- konsekvenser. De uppgifter som förslaget medför för ryms inom deras befintliga uppdrag och resurstilldelning. För del handlar det om att under det kommande decenniet prioritera före- skriftsarbete i stället för arbete med allmänna råd och vägledning. 11.3Konsekvenser av nya föreskrifter för bostäders lämplighet Vi föreslår nya föreskrifter för bostäders lämplighet för sitt ändamål vid nybyggnad i och i avsnitt 3:2 i BBR, för att i ökad utsträck- ning möjliggöra ett diversifierat bostadsutbud samt kostnads- och resurseffektivitet. I formuleringen av de nya föreskrifterna i BBR till- lämpas principerna som angetts ovan i avsnitt 11.2. Dessa förslag och motiven för dem beskrivs i avsnitt 9.3. De möter den problembild vi har identifierat om att bostadsutbudet begränsas av kravnivån, vilket beskrivs i avsnitt 8.2. Illustrationer av förslagen i planlösning Förslagen i PBF och BBR illustreras sammantaget i bostadsplanlös- ningar. Illustrationerna är framtagna av två olika arkitektkontor uti- från våra förslag till ny lydelse av PBF och BBR. Planlösningarna är placerade i byggnaden utifrån olika förutsätt- ningar, exempelvis genom placering i hörnet av en byggnad med fönster från två håll, i mitten av en byggnad med fönster åt två håll eller enkelsidig bostad med fönster åt ett håll. I planlösningar som illustreras motsvarande en bygglovsritning redovisas förslagets föreskrifter enligt följande: •Rörelseutrymme illustreras med gröna streck. •Preciseringar i föreskrifter som exempelvis yta för sängplats, sam- varo med mera illustreras i vitt. •Ytor som tillkommer utan att krav finns i föreskrifter illustreras med en kryssrastrering. •Väggar är svarta förutom de väggar som kan utgå för att skapa ett utrymme för sömn och vila av två utrymmen. Dessa har rastrerats med streck. I samtliga planlösningar följer utrymme för personhygien nuvarande reglering. För planlösningar som illustrerar hur de boende kan använda bostaden är möbleringen fritt utformad av arkitektkontoren. 11.3.1Konsekvenser av att delar av 3:2 i BBR i stället regleras i PBF Förslaget innebär nya föreskrifter i tredje kapitlet PBF som reglerar vilka utrymmen som ska vara avskilda, avskiljbara och kunna över- lappa varandra och vilka utrymmen som ska ha fönster. Detta med- delas på myndighetsnivå, i avsnitt 3:2 i BBR. En konsekvens av förslaget är att föreskrifterna i dessa frågor bestäms politiskt i stället för på tjänstemannanivå. Det innebär att regeringen får kontroll över dessa frågor. Gränsdragningen tydliggörs mellan den grundläggande regleringen i PBF och den mer detaljbetonade regleringen i BBR om de närmare mått som behövs för lämplighet samt tillgänglighet och användbar- het för personer med nedsatt rörelse- och orienteringsförmåga, där nödvändig sakkunskap finns inom . Avskilda och avskiljbara utrymmen För bostäder större än innebär förslaget att färre utrymmen behöver vara avskiljbara. Det innebär större frihet i plan- lösning som det säkrar behov av avskildhet i bostäder som ofta flera personer delar. En skillnad jämfört med dagens reglering för bostäder större än 35 och högst är att utrymmet för sömn och vila måste kunna vara avskiljbart med fönster och att det inte längre går att välja om det utrymmet eller utrymmet för matlagning ska vara avskiljbart med fönster. Det innebär en minskad flexibilitet, som utrymmen för sömn och vila prioriteras vad det gäller avskilj- barhet. Förslaget innebär ingen skillnad jämfört med för bostäder om högst . Förslaget innebär att det anges vilka utrymmen som ska ha fönster, oavsett om de är avskiljbara eller inte. Dessa krav blir samma oavsett bostadsstorlek och boendekategori, medan det skiljer sig åt. Utöver krav på fönster föreslår vi krav på utblick, som finns i en rekommendation i BBR. Föreslagen föreskrift om fönster och utblick i PBF preciseras inte ytterligare i BBR. Utblick behöver bedö- mas utifrån bostadsrummets form, djup och fasadens utformning. Det kan förutom i plan, visas genom sektion och vid behov i visua- liseringar eller perspektiv. En bostad har en begränsad yta nära fasaden och vid utformning av bostaden sker en prioritering av vilka utrymmen som placeras i fasad nära fönster och utblick. Förslaget innebär att de utrymmen som används socialt och enskilt av vuxna och barn ska placeras nära fönster och utblick och att matlagningen kan ske längre in från fasaden. För utrymmet för sömn och vila innebär förslaget om fönster och utblick i kombination med att utrymmet ska kunna skiljas av, alltid närhet till fönster i yttervägg. För samvaro och fritid respektive måltider, som saknar krav på avskiljbarhet, innebär preciseringen av fönster och utblick att utrymmet ska placeras så att det finns utblick från stående och sittande position. Vidare blir det med förslaget valfritt vilket av dessa utrymmen som kan placeras innanför den Det innebär en ökad valfrihet i planlösningen. Utblick från båda dessa utrymmen kan med förslaget säkras så länge deras funk- tion och placering är genomtänkt. En annan skillnad med förslaget jämfört med blir att utrymmet för måltider enligt förslaget måste ha fönster och utblick i stället för utrymmet för matlagning. En konsekvens av förslaget är att vi kan få mörkare utrymmen för matlagning än . Förslaget innebär att det kan bli enklare att omvandla byggnader avsedda för verksamheter till bostäder, eftersom byggnader avsedda för verksamheter har ofta ett större djup än byggnader utformade för bostäder. Att matlagning kan placeras i mitten av bostaden i en mörkare kärna underlättar därmed för utnyttjande av byggnader med ändrad användning. Förslaget tillsammans med de följdändringar som ges i avsnitt 9.3, är utformat så att förslaget ska harmonisera med föreskrift och rekom- mendation om dagsljus i avsnitt 6 i BBR. Förslaget berör enbart bostäder om högst och inne- bär att överlappningsmöjligheterna blir lika för alla bostäder, inklu- sive dagens studentbostäder om högst . För bostäder om högst , enligt nuvarande reglering, innebär förslaget att fler funktioner får överlappa varandra än . För studentbostä- der om högst innebär förlaget samma överlappnings- möjligheter. Förslaget skapar möjligheter till mer yteffektiva plan- lösningar för alla personer som väljer att bo mindre av ekonomiska eller andra skäl. Utrymme för tvätt och tork Förslaget innebär ingen skillnad i sak jämfört med , men regle- ras i PBF i stället för i BBR. Förslaget innebär en utvidgning av samvaro-begreppet genom ett tillägg med ordet fritid. Det innebär att utrymmet för samvaro och fritid kan utformas utifrån fler olika aktiviteter jämfört med , då utrymmet utformas för soffgrupp och tv. Exempel på andra aktivite- ter är lek och rekreation. 11.3.2Konsekvenser av förändringar i avsnitt 3:2 BBR Förslagen till nya föreskrifter i avsnitt 3:2 BBR anger vilka mått som krävs för att utrymmena ska bli lämpliga för bostadsändamålet samt tillgängliga och användbara för personer med nedsatt rörelseförmåga samt vilken inredning och utrustning som krävs för matlagning och hygien. Förslagen innebär att utvalda mått anges i föreskrift i stället för i icke bindande rekommendationer. Det innebär att måtten blir juri- diskt bindande och att det blir ett tydligt rättsläge. En nackdel är att mått begränsar flexibiliteten. blir det en större flexibilitet jämfört med eftersom inte alla de mått som anges i rekommendationer (inklusive standard) anges i föreskrift. Att ett begränsat antal grundläggande mått föreskrivs skapar en flexibilitet i hur ytorna kan användas och frihet i utformningen av planlösningar. Förslaget innebär att tillämparna finner samtliga tillgänglighets- mått i en bostad i avsnitt 3:2 och inte i 3:1. Eftersom fler aspekter gällande bostadens utformning nu regleras i ett sammanhang ökar det överskådligheten och användarvänligheten. Förslagen föreskrift i princip ingen skillnad i sak jämfört med rekommendationer . Utrymme för sömn och vila För bostäder större än innebär förslaget att dagens rekommendation om tillgänglig parsäng utgår. Genom att rekom- mendationen utgår skapas större möjlighet att utforma bostäder för olika boendekonstellationer, exempelvis en förälder med barn eller personer som vill dela bostad utan att dela sovrum. För bostäder större än innebär förslaget en sam- ordning av och krav på utrymme för hjälpare, vilket ger ett tydligare rättsläge. Förslaget innebär att utrym- met utökas med jämfört med nuvarande rekommendation. I förslaget klargörs också att det endast är ett ut- rymme för sömn och vila som ska ha krav på yta för plats för hjälpare. Tre sätt att avskilja och möblera sovutrymmen av boende illustreras nedan, varav de två första överensstämmer med förslaget. Illustration: Fojab Arkitekter. För bostäder om högst föreslås den rekommenda- tion som ges för studentbostäder om högst bli bin- dande för samtliga bostäder om högst . Jämfört med dagens rekommendationer skapar de föreslagna föreskrifterna ett tydligare rättsläge, då rekommendation omfattar olika sorters sängar och flera olika mått som skapar utrymme för olika tolk- ningar om vilka mått som gäller. I och med att de föreslagna föreskrifterna i PBF och BBR sam- mantaget ger upphov till att sovrum placeras vid fasad, underlättas möjligheten att två avskilda utrymmen för sömn och vila placeras intill varandra. De kan vid behov projekteras som, eller senare göras om till, ett tillgängligt dubbelsängsutrymme. Det innebär att före- skriften ger förutsättningar för mer generella rum och ändring mellan enkel- och dubbelsäng. Förslaget skapar anpassningsbarhet i relation till olika skeden i livet hos de boende och olika boende över Exempelvis kan två mindre sovrum bli ett större dubbel- sängsrum med ingång från två håll, se illustrationen nedan av en bostad om strax . Illustration: och . Yteffektivisering med nytt förslag för utrymmen för sömn och vila Genom att rekommendationen om parsäng tas bort och ersätts med föreskrifter med andra mått ges möjlighet att utforma mindre bostä- der. I en jämförande studie har vi undersökt förändringen från nu- varande rekommendationer i BBR om parsäng boarea med våra förslag till föreskrifter för utrymmet för sömn och vila. I ett exempel med en bostad kan ändringen av sovutrymme leda till en bostad med minskad bredd och där- igenom blir även utrymme för personhygien mindre ytkrävande. Där- igenom blir bostaden totalt 58,5 i stället för . Detta illustreras nedan. Figur 11.3 Nuvarande BBR – Illustration: Fojab Arkitekter. Figur 11.4 Förslag till ny PBF och BBR – Illustration: Fojab Arkitekter. Utrymme för samvaro och fritid För bostäder större än innebär den föreslagna före- skriften ett krav på en yta som är oberoende av antal personer som antas bo i bostaden. För bostäder större än är för- slagets minimimått mindre än nuvarande rekommendation. I en bostad för fyra personer är minskningen boarea jämfört med dagens rekommendation. Det kan innebära en mindre bostad eller annan yta i bostaden. Med förslaget kan också ytans form varieras. Se exempel i illustrationer nedan. Illustration: Fojab Arkitekter. För bostäder om högst motsvarar ytan för samvaro och fritid, ytan för sömn och vila. Utrymmena kan överlappa, men om de avskiljs finns ett mått för den yta som krävs för samvaro och fritid, vilket motsvarar det utrymme som föreslås krävas för sömn och vila. För bostäder om högst innebär förslaget ett minskat ytbehov jämfört med dagens rekommendation för samvaro. För studentbostäder där dessa tre utrymmen redan kan överlappa innebär förslaget ingen skillnad i ytbehov. Förslaget skiljer sig från dagens rekommendation genom att ett mått gäller för alla bostäder om högst och ett mått för alla bostäder större än . För bostäder större än 35 kva- dratmeter motsvarar föreskriften om utrymme för matlagning Bo- verkets rekommendation för en bostad om högst för en person. I förslaget till föreskrift om utrymme för matlagning anges en minimiyta och därmed frångås dagens rekommendation som växer utifrån antal personer. För en bostad större än avsedd för fler än fyra personer blir utrymmet exempelvis kortare. Det finns inget krav på att fylla hela utrymmet med köks- inredning, utan det kan användas på annat sätt så länge de före- skrivna funktionerna på inredning och utrustning uppfylls. För bostäder om högst innebär förslaget ingen skillnad i sak, men för studentbostäder om högst innebär förslaget att utrymmet för matlagning blir längre än nuvarande rekommendation. Inredning och utrustning för matlagning Förslaget innebär att kraven på inredning och utrustning föreskrivs i form av funktioner i stället för specifikation av olika inrednings- och utrustningsenheter som styr ytbehovet. Förslaget detaljreglerar inte inbördes relationer mellan utrustning i inredningsbänklängder, utan skapar en frihet i utformningen av inredning och utrustning. Genom att föreskriva funktioner medger föreskriften en större variation av lösningar. Det kan skapa drivkrafter för producenter att ta fram nya produkter som svarar mot andra mått eller andra pla- ceringar av funktionerna utifrån de boendes behov och önskemål. Förslaget innebär att vask ska finnas i samma inredningslängd som spis, vilket anges i en rekommendation i avsnitt 8 BBR. Där- igenom föreskrivs vilka installationer som ska finnas på plats angivet på ett ställe. Risken för att minska skållskador i hemmet kan då han- teras i projekteringen vid rätt skede när det avgörs var vatten och avlopp ska placeras. Förslaget anger ett specifikt mått för utrymme för måltider för bostäder större än i stället för som då utrymmet ökar med det antal personer som bostaden är avsedd för. Nivån i förslaget motsvarar nuvarande rekommendation för fyra sittplatser, varav en tillgänglig för person med rullstol, runt ett matbord. För bostäder större än avsedd för två personer innebär förslaget ingen skillnad. För bostäder större än 55 kvadrat- meter avsedd för fler personer innebär förslaget en minskning av den yta som dagens reglering kräver med knappt per två ytterligare personer i bostaden. För bostäder om högst anges i förslaget inget ytkrav då samvaro och fritid och matplats alltid får överlappa, vilket innebär ett minskat ytkrav för bostäder om högst till samma nivå som studentbostäder . Förslaget i PBF om utblick och detta förslag i BBR innebär att bostaden måste planeras så att matplatsen möjliggör utblick från stå- ende och sittande position. Vi lämnar inte förslag för utrymme för personhygien, utan överlåter det till . I denna konsekvensanalys har därför nuvarande före- skrifter och rekommendationer legat till grund för de illustrationer som presenteras. Inredning och utrustning för personhygien Förslaget innebär en precisering av vilken inredning och utrustning som i sak inte innebär någon skillnad jämfört med nuvarande före- skrift och rekommendation. Vi lämnar inget förslag för avstånd mellan inredningen, utan överlåter det till . Förslaget anger ett specifikt mått för utrymme för förvaring för bostäder större än i stället för som då utrym- met ökar med det antal personer som bostaden är avsedd för. Nivån i förslaget motsvarar i princip nuvarande rekommendation för en person i bostäder om högst , det vill säga knappt eller boarea. För bostäder större än 55 kva- dratmeter är skillnaden mellan förslaget och nuvarande rekommenda- tion för en bostad för två personer en minskning i för- varingslängd. För bostäder för sex personer eller fler innebär förslaget en minskning i förvaringslängd, vilket med standarddjup motsvarar boarea. Förslaget skiljer sig från då allt utrymme för förvaring ska vara tillgänglig mot dagens . För bostäder om högst innebär förslaget ingen skillnad jämfört med nuvarande rekommendation. Inredning för förvaring tas bort Förslaget innebär att dagens krav på inredning för förvaring utgår. Det kan leda till minskat resursslöseri då det framgått att placering och utformning av förvaringen enligt dagens standard inte svarar mot de boendes behov och därför ofta tas bort. Bostäder i flera plan Förslaget innebär att entréplanet i bostäder med flera plan har samma kravnivå som en bostad om högst . Jämfört med dagens krav innebär det att utrymmen för sömn och vila, samvaro och fritid och måltider får överlappa. Med förslaget kan entréplan därmed motsvara minsta beräknade storlek om , se avsnitt 11.3.3 nedan. Minskningen av ytbehovet för entréplan skapar möjligheter för stadsradhus och suterränghus även i lägen där ytan per plan är begränsad. I förslaget finns vidare endast krav på utrymme för matlagning och installationer, inte inredning och utrustning för matlagning. Det innebär att kök inte behöver installeras från start så länge framdraget vatten, avlopp och el finns. Balkonger, terrasser och uteplatser Förslaget skiljer sig från då det inte preciseras i BBR hur bal- konger, terrasser och uteplatser ska göras tillgängliga. Olika tillämp- ning kan därför förekomma i olika kommuner. Förslaget kan kräva ett större djup än tillämpningen i vissa kommuner, då en del kom- muner godkänner att tillgänglighet tillgodoses genom backning in i bostaden.1 Förslaget möjliggör i större utsträckning för balkonger som inte är avsedda för vistelse, exempelvis en så kallad fransk balkong avsedd för vädring. Det kan också skapa en yta i bostaden med utekontakt.2 Även i detta fall kan tillämpningen i kommuner variera . Bostäder med gemensamma utrymmen Vi lämnar inga förslag till ändring i fråga om bostäder med gemen- samma utrymmen, utan låter dem kvarstå i dess nuvarande lydelse. Förslaget medför att krav på låst säsongsförvaring i bostaden eller i bostadens närhet utgår för alla bostäder oavsett storlek. Förslaget innebär en minskad yta, som blir olika stor beroende på om ytan skulle ha placerats i bostaden eller i bostadens närhet. Säsongsförvaring som placeras i bostaden är mindre ytkrävande än om den placeras utanför bostaden. Placeras säsongsförvaring i en gårdsbyggnad kan den även konkurrera med andra boendekvaliteter, exempelvis yta för utevistelse och lek. Förslaget innebär inte att det inte får byggas bostäder med säsongsförvaring, utan att säsongsförvaring kan skapas om efterfrågan finns och marknaden möter denna efterfrågan. Förslaget innebär där- med ökade valmöjligheter. Förslaget innebär inte någon skillnad jämfört med gällande att förvaring av barnvagnar, cyklar, utomhusrullstolar, rollatorer och liknande samt utrymme för postboxar ska finnas. 1Stockholms stad (2013), Arkitektur – Vägledning Balkonger, s. 9. (1964), God Bostad och , s. 28. Hur bostadsbyggandet påverkas av förslagen beror på flera faktorer som ligger utanför vad en byggregelreformering direkt kan påverka. Bostadsbyggandet bestäms av samspelet mellan utbud och efterfrågan på bostäder. Bostadsinvesteringar är konjunkturkänsliga och påverkas av sysselsättning, ränteläge och hushållens disponibla inkomster och förmögenheter. Demografiska förändringar och en ökande folkmängd bidrar till efterfrågan och bostadsinvesteringarnas utveckling. Konse- kvenserna för bostadsbyggandet är därför svåra att bedöma kvantita- tivt. Vi kan dock bedöma och beskriva de förutsättningar som skapas genom förslagen. Förslagen skapar en ökad förutsägbarhet genom att samhällets krav framgår av föreskrifter, inklusive de mått som är nödvändiga för att uppfylla kraven. Förslagen innehåller ett begränsat antal mått i föreskrifter som sam- mantaget skapar förutsättningar för generella rumsstorlekar som möj- liggör variation i planlösning och ett bredare spann av lägenhetsstor- lekar. Förslagen ger därmed förutsättningar för ett mer varierat och bredare utbud av bostäder för olika behov och livssituationer . Att särskilda krav på studentbostäder samt gränsen för bostäder större än tas bort ökar också förutsättningarna för en ökad diversitet i bostadsutbudet. Exempelvis blir det lättare bygga lägenheter som är svåra att bygga , till exempel bra mellanstora bostäder . Den sammantagna omfattningen minskar genom förslagen. Antal mått som anges har också reducerats jämfört med dagens rekommen- dationer. För att säkra grundläggande tillgänglighet i form av rörelse- utrymme har vi lämnat förslag på ett antal nödvändiga och ändamåls- enliga mått. De nya föreskrifterna för utrymmen för sömn och vila, samvaro och fritid, matlagning, måltider samt förvaring ger tillsammans möjlighet till en bostad med fler rum på liten eller samma yta jämfört med dagens rekommendationer. Eftersom kravnivån i bostäder större än inte ökar utifrån antal personer som bostaden är avsedd för, blir effekten störst för större bostäder. För bostäder om högst möjliggör överlappen yteffektiva bostäder för alla – inte bara studenter. Illustrationer av förslagen i planlösning I följande fyra exempel illustreras de nya föreskrifterna i en bostad om boarea med två olika placeringar av utrymme för personhygien. Illustrationerna visar att bostaden kan användas på flera sätt utifrån de generella rumsmåtten. I denna bostad finns möjlighet för fyra avskilda utrymmen för sömn och vila, där två enkel- sängsutrymmen kan kombineras till ett tillgängligt dubbelsängs- utrymme. Utrymme för måltider är även om det placeras innanför samvaro- ytan placerat så att utblick genom fönster är möjlig.