sou · H7B322 · 2019-04-29 00:00:00 — i län initierade 2012 en gemensam strategi för recipientkontrollen i länet i syfte att utöka och bredda miljö- övervakningen geografiskt, innehållsmässigt och med flera finansie- rande och deltagande verksamhetsutövare. Projektet syftade även till ett samordnat tillsynsarbete mellan kommuner och på avrinningsområdesnivå.22 De förslag som togs fram i projektet har ännu inte genomförts. Orsakerna är bl.a. svårigheter att få kom- muner och branschorganisationer att medverka samt att man vill invänta bl.a. reviderade tillsynsvägledningar från Havs- och vatten- myndigheten.23 För som saknar såväl vatten- som luftvårdsförbund, får miljöövervakning en större betydelse.24 När det gäller roll i förhållande till kommunerna, anger i att många kommuner i länet är små och har begränsade resurser för miljöövervakning. Länsstyrel- sens roll blir då att stödja kommunerna i det arbetet. Kommunerna har enligt miljödata som kan komplettera den regionala 20Länsstyrelsen i , Regionalt miljöövervakningsprogram för – 2020, s. 9. 21Länsstyrelsen i , Länsprogram för regional miljöövervakning i –2020, s. 14 f. 22Länsstyrelsen i län, Program för regional miljöövervakning i län 2015–2020, s. 44. 23Länsstyrelsen i län, e-brev . 24Länsstyrelsen i , Miljöövervakning Länsprogram 2015–2020 Reviderad , s. 7. miljöövervakningen, t.ex. data från temperaturmätningar i råvatten- intag, undersökningar av råvatten och andra undersökningar av sjöar och vattendrag. Kommunerna kan också finansiera mätningar av miljögifter i t.ex. utgående vatten från reningsverk till vatten där genomför undersökningar av recipienten. Ett aktuellt exempel gäller undersökningar av kvicksilver i abborre och gös, där kommunerna finansierar analyskostnader och deltar i insamlingen.25 Det finns goda exempel på samarbete inom miljöövervakningen med andra lokala aktörer än kommunerna. Ett är det gemensamma regionala delprogrammet Häckande fåglar i fjällen, med som projektledare. i har samarbetat med en ornitologförening i Ånn, som har gjort fågelobservationer enligt en enhetlig meto- dik. Projektledningen bidrar med expertis och analyskompetens, bidrar med inventeringar på regional nivå och före- ningen bidrar med observationer från stationen i Ånn. Exemplet visar enligt att om det finns en tydlig nationell koordi- nator och övriga aktörer har en tydlig ansvarsfördelning mellan sig, fungerar det mycket bra att inkludera insamling av lokala data i regionala delprogram. Data tillgängliggörs i årliga tidskrifter från föreningen och till viss del i Artportalen.26 10.2.4Ökad tyngd på gemensamma regionala delprogram Den regionala miljöövervakningen bedrivs inom regionala delprogram. Det totala antalet regionala delprogram är cirka 235.27 Bakgrunden till att länsstyrelserna tar initiativ till att utveckla regionala program är enligt i att det finns brister i den nationella övervakningen och att det finns andra behov på regional nivå.28 Det är vanligt att länsstyrelserna genomför samma slags miljö- övervakning och enligt bör länsstyrelserna i sådana fall utveckla och delta i s.k. gemensamma regionala delprogram (GDP). Sådana program började införas –2014. Målet är att miljöövervakning som utförs i olika län med samma 25Länsstyrelsen i , skriftligt material vid intervju . 26Länsstyrelsen i , intervju . 27Naturvårdsverket, e-brev . 28Länsstyrelsen i , intervju . syfte ska genomföras likadant på nationell och regional nivå. GDP ska bidra till att etablera en gemensam plattform för nationell och regional miljöövervakning, miljömålsuppföljning, uppföljning av åtgärdsprogram för hotade arter, uppföljning av skyddade områden, bedömningsgrunder i vattenförvaltningen samt kalkningseffektupp- följning.29 i framhåller att regionala del- program behöver vara gemensamma för att vara effektiva. Läns- styrelseegna program kan också fungera bra, men de är ofta betydligt mer personberoende än de gemensamma. Det krävs en god förank- ring och en tydlig och enkel metodik för att säkerställa kontinuitet i övervakningen.30 –2020 finns det 44 GDP, varav 32 i full drift. Av programmen som är i full drift avser nästan hälften vatten.31 Antalet regionala delprogram varierar mellan länsstyrelserna, likaså hur många länsstyrelser som deltar i GDP. Samtliga länsstyrelser anger att de prioriterar deltagande i GDP . Ett flertal länsstyrelser framhåller att utvecklingen av GDP har ökat samordningen och samarbetet mellan länsstyrelserna. anser att ett nationellt perspektiv på de olika delprogrammen förutsätter att så många län som möjligt ansluter sig till delprogrammen. Det krävs enligt myndigheten tydlighet om att resultat från de regionala delprogram där inte alla berörda län deltar måste tolkas utifrån att de gäller bara för de deltagande länsstyrel- serna.32 10.2.5Finansieringen av regional miljöövervakning har varit oförändrad Flera länsstyrelser framhåller att och Havs- och vattenmyndighetens bidrag till den regionala miljöövervakningen har varit i stort sett oförändrade under . De oförändrade bidragen har inneburit en reell minskning, vilket enligt länsstyrel- serna har medfört omfattande prioriteringar och omprioriteringar.33 29Naturvårdsverket, Riktlinjer för regionala miljöövervakningsprogram 2015–2020, s. 66. 30Länsstyrelsen i , intervju . 31Naturvårdsverket, e-brev . 32Jordbruksverket, intervju . 33Samlad bild utifrån genomgång av länsstyrelsernas program för regional miljöövervakning. Vissa länsstyrelser uppger att ökningarna av miljöövervaknings- anslaget främst har finansierat miljöövervakning på nationell nivå.34 Metodutveckling och utveckling av nya delprogram framhålls av flera länsstyrelser som eftersatt. i respek- tive i anger att det är mindre fokus på utveckling av metoder –2020 än föregående period. Det anges bl.a. bero på att den del av bidragen som avser utveckling kommer att minska. Det anges vidare finnas ett stort antal utveck- lade metoder som inte tillämpas på grund av brist på finansiering. Sannolikt kommer tyngdpunkten att ligga på olika slags förbätt- ringar inom delprogram och metoder som redan är i drift.35 Även konstaterar att budgeten för den regio- nala miljöövervakningen har legat länge på samma nivå och att de pågående regionala programmen är anpassade till denna. Det finns svårigheter att klara utvärdering och analys inom denna ram. Även löpande kostnadsökningar gör att övervakningens omfattning urhol- kas . pekar också på att läns- styrelsernas miljöinformationshantering behöver utvecklas. Bidragen till länsstyrelserna skulle enligt myndigheten behöva öka inför pro- gramperioden –2026.36 Förutom finansiering genom bidrag och uppdragsmedel från olika sakanslag, använder länsstyrelserna också medel från förvalt- ningsanslaget för att finansiera miljöövervakning. Dessa medel till- kom för samtliga länsstyrelser, som ett särskilt tillskott till förvaltningsanslaget och motsvarade då en heltidstjänst. Den schablonen tillämpas fortfarande av bl.a. i Jön- län.37 i framför att länsstyrel- serna har olika tolkningar av hur förvaltningsanslaget ska användas för att finansiera miljöövervakning.38 I avsnitt 4.6.1. redovisas läns- styrelsernas totala finansiering av miljöövervakning via medel från förvaltningsanslaget. 34Länsstyrelsen i , intervju . i , intervju . 35Länsstyrelsen i , Regionalt miljöövervakningsprogram för –2020, s. 17, i , Program för regional miljöövervakning i –2020, s. 9. 36Naturvårdsverket, e-brev . 37Länsstyrelsen i , intervju . 38Länsstyrelsen i , intervju . 10.2.6Miljödata från regional miljöövervakning tas inte alltid om hand nationellt Flera länsstyrelser framhåller att regionala data inte alltid tas med i nationella uppföljningar. Det gäller såväl att regionala delprogram som uppfyller de nationella kvalitetskraven inte tas med som att det är komplicerat att rapportera till nationella datavärdar. i anser det viktigt att miljödata tas fram på regional och lokal nivå och även att så mycket som möjligt av nationell miljöinformation och miljödata bryts ned till regional och lokal nivå. Detta för att kunna belysa regionala skillnader i tillståndet i miljön och förankra miljöarbetet regionalt och lokalt.39 Att miljödata som tas fram och samlas in regionalt inte alltid används i nationella uppföljningar förs fram av bl.a. i . Ett exempel är att övervakar nedfall av försurande ämnen på en tallskogsyta i länet, medan indikatorn för uppföljning av miljömålet Bara naturlig försurning endast avser nedfall på granskogsytor.40 i har regionala program som har utformats i samråd med Havs- och vatten- myndigheten för att vara direkta komplement till nationella pro- gram. Det gäller t.ex. metaller i abborre och vattenkemi i flod- mynningar. Vid den nationella uppföljningen tas endast med data från de nationella programmen.41 Även i för fram att regionala miljödata inte alltid tas om hand i nationella utvärderingar.42 Att rapporteringen av data till datavärdar är komplicerad och behäftad med en del brister framhålls av bl.a. i Gävle- borgs län. Datavärdarna måste enligt kunna ta emot de data de har i uppgift att ta emot och ha välutvecklade funktioner för att söka och ta ut data. Dessutom saknas datavärdskap för flera undersökningar.43 i pekar på att det finns datavärdar utsedda för många områden, men att det i praktiken är komplicerat att få in regionala data i datavärdarnas databaser. 39Länsstyrelsen i , intervju . 40Länsstyrelsen i , Regionalt miljöövervakningsprogram –2020, s. 21. 41Länsstyrelsen i , intervju . 42Länsstyrelsen i , Regionalt miljöövervakningsprogram för –2020, s. 1. 43Länsstyrelsen i , Länsprogram för regional miljöövervakning i –2020, s. 14. Inom flera områden lagras data fortfarande i excelfiler hos länsstyrel- sen.44 i anser att datavärdskapen behöver förbättras generellt för alla programområden, för att inrap- portering och uttag av data ska kunna ske på ett smidigt sätt.45 Utredningen har frågat länsstyrelserna om de har egna databaser för miljöövervakning och 14 länsstyrelser har uppgett att de har sådana. Samordningen mellan den nationella, regionala och kommunala miljöövervakningen behöver enligt i bli bättre. Det förekommer t.ex. att man inte underrättar de andra nivåerna om vilka provtagningar som planeras, vilket kan medföra att provtagningar görs i samma områden.46 Även i anser att samordningen mellan nationell och regional miljöövervakning behöver öka. Ett exempel gäller två GDP, Vatten- kvalitet i sjöar och Vattenkvalitet i vattendrag. De grundas på kvali- tetssäkrade undersökningar som utförts enligt samma metoder som de nationella. Sådana undersökningar borde enligt kunna ingå i utvärderingar, oavsett om finansieringen avser nationell eller regional miljöövervakning.47 Tydligheten om vilka data som ska rapporteras till nationell nivå och till EU varierar också mellan olika områden. Kraven är enligt t.ex. i tydligare när det gäller luft och vatten än mark.48 GIS-data används i ökande omfattning, t.ex. inom två GDP om exploatering av stränder. i framhåller att även om resultaten tillgängliggörs på Miljödataportalen, sker ingen lagring av kvalitetssäkrade rådata hos datavärd.49 44Länsstyrelsen i , Länsprogram regional miljöövervakning –2020, s. 17. 45Länsstyrelsen i , Regionalt miljöövervakningsprogram i –2020, s. 9. 46Länsstyrelsen i , intervju . 47Länsstyrelsen i , Regionalt miljöövervakningsprogram för – 2020, s. 1 48Länsstyrelsen i , intervju . 10.2.7Analys och synliggörande av insamlade miljödata behöver öka Inom miljöövervakningen har det enligt i främst prioriterats att samla in miljödata. Däremot har samman- ställning, analys och presentation av miljödata inte haft lika hög prioritet. avsätter totalt av budgeten för det regionala programmet för övergripande sammanställningar . framhåller också att det skulle behövas en tydligare koppling mellan miljöövervakningen och miljömåls- uppföljningen. Inte minst behövs det samordnad analys av miljödata från olika programområden t.ex. luft, fjäll och vatten etc.50 Också i län anser att det behövs en tydligare sam- ordning mellan regional och nationell miljöövervakning och miljö- målsuppföljning. Det gäller för flera av programområdena i miljö- övervakningen. Nationella och regionala resultat och utvärderingar skulle enligt kunna förstärka varandra och på så vis skulle nyttan av miljöövervaknings- och miljömålsmedel kunna opti- meras.51 Ett exempel på samlad analys av miljödata från såväl nationella som regionala delprogram är länsstyrelsernas rapport förändringar i sjöar och vattendrag 2016. Rapporten baseras på miljö- data från två nationella delprogram och två gemensamma regionala delprogram inom programområde Sötvatten. Enligt rapporten har klimatförändringar i form av temperaturökningar och förändrade nederbördsmönster påverkat svenska sjöar och vattendrag. Även andra faktorer, t.ex. minskad sulfatdeposition, anges påverka sjöarna och vattendragen.52 Miljöövervakning av klimatförändringar nämns som exempel på områden där det är svårt att hitta samlade resultat och analyser av miljöövervakningen. i anser att ansvaret 50Länsstyrelsen i , Regionalt miljöövervakningsprogram –2020, s, 9. i , intervju . 51Länsstyrelsen i län, Program för regional miljöövervakning i län 2015–2020, s. 10. 52Länsstyrelsen i meddelande nr 2016:37 och i meddelande nr 2016:59, Klimatrelaterade förändringar i sjöar och vattendrag En jämförelse mellan två perioder (1995–2000 och 2009–2014), s. 8 f. De nationella delprogrammen som ingår i rapporten är Trendstationer sjöar och Trendstationer vattendrag. De gemensamma regionala delprogrammen som ingår i rapporten är Vattenkvalitet i sjöar och Vattenkvalitet i vattendrag. för vilken aktör som ska följa upp effekter i miljön av klimatföränd- ringarna är otydligt. Det skulle enligt vara värdefullt med en sammanhållen utvärdering eller analys av miljöövervaknings- data från flera programområden, för att få en helhetsbild av föränd- ringar i miljön på grund av ett förändrat klimat. Det skulle också vara värdefullt för att kunna justera mätningar och provtagningar i syfte att kunna göra bedömningar om effekter av ett förändrat klimat på längre sikt.53 En del länsstyrelser betonar att miljöövervakningens resultat behöver anpassas mer till olika målgrupper och komma till större nytta i länsstyrelsernas olika verksamheter. Enligt i saknas dock resurser för att beskriva och presentera resultaten genom att ta fram populärversioner av rapporter och enklare beskrivningar av övervakningen på hemsidan.54 Länsstyrel- sen i anser att resultaten från miljöövervakningen skulle kunna användas i större utsträckning, inte minst av besluts- fattare. Det skulle delvis kunna tillgodoses genom att resultaten syn- liggörs mer och att fler utvärderingar görs som underlättar tillämp- ningen av resultaten inom olika sektorer.55 Resultaten från vissa delar av miljöövervakningen borde kunna väljas ut för att lanseras mer publikt, för att få ett ökat medborgarengagemang. Det kan gälla t.ex. ekosystemtjänster, olika aspekter av vatten, invasiva arter, blom- ningstider, flyttfågeltider och vegetationsperiodens längd.56 Också i betonar att resultaten från den regionala miljöövervakningen måste kunna användas. Det kan t.ex. vara som beslutsunderlag, beskrivning av miljötillståndet, miljömåls- uppföljning och uppföljning av åtgärder.57 53Länsstyrelsen i , intervju . 54Länsstyrelsen i , Länsprogram regional miljöövervakning –2020, s. 17. 55Länsstyrelsen i , Regionalt miljöövervakningsprogram för –2020, s. 13. 56Länsstyrelsen i , intervju . 57Länsstyrelsen i , Regionalt miljöövervakningsprogram för –2020, s. 5. 10.2.8Samordningen med annan verksamhet inom länsstyrelserna Ökad samordning generellt med annan verksamhet Flera länsstyrelser anser att samordningen av miljöövervakningen med andra verksamheter inom länsstyrelserna har ökat. Det är samma personer vid i som arbetar med miljöövervakning och som ansvarar för uppföljning och ut- värdering av miljömålen. Enligt är detta såväl tids- som kostnadseffektivt. Resultaten från övervakningen går inte förlorade och eftersom de används på bästa sätt både i miljöövervakningen och i miljömålsuppföljningen.58 Vid i är samma person ansvarig för både landbaserad miljöövervak- ning och uppföljning av skyddad natur, vilket ger samordningsvinster. Dessutom ingår samordnarna för miljömål och miljöövervakning i samma funktion, vilket underlättar ett tätare samarbete och kun- skapsutbyte.59 i prioriterar att nyttiggöra miljöövervakningens resultat i löpande arbete med bl.a. natur- och miljöskydd, vattenförvaltning och uppföljning av miljömålen.60 i anger att den regionala miljöövervakningen vid har en viktig samordnande roll för miljöövervakningen som sker i länet. Ett steg i detta arbete är att knyta miljöövervakningen starkare till miljömålsupp- följning.61 anser att samarbetet mellan miljööver- vakning och arbete med förorenade områden fungerar väl. I arbetet med förorenade områden används en hel del miljöövervakningsdata. Dessutom kan gemensamma provtagare/konsulter användas vilket minskar kostnaderna.62 58Länsstyrelsen i , Program för regional miljöövervakning i 2015–2020, s. 2. 59Länsstyrelsen i , Regionalt miljöövervakningsprogram i –2020, s. 10. 60Länsstyrelsen i , Regionalt miljöövervakningsprogram för – 2020, s. 8. 61Länsstyrelsen i , Regionalt miljöövervakningsprogram – 2020, s. 7 och 20. 62Länsstyrelsen i , intervju . Data från miljöövervakningen skulle kunna användas mer i miljötillsynen och vice versa Miljödata och övrig miljöinformation från miljöövervakningen inne- håller värdefull information för bl.a. miljötillsynen. På motsvarande sätt är iakttagelser från miljötillsynen av värde för miljöövervakningen. Vid i tillhör miljöövervakningen och miljötillsynen skilda organisatoriska enheter. Informations- utbytet mellan miljöövervakningen och miljötillsynen av luft är begränsat eftersom miljöövervakningen är representerad i luftvårds- förbundets styrelse och den rollen bör enligt hållas åtskild från miljötillsynen. framhåller dock att sam- arbetet mellan dess miljöövervakning och miljötillsyn kan utvecklas. Data från miljöövervakningen kan behövas t.ex. för ge underlag för prioritering av miljötillsynen och för att mäta effekter av vad miljö- tillsynen åstadkommit, d.v.s. för att kunna följa upp beslut och åt- gärder.63 Vid i tillhör miljöövervakningen och miljötillsynen samma enhet. Även i detta län är genom dess miljöövervakning representerad i luftvårdsförbundets styrelse, men anser att det inte medför problem för informationsutbyte mellan miljötillsynen och miljöövervakningen.64 Inte heller i anser att sekretess är ett hinder för miljötillsynen att dela med sig av information till miljö- övervakningen. beskriver gränsen mellan miljötillsyn och miljöövervakning som flytande. Miljödata som tagits fram i den ena verksamheten kan användas i den andra och vice versa. I det dagliga tillsynsarbetet kan det dock vara problematiskt att få reda på var miljödata finns. Här skulle samarbetet inom kunna förbättras, men det skulle också behövas bättre samlade miljödata från nationell nivå. betonar att miljödata kan ha tagits fram för olika syften. Ett exempel är att gränsvärdena i villkoren i miljötillstånden ofta är satta så att detektionsgränserna för kemiska analyser av vattenprover är relativt höga. Miljöövervakningen utgår ofta från betydligt lägre detektionsgränser. Det skiljer sig också ofta åt i fråga om provtagningsfrekvens. Därför lämpar sig inte alltid data från t.ex. recipientkontrollen att användas i miljöövervakningen. 63Länsstyrelsen i , intervju . 64Länsstyrelsen i , information vid intervju med i . ytterligare svårighet är enligt att den som tillsyns- myndighet inte kan kräva att verksamhetsutövares kontrollprogram för verksamhetsutövare blir mer omfattande än vad som krävs för just den verksamheten och själva syftet med kontrollprogrammet. framhåller också att miljöövervakningen har ett bre- dare och mer storskaligt ansvar än vad verksamhetsutövarnas kon- trollprogram har. Ett exempel gäller den samordnade recipient- kontrollen av . Om det inom den kontrollen upptäcks förhöjda värden, kan det initieras spårning av föroreningskällan. Enligt är det dock i många fall oklart hur man ska gå till väga i sådana fall och vem som har ansvar för att vidta källspårning om det inte finns en tydlig påverkanskälla.65 Miljöövervakningen skulle kunna kopplas tydligare till villkoren i hanteringen av verksamheters miljötillstånd Det finns fördelar med att koppla information från miljöövervak- ningen till hanteringen av ansökningar och omprövningar av till- stånd till miljöfarlig verksamhet. I används en hel del data från den samordnade recipientkontrollen i miljökonsekvensbeskrivningar i samband med tillståndsprövningen. Det gäller framför allt vattendata. använder även data från t.ex. Artportalen i tillståndsprövningen. När det gäller till- ståndsprövning av vindkraft har också använt miljödata från övervakning av tjäderpopulationen. Flera andra länsstyrelser har visat intresse för den metodiken. Kopplingen mellan miljöövervak- ningen och tillståndsprövningen skulle dock kunna förstärkas.66 i anser att data från miljöövervak- ningen är ett väldigt bra stöd när yttrar sig till miljö- prövningsdelegationen och miljödomstolar. Om inte hade tillgång till sådana data, skulle den vara helt beroende av de data som verksamhetsutövarna tar fram.67 65Länsstyrelsen i , intervju . 66Länsstyrelsen i , intervju . 67Länsstyrelsen i , intervju . 10.2.9Internationella samarbeten kan utvecklas i framhåller att internationella sam- arbeten behöver utvecklas, eftersom natur, miljö och påverkans- faktorer inte alltid följer nationsgränser. finns det delar i den regionala miljöövervakningen i länet som har direkta internationella kopplingar. Ett exempel är GLORIA68, som är ett globalt nätverk av övervakningsytor för kärlväxter i alpina miljöer. sam- finansierar inventeringen i länet genom medel från bidraget för regional miljöövervakning och t.ex. bidraget för uppföljning av skyd- dade områden. Enligt finns det även delar i den regionala miljöövervakningen som har indirekta internationella kopplingar, t.ex. uppföljning av fågelpopulationer samt luft- och vattenkvalitet.69 10.2.10Få ställningstaganden om ändrade metoder eller tidsserier Få länsstyrelser redovisar ställningstaganden om huruvida metoder eller tidsserier för inhämtande av data bör ändras. Det finns dock vissa exempel på detta. i upphörde inför den nuvarande programperioden med den s.k. art/area meto- den i delprogrammet Kärlväxter i sörmländska ängs- och hagmarker. Istället använder den s.k. Detta trots att det finns en 20-årig dataserie med art/area-metoden som grund.70 i har valt att i möjligaste mån fortsätta med långa tidsserier, eftersom de ger ett viktigt jämförelse- material.71 i län prioriterar i fråga om sötvatten befintliga långa tidsserier inom tre specifika delprogram, eftersom flera vatten som ingår har mätserier och därför är värdefulla för att bedöma förändring i skånska vatten.72 I 68GLORIA är förkortning för Initiative in Alpine environ- ments. 69Länsstyrelsen i , Regionalt miljöövervakningsprogram –2020, s. 22 och intervju . 70Länsstyrelsen i , Regionalt miljöövervakningsprogram för –2020, s. 10. 71Länsstyrelsen i , Regional miljöövervakning i Program 2015– 2020, s. 11. 72Länsstyrelsen i län, Länsprogram för regional miljöövervakning i –2020, s. 124. De delprogram som prioriteras är Regionala referensvattendrag, Regionala referens- sjöar och skånska sjöar. De utgör regional förtätning av de nationella delprogrammen för trendsjöar och trendvattendrag. har prioriterat att förtäta den nationella miljöövervak- ningen (som sker i nationella trendvatten) med regionala referens- vatten. Referensvattnen har långa tidsserier och de längsta tids- serierna är . Enligt är det ett stort forskningsintresse som ligger bakom de långa tidsserierna, men de har också stor betydelse för att kunna följa trender i miljön. En annan stor fördel är enligt att mätningarna har utförts enligt samma metodik .