sou · H6B388 · 2019-01-01 00:00:00 — Den som är ska ha rätt till personlig assistans om han eller hon på grund av stor och varaktig funktionsnedsättning behö- ver praktisk hjälp med sin personliga hygien, måltider, klä av och på sig, eller att kommunicera med andra. När det finns möjlighet att välja mellan hjälpmedel eller personlig assistans, genom stöd av en assistent måste den enskilde ha möjlighet att avgöra vilken form av stöd han eller hon vill ha. Rätt till personlig assistans som ska utföras av fler än en person ska dock endast före- ligga i den mån behovet inte kan tillgodoses på annat sätt, genom att bostaden anpassas eller genom användning av hjälpmedel. Tillsyn för medicinsk problematik bör inte vara ett behov som ger rätt till insatsen personlig assistans men för den som har rätt till insatsen personlig assistans bör dock sådana åtgärder som hälso- och sjukvårdspersonal bedömer kan utföras som egenvård vara en del av insatsen. Den som har rätt till personlig assistans ska beviljas för andra personliga behov som avser dagligt liv i hemmet, inköp, träning och fritidsaktiviteter i form av en schablon. För behov av ytterligare stöd för specifika aktiviteter ska tid beviljas utöver schablonen . Beredskap ska inte vara en del av den per- sonliga assistansen. Vi anser att en utredning bör titta på möjligheterna att bedöma behovet av stöd i form av personlig assistans som också innehåller ett fastställande av rätten till insatsen på ett annat sätt än . Stöd för vad som anges som behov som förutsätter ingående kunskaper om den som får stödet, det s.k. femte grundläggande behovet, ska inte vara en del av insatsen personlig assistans. Vi före- slår att den som är och på grund stor och varaktig psykisk funktionsnedsättning har behov av personligt stöd av ett begränsat antal personer som har ingående kunskaper om honom eller henne och funktionsnedsättningen ska ha rätt till insatsen förebyggande pedagogiskt stöd. För dem som inte har fyllt och på grund av stor och varaktig funktionsnedsättning behöver hjälp med sin personliga hygien, mål- tider, att klä av och på sig, att kommunicera med andra på grund av stora och varaktiga funktionsnedsättningar, på grund av psykisk funk- tionsnedsättning har behov av hjälp som förutsätter ingående kun- skaper om honom eller henne, eller har behov av stöd för omvårdnad föreslår vi en ny insats, personligt stöd till barn. Utredningen har haft i uppdrag att lyfta olika möjligheter att begränsa antalet användare och timmar när det gäller personlig assistans. Vi har övervägt olika alternativ och funnit att en begräns- ning av insatsen personlig assistans till stöd skulle innebära oönskade förändringar av insatsen. När det gäller personer anser vi att nuvarande reglering bör ligga fast. Vi anser också att personlig assistans kan vara en ändamålsenlig insats även för den som inte utan stöd av någon annan kan definiera det faktiska innehållet i insatsen. Ansvarsfördelningen mellan stat och kommun Utredningens utgångspunkt är att stöd enligt LSS, i likhet med andra välfärdstjänster, ska vara en uppgift. Dagens delade huvud- mannaskap för personlig assistans medför problem och det bör därför framöver endast vara en huvudman för insatsen, kommunen. Mot bak- grund av de särskilda förutsättningar som gäller för personlig assi- stans med bl. a. de höga kostnaderna och den oro som detta skapar hos personer i behov av stöd, anordnare av assistans och kommun- sektorn föreslår utredningen, trots den principiella utgångspunkten att stöd enligt LSS är en uppgift, att personlig assistans vara ett statligt ansvar. Staten ska ansvara för den personliga assistansen, som även i fortsättningen ska utgöras av assistansersättning, inom ramen för förmånerna i socialförsäkringsbalken. Om den enskilde begär det ska kommunen svara för utförandet av personlig assistans. Det finns skäl att överväga behovet av en översyn av fördelningen av hälso- och sjukvårdsansvaret i samband med korttidsvistelse och om kommuner och landsting bör få utökade möjligheter att avtala om hur ansvaret för hälso- och sjukvården kan fördelas mellan huvudmännen. Privata aktörer och ekonomisk ersättning för personlig assistans Utredningens bedömning är att ökningen av de privata företagens andel av marknaden för personlig assistans sannolikt har påskyndat ökningen av antalet personer som erhåller personlig assistans och, i än högre grad, det genomsnittliga antalet timmar per assistansmot- tagare. Eftersom fördelarna med en schablonersättning för utförd personlig assistans överväger nackdelarna med en sådan ersättningsform bör assistansersättning även framöver betalas som ett eller flera schablonbelopp. Nivån bör ligga på en nivå som ger den enskilde möjlighet att köpa assistans men också att välja mellan olika anordnare. Schablonersättningen bör differentieras med hänsyn till dels om assistansen utförs under obekväm arbetstid, dels om assisten- ten lever i hushållsgemenskap med den som får stödet. Vid fast- ställandet av schablonbeloppen inom assistansersättningen bör i första hand utvecklingen av löner och andra priser, antalet anordnare på marknaden och anordnarnas rörelsemarginaler beaktas. Vi föreslår att schablonbeloppet även ska kompensera för sjuk- lönekostnader och kommunens ansvar ska vara begränsat till att tillfälligt tillgodose den assistansberättigades behov i det fall en ordi- narie anordnare inte tillhandahåller en vikarie. Det ska vara ett villkor för att beviljas tillstånd att bedriva verk- samhet med personlig assistans att nivåerna på de anställdas lön, försäkringar och pension minst följer ett centralt kollektivavtal som tillämpas i hela för motsvarande arbetstagare. Privata anordnare av personlig assistans bör även framledes kunna avstå från att erbjuda tjänsten till en assistansberättigad som önskar an- lita dem. Enskilda måste få anlita vilket ombud de vill och anställda hos assistansanordnare bör därför få uppträda som ombud för kunderna. Kvalitet, uppföljning och tillsyn Regelverket gällande systematiskt kvalitetsarbete, med tillhörande föreskrifter och allmänna råd, ger förutsättningar för att säkerställa kvalitet när det gäller LSS-insatser. Det finns olika former av oberoende juridiskt stöd för den som behöver stöd enligt LSS. Mot bakgrund av myndigheters utred- ningsansvar ser vi inte skäl att utöka möjligheterna till oberoende juridiskt stöd i ärenden om stöd enligt LSS. Det ska tydligt framgå av lagen att kommunen fortlöpande ska följa upp vilka som omfattas av lagen, vilka deras behov av stöd och service är och att kommunen ska verka för att dessa personer får sina behov tillgodosedda. På så sätt har kommunen ansvar för att se till att även de som får assistansersättning får det stöd som de behöver. Tillsynen behöver förstärkas både när det gäller kvalitet och kvantitet. Att i tillsynen inhämta uppgifter från dem som får stöd och arbetar i verksamhet kan utgöra ett komplement till exempelvis brukarundersökningar och uppföljningar av planer. Regeringen bör ge Inspektionen för vård och omsorg () i uppgift att utreda om s.k. frekvenstillsyn kan medföra positiva effek- ter för kvaliteten i gruppbostäder enligt LSS och i så fall hur ofta den bör genomföras. Utredningens förslag om nya insatser i LSS innebär att det ska krävas tillstånd och finnas en skyldighet att anmäla till även för sådan verksamhet. En satsning på kompetensutveckling kan säkerställa att ny per- sonal har tillräckliga kunskaper, stimulera personal att stanna kvar inom yrkesområdet och utveckla kompetensen för att möta de nya krav som uppstår när nya insatser tillförs LSS-området. När det gäller personer som både företräder en person i egenskap av god man, förvaltare eller ställföreträdare och ger henne eller honom stöd enligt LSS föreligger risk för jävsproblematik. Vi före- slår därför att i den översyn av regelverket om gode män, förvaltare och andra ställföreträdare som regeringen aviserat bör ingå att se över hur regelverket fungerar när det gäller personer med funktions- nedsättning. Ett utbildningsmaterial bör tas fram med syfte att öka förståelsen för de olika roller den som ger eller får stöd enligt LSS samt den som företräder någon i LSS-personkrets har. Ny lag om stöd och service Utredningen förslår att en ny lag om stöd och service till vissa per- soner med funktionsnedsättning ska ersätta den nuvarande lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade. Lagen ska vara indelad i kapitel. Personlig assistans ska vara en insats som beviljas enligt lagen om stöd och service åt vissa personer med funktionsnedsättning. Att staten ansvarar för den på så sätt att den tillhandahålls genom assistansersättningen ska framgå både av LSS och genom regleringen i socialförsäkringsbalken. ska minst följa upp den försäkrades behov av ersättningen men om den försäkrade har fyllt behöver någon uppföljning inte göras. Det ska framgå av lagen att barn ska få relevant information, om exempelvis sina rättigheter, handläggningen, de beslut som kan komma att fattas och dess konsekvenser. Barn ska också informeras om beslut varigenom ärendet avgörs och de skäl som bestämt utgången. Den nya lagen om stöd och service till vissa personer med funk- tionsnedsättning förslås träda i kraft . ska alla beslut om personlig assistans som kom- munerna fattat anses utgöra beslut om assistansersättning och vara ett ansvar för i enlighet med reglerna i social- försäkringsbalken. till och med år ska de som har ett beslut om personlig assistans eller assistansersättning ansöka om sådan ersättning på nytt eller vända sig till kommunen och ansöka om någon av de nya insatserna i lagen om stöd och service åt vissa personer med funktionsned- sättning. Senast per upphör sedan alla beslut om personlig assistans och assistansersättning som meddelats före att gälla. Informations- och utbildningsinsatser måste genomföras i sam- band med att de nya insatserna införs. Utredningens bedömning är att insatserna i LSS är sociala trygg- hetsförmåner enligt och Rådets förordning (EG) nr. 883/2004 av om samordning av de sociala trygg- hetssystemen. Assistansersättning och insatserna i LSS kommer inte att kunna föras in i bilagan över särskilda icke avgiftsfinansierade kontantförmåner. Utredningen föreslår att regeringen anmäler insatserna i LSS till kommissionen som vårdförmåner vid sjukdom. Om kommissionens förslag till ändringar i förordningen antas ska regeringen anmäla, eller omklassificera, assistansersättning och insatser i LSS som förmåner vid långvarigt vårdbehov. Det bör framgå av LSS att kommunen ska bevilja vårdförmåner till personer som kan ha rätt till dessa när och Rådets förordning (EG) nr. 883/2004 av om sam- ordning av de sociala trygghetssystemen är tillämplig. Unionsmed- borgaren ska få insatsen i den kommun där han eller hon vistas men på bekostnad av den stat där personen är försäkrad. Försäkrings- kassan ska ansvara för att sköta kostnadsdelen för kommunernas räkning. Utjämning och fördelning av kostnader Utredningen har undersökt möjligheterna att åtgärda de problem och risker som finns med utjämningssystemet för LSS. Fördelarna med en förändring av systemet är dock inte tillräckligt stora i för- hållande till riskerna för nya problem till följd av förändringarna och utredningen föreslår därför inte några sådana utöver de som behövs med anledning av förslagen om förändringar av insatserna i LSS. När staten blir ensam huvudman för insatsen personlig assistans bör kommunerna finansiera en del av kostnaden för assistansersätt- ningen, i genomsnitt . Vi föreslår bland annat nya LSS-insatser och förändringar av några av de existerande insatserna. I storleksordningen 3 000–4 000 barn beräknas ansöka om och beviljas den nya insatsen personligt stöd till barn. De flesta av dessa barn kommer att få insatsen i stället för person- lig assistans. Vidare bedömer vi att i storleksordningen 1 400–1 800 per- soner kommer att beviljas den nya insatsen förebyggande pedagogiskt stöd och även dessa personer får i många fall denna nya insats i stället för insatsen personlig assistans. En tredje förändring blir att i stor- leksordningen 7 000–10 000 personer kommer att beviljas den nya LSS-insatsen personlig service och boendestöd. Dessa personer har ofta andra LSS-insatser eller insatser med stöd i socialtjänst- lagen. Sammantaget innebär våra förslag att statens nettokostnader minskar med i storleksordningen . En viktig förklaring till kostnadsminskningen är differentieringen av assistansersättningen beroende på om assistenten lever i hushålls- gemenskap med assistansmottagaren eller inte. Kommunernas kost- nader beräknas öka med i storleksordningen 300–. Förklaringen är ökade kostnader för de nya kommunala LSS-insatserna i förhållande till de insatser som berörda personer har haft tidigare. Det uppkommer därutöver engångskostnader motsvarande cirka 230 miljoner till följd av myndighetsuppdrag, anpassningar av it- system och administrativa kostnader i samband med ansökningar av nya och förändrade insatser. Dessa engångskostnader finansieras genom det överskott som de varaktiga effekterna innebär. Förslagen påverkar inte jämställdheten mellan kvinnor och män. Däremot kommer fler pojkar och män än kvinnor och flickor att beröras av förändringarna. Förklaringen är att det är fler män och pojkar som har assistansersättning och LSS-insatser och skill- naden i antal och omfattning har ökat. Kort om utredningens förslag Vi föreslår en ny lag: lag om stöd och service till vissa personer med funktionsnedsättning. Lagen ska även förkortas LSS. Vi föreslår tre nya LSS-insatser: •Personlig service och boendestöd. •Personligt stöd till barn. •Förebyggande pedagogiskt stöd. Vi föreslår att ledsagarservice ska bli en del av insatsen personlig service och boendestöd. Vi föreslår också att staten ska ha hela ansvaret för insatsen personlig assistans. Om förslagen genomförs beräknar vi att statens kostnader kommer att minska med . Vi beräknar att kommunernas kostnader ökar med mellan 300 miljoner och . I den här sammanfattningen berättar vi om utredningens uppdrag, bakgrund, vad de nya förslagen betyder och vilka följder vi tror att de får. På uppdrag av regeringen har vi utrett LSS och assistans- ersättningen. Utredningen har två huvudsyften: 1.Statens kostnader för personlig assistans får inte blir högre än de är . 2.Insatserna inom LSS ska bli bättre anpassade för dem som behöver insatserna. Vi har utrett delar av lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade, LSS. Vi har också utrett assistansersättningen, som hör till den lag som kallas socialförsäkringsbalken. Utredningen ger förslag. kommer riksdag att fatta besluten. Andra viktiga utgångspunkter för utredningen Det är inte bara insatser enligt LSS som ska ge människor möjlighet att delta i samhället. Varje sektor i samhället ska bedriva sin verksamhet så att den blir tillgänglig för alla. Exempel på sådana sektorer är arbetslivet och skolan. Det handlar också om att alla som behöver ska ha en anpassad bostad och kunna ta del av kultur och andra aktiviteter. Men många personer med funktionsnedsättning behöver ändå individuellt stöd. Det är det LSS är till för. Insatserna i LSS, och annat stöd, ska vara flexibla och ge förutsättningar att leva ett så normalt liv som möjligt. Det ska vara tydligt vad som ingår i LSS-insatserna. är det viktigt att insatserna har hög kvalitet. Därför måste LSS-verksamheter ha möjlighet att utveckla sin kvalitet och kompetens. Det är också viktigt att lagändringar fungerar som de ska i praktiken. lagar ska främja jämlikhet och delaktighet. viutrett till exempel hur människor väljer personlig assistent och regelverket kring det. I utredningens uppdrag har det också ingått att bedöma om det behövs en ny lag om habiliteringsersättning. Habiliteringsersättning kan betalas ut till dem som deltar hanterar kommuner detta på olika sätt. Bakgrund: LSS och assistansersättningen Kostnaderna för assistansersättning och LSS-insatser har ökat. Statens kostnader för assistansersättning ökade Kommunernas kostnader för LSS-insatser ökade även de med Personerna som får LSS-insatser har blivit fler har andelen personer i som får LSS-insatser ökat . Det betyder att gruppen som får insatser är nästan en och en halv gång större än . Den insats som har ökat mest är daglig verksamhet. Där är andelen som får insatsen nu högre. Ökning av antalet personer med assistansersättning Andelen personer i som får assistansersättning har ökat . Det finns två huvudförklaringar: •Det så kallade femte grundläggande behovet infördes 1996. Det gjorde det möjligt för personer med psykisk funktionsnedsättning att få assistansersättning om de behöver hjälp som förutsätter ingående kunskaper om dem. •Personer har fått rätt att behålla assistansersättningen även efter att de har fyllt . Förklaringar till ökningen av antalet timmar Förutom att fler personer får assistansersättning, har många av dem dessutom beviljats fler timmar . Även de som har personlig assistans via sin kommun har beviljats fler timmar. Det är svårare att peka ut tydliga orsaker till ökningen av antalet beviljade timmar. Detta gäller både assistansersättning och kommunalt beslutad personlig assistans. Men antagligen har ökningen av timmar också påverkats av införandet av ett femte grundläggande behov, och av rättigheten för personer som fyllt att behålla sina insatser. Fler personer har börjat välja privata anordnare för sin assistans. Det har antagligen ökat antalet assistanstimmar något. Fler orsaker till ökningarna Det tog tid innan LSS och assistansersättningen blev kända av alla i målgrupperna. När fler förstod att de kunde ha rätt till insatserna, blev det fler som efterfrågade dem. Men denna förklaring påverkade mer i början av tidsperioden än . Antalet personer med diagnosen autism eller autismliknande tillstånd har ökat mycket . Många av dem har fått rätt till daglig verksamhet. De ökade kostnaderna kan inte förklaras av att ersättningen har ökat. Även om schablonersättningen har höjts , så har den ökningen varit något långsammare än prisutvecklingen i allmänhet, till exempel löneökningen för personliga assistenter. I den allmänna debatten har det talats mycket om fusk, bedrägerier och felaktiga utbetalningar. Vi vet att sådant har skett. Men det är mycket svårt att veta hur mycket fusket kan ha kostat. Vi tror att det har ökat kostnaderna något, men antagligen mindre och framåt, då det började krävas tillstånd för att bedriva assistansverksamhet. Dessutom kan det finnas andra orsaker i samhället som har bidragit till att fler personer får LSS-insatser. Det kan handla om till exempel arbetsmarknadspolitik eller hur vården fungerar. De områdena har vi inte utrett. Förslag på ändringar i lagen Vi beskriver både bakgrund och förslag. I det här kapitlet ligger alla konkreta förslag på lagändringar i egna rutor. Vilka personer som ska omfattas av LSS Vi föreslår ingen ändring. Samma tre grupper som ingår i LSS så kallade personkrets ska finnas kvar. Däremot ska begreppen i personkretsbestämmelsen ändras så att de blir mer moderna. Till exempel ska det stå ”funktionsnedsättning” i stället för ”funktionshinder”. Hur personer med funktionsnedsättning bor är avgörande för deras möjligheter att delta på lika villkor i samhället. Om det finns tillgång till vardagsstöd i bostaden är det lättare att välja den sorts bostad man önskar. •Vi föreslår därför en ny insats, som ska kallas personlig service och boendestöd. •Den som inte bor i gruppbostad eller servicebostad, men har behov av stöd i vardagen, ska ha rätt till insatsen. Den kan innebära praktisk hjälp i hemmet, ledsagning, stöd vid föräldraskap och annat motsvarande stöd. •Även den som bor i gruppbostad eller servicebostad kan ha rätt till sådant stöd. Det beror på om det stöd som finns i bostaden bedöms vara tillräckligt eller inte. Vi vill också påpeka att det är viktigt att bostäder med särskild service inte samlas i ett visst område. De som bor där ska inte isoleras från resten av samhället. Barn med funktionsnedsättning och deras familjer behöver ett mer samordnat och flexibelt stöd. Familjer ska ha möjlighet till avlastning som är anpassad till situationen. •Avlösarservice fyller en viktig funktion för anhöriga. Insatsen ska finnas kvar, men vi föreslår att den ska kallas bara ”avlösarservice”, inte ”avlösarservice i hemmet”. Då blir det tydligare att insatsen inte bara kan ges i hemmet. •Korttidstillsyn före och efter skoldagen samt under lov är en insats kopplad till skolan. Vi föreslår att den också ska få ett nytt namn: förlängd utbildning i fritidshem. Åldersgränsen för när skolungdomar kan beviljas denna insats bör följa skollagen. Boende i familjehem, eller bostad med särskild service för barn eller ungdomar som behöver bo utanför föräldrahemmet, är ett bra kompletterande stöd. Vi föreslår ingen ändring i lagen. Ledsagning hjälper vissa personer med funktionsnedsättning att delta i olika aktiviteter. Det bidrar till att vara delaktig i samhället och till att ingå i en gemenskap med andra. •Vi föreslår att ledsagning ska finnas kvar, men den ska inte stå som en egen insats i lagen. Ledsagning ska ingå i den nya insatsen personlig service och boendestöd. Kontaktperson är en viktig insats. Den bidrar till en aktiv och meningsfull fritid och ger medmänskliga kontakter på ett annat sätt än andra LSS-insatser. Insatsen kontaktperson ska finnas kvar. Men utredningen föreslår att insatsen också ska kunna innehålla aktiviteter i grupp. Gruppaktiviteterna kan ske på olika sätt. Till exempel kan flera personer som har samma kontaktperson samlas i en aktivitet. Det gör stödet mer flexibelt. Den som inte vill ha gruppaktiviteter måste inte. Den som får stödet måste godkänna att träffarna med kontaktpersonen kan ske genom gruppaktiviteter. Vi tror också att insatsen kontaktperson kan förbättras på flera sätt. Det kan gälla till exempel att utveckla möjligheterna till fritidsaktiviteter i grupp. Vi föreslår därför att Myndigheten för delaktighet, , Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor och ska få i uppdrag att arbeta med detta. Daglig verksamhet skapar en meningsfull vardag för många. Men de dagliga verksamheterna kan bli bättre. De kan utgå mer från vad personerna vill och kan, och bidra mer till personlig utveckling. •Vi föreslår därför att när någon beviljas daglig verksamhet ska personen ha rätt att få en individuell kartläggning. Den dagliga verksamheten ska anpassas och utformas utifrån personens behov. •Vissa personer med funktionsnedsättning står längre från arbetsmarknaden än andra. Vi föreslår att ska ta fram kunskapsunderlag om hur daglig verksamhet kan utformas för att bättre passa dessa personer. •Vi föreslår också att det ska göras en ny utredning om just daglig verksamhet. I utredningen ska ingå att kartlägga förhållandet mellan daglig verksamhet och arbete och studier. Kanske kan fler gå från daglig verksamhet till en vanlig anställning, eller både studera och ha daglig verksamhet, Habiliteringsersättning kan uppmuntra personer att delta i daglig verksamhet. Vår kartläggning visar att ersättningen används i nästan alla kommuner, men inte exakt lika. Fler kommuner har dock börjat betala ut högre habiliteringsersättning sedan statsbidraget infördes . Vi föreslår att statsbidragets effekter på lång sikt ska utvärderas . Det har varit otydligt vilka regler som gäller för utbetalning av habiliteringsersättning. Vi tycker inte att det behövs en ny lag, men vi föreslår att lagen om vissa kommunala befogenheter ska förtydligas. Det ska tydligt framgå att kommuner får utbetala habiliterings- ersättning till den som deltar i daglig verksamhet. De som omfattas av LSS kan behöva personligt stöd för att få, förstå och använda olika insatser. En individuell plan och hjälp med samordning är viktiga för att skapa ett sammanhållet stöd. För detta finns insatsen rådgivning och annat personligt stöd. Den ska finnas kvar. Personen som utför insatsen måste ha särskild kunskap om människor med stora och varaktiga funktionsnedsättningar.