sou · H7B322 · 2019-04-29 00:00:00 — regeringen motiverade ökningen med att plast i hav och natur ska minska. Regeringen inrättade också en delegation för cirkulär eko- nomi vid , för att stimulera omställningen till en resurs- effektiv och cirkulär ekonomi.13 minskades anslag 1:2 . Minskningen om- fattade lika delar av anslagsposterna 1 (), 3 (Havs- och vattenmyndigheten) samt 5 och 6 (bidrag till ideella organisationer). ap.2 Bidrag till åtgärder för miljökrav vid offentlig upphandling ap.2 Hållbarhetskontroller m.m. (bilavgasverksamhet) Bidrag till ideella föreningar (ap. 3, ap. 4, ap. 5, ap. 6, ap. ap.8 Program för utsläpp och avfall (ram) ap.2 Miljöövervakning m.m. - del till (ram) ap.3 Miljöövervakning m.m. - del till HaV (ram) ap.1 Miljöövervakning (ram) Källa: Regleringsbrev för budgetåren perioden –2019, nominella belopp. Beloppen är från regleringsbrevet som utfärdades . I bilaga 5 finns en fördjupad beskrivning av anslagsposternas utveck- ling inom anslaget 1:2. 2017/18:1 utg. omr. 20, s. 124. 4.4Naturvårdsverkets och Havs- och vattenmyndighetens användning av anslaget 1:2 En central del i den statliga finansieringen av övervakning av tillstån- det i miljön kommer från anslaget 1:2 Miljöövervakning m.m. I detta avsnitt redovisas hur anslaget har använts för miljöövervakning 2016. Anslagspost 1 disponeras av och anslagspost 3 av Havs- och vattenmyndigheten. har anslaget 1:2 även anslagspost 5 och 6, men eftersom dessa anslagsposter inte rör natio- nell eller regional miljöövervakning behandlas inte dessa i redovis- ningen.14 Värt att notera är att anslagspost 6, Bidrag till ideella föreningar, ger bidrag till t.ex. flora-, fauna- och fungaväkteri där frivilliga gör inventeringar m.m. Ökade bidrag till ideella föreningar med sådana aktiviteter skulle enligt SLU kunna reducera kostnaderna för regional miljöövervakning.15 I figur 4.3 visas den procentuella fördelningen av finansieringen från anslaget 1:2, anslagspost 1 och 3. I tabell 4.1 visas mer detaljer. Den totala finansieringen är knappt 313 miljoner kronor.16 Miljöövervakningen är organiserad i tio olika programområden17, som har fördelats på fyra kategorier: Vatten, Luft, Landmiljö och Hälsorelaterad övervakning. Därutöver tillkommer ytterligare kate- gorier. Kategorin Regional miljöövervakning är bidrag som går till länsstyrelserna för deras regionala miljöövervakningsprogram. Kate- gorin Prioriterade tillfälliga miljöövervakningsinsatser är en mindre post som administreras av till särskilda behov . Insatserna kan gälla , Havs- och vatten- myndighetens eller länsstyrelsernas miljöövervakning. Figur 4.3 visar att de fyra kategorierna Vatten, Luft, Landmiljö och Hälsorelaterad övervakning, och de prioriterade tillfälliga insat- serna (exempelvis en utvärdering av Krondroppsnätet18), utgör av de totala utgifterna från anslagsposterna 1 och 3. Regional miljöövervakning utgör . 14Regleringsbrev för avseende (). 15SLU skriftligt underlag . 16Figur 4.3 och tabell 4.1 är baserade på Återrapporteringarna för hur anslaget 1:2 användes 2016 av och Havs- och vattenmyndigheten. 17De tio programområdena för den nationella och regionala miljöövervakningen, se: Miljoovervakning/, hämtad . 18Återrapporteringarna för hur anslaget 1:2 användes 2016 av , s. 65. Utöver dessa kategorier för miljöövervakningens kärnverksam- het finns kategorier såsom Tekniskt stöd (), Internatio- nella och nationella rapporteringar (), samt Miljömålsupp- följning (). Tekniskt stöd innefattar utgifter för t.ex. kvalitetssäkring av data, datavärdskap, masterdataregister och verksamhetsutveckling. Vidare ingår utgifter för ökad spridning och användning av miljöövervak- ningsdata, genom t.ex. kommunikationsinsatser. Internationella och nationella rapporteringar innefattar data- insamling och genomförande av nationella och internationella rap- porteringar. Här ingår data och rapportering kring påverkan och utsläpp, t.ex. utsläpp av luftföroreningar och växthusgaser. Inom detta område finns följande program om påverkan: Luft och klimat, Farliga ämnen och avfall, och Vatten. Ett exem- pel är finansiering av SMED-konsortiet19 för bl.a. avfallsstatistik. Även andra mindre utgifter såsom finansiering av Nationella Mark- täckedata () kommer från denna del. Miljömålsuppföljning omfattar utvärdering och analys av olika miljökvalitetsmål, samt stöd till det regionala miljömålsarbetet, t.ex. genom bidrag till samarbetsfunktionen RUS (Regional Utveckling och Samverkan i miljömålssystemet). De fyra kategorierna Vatten, Luft, Landmiljö och Hälsorelaterad övervakning innehåller alla miljöövervakning av miljögifter, se tabell 4.1. I vissa fall har det varit svårt att placera miljöövervak- ningen av miljögifter inom en enskild kategori. Exempelvis ingår del- programmen Screening20 och Miljöprovbank från Programområdet Miljögiftssamordning i kategorin Vatten. Verksamheten i dessa del- program inkluderas i Vatten eftersom tyngdpunkten låg på prover från vatten 2016. Detta innebär att den totala kategorin Vatten blir något större. I tabell 4.1 framgår att övervakningen av miljögifter står för av kategorin Vatten. Den totala utgiften för övervakning av miljögifter från anslaget 1:2 är . Detta innebär att övervakningen av miljögifter utgör . 19Svenska MiljöEmissionsData () är ett konsortium bestående av lantbruks- universitet (SLU), () och () samt IVL . 20Fokus för Screening-undersökningar varierar kraftigt . Den hälsorelaterade övervakningen utgör 3 procent.21 Miljööver- vakning som är relevant för hälsa finns dock i de flesta kategorier, t.ex. inom miljöövervakning av luft och miljögifter. utgjorde kategorierna Tekniskt stöd och Internationella och nationella rapporteringar av hur anslaget 1:2 använ- des. Högre krav på internationella rapporteringar tillsammans med utvecklingsbehov inom Tekniskt stöd (datavärdskap m.m.) nämns av som anledningar till att ökade utgifter för dessa delar inom miljöövervakning kommer att behövas även fortsätt- ningsvis.22 21Denna kategori utgörs av programområdet Hälsorelaterad miljöövervakning (HÄMI). 22Naturvårdsverkets budgetunderlag 2019–2021, ärendenr NV-06768-17. 1)I denna del ingår: Delprogrammen Screening (7 466 tkr) Miljöprovbank (2 700 tkr) och Miljögifter i urban miljö (2 063 tkr) från Programområdet Miljögiftssamordning, Havs - och vattenmyndighetens bidrag till för akvatisk miljögiftsövervakning (5 300 tkr), resterande akvatisk miljö - giftsövervakning (8 902 tkr), samt tre regeringsuppdrag vid Havs- och vattenmyndigheten (1 002 tkr). 2)Datainsamling och genomförande av nationella och internationella rapporteringar inklusive påverkan och utsläpp. Innehåller följande program om påverkan: Luft och klimat, Farliga ämnen och avfall, , Vatten. Här ingår även finansiering till Nationella Marktäckedata (500 tkr). 3)Bidragen till länsstyrelserna (26 339 tkr) plus särskilda insatser regionalt. 4)Restbelopp i förhållande till den övergripande tabellen i Återrapporteringen för användning av anslaget 1:2 2016: Bilaga 4. Detta kan bero på att några summor i återrapportering överlappar delvis, t.ex. tekniskt/integrerat stöd som listas i flera tabeller (7,14,1 5). Tabell 4.1 visar summan av kategorierna (markerade med grönt) från figur 4.3 samt en mer detaljerad redovisning av utgifterna. 4.5Annan statlig finansiering av miljöövervakning Utöver anslaget 1:2 Miljöövervakning m.m. finansierar staten ytter- ligare miljöövervakning och närliggande verksamheter från andra utgiftsområden och anslag. I figur 4.4 visas en översikt av finansier- ingen av de delar som avser miljöövervakning m.m. 2016.23 Den totala finansieringen är . Med några undantag är det myndigheternas förvaltningsanslag som belastas. Löner och overhead är stora delar av utgifterna från dessa anslag. anslag 1:3 Åtgärder för värdefull natur och Havs- och vattenmyndighetens anslag 1:1124 Åtgärder för havs- och vattenmiljö finansierar inte interna löner m.m., annat än i undantagsfall. Dessa finansieras från myndigheternas respektive för- valtningsanslag (utgiftsområde 20 anslag 1:1 för och utgiftsområde 20 anslag 1:1625 för Havs- och vattenmyndig- heten). Även dessa utgifter ingår i figur 4.4 för att ge en heltäckande bild av utgifterna för miljöövervakningen. I flera fall är det en svår gränsdragning mellan vad som bör anses vara miljöövervakning och vad som har ett annat ändamål. Med utgångspunkt i definitionen av miljöövervakning från kapitel 3, samt med underlag från och diskussioner med berörda myndigheter, har myndigheternas verksamhet delats in i tre kategorier i figur 4.4: 1.Miljöövervakning, enligt definitionen i kapitel 3. 2.Blandning av miljöövervakning och annan verksamhet: Miljö- övervakning ingår till en större eller mindre del. 3.Annan verksamhet: Data samlas in som är till nytta för miljö- övervakning. 23Baserat på svar till utredningen från de berörda myndigheterna. 24Anslag 1:11 var 1:12 2016. Regleringsbrev för avseende Havs- och vatten- myndigheten (). 25Anslag 1:16 var 1:17 2016. Regleringsbrev för avseende Havs- och vatten- myndigheten (). Verksamheter som är eller innefattar miljöövervakning bedrivs främst vid SLU (), (133 mil- joner kronor), Havs- och vattenmyndigheten (), och (). För SLU är stora delar i figur 4.4 finansieringen till ArtData- banken (50,6 miljoner kronor26) samt Riksskogstaxeringen (). ArtDatabankens basanslag (15,7 miljoner kro- nor) används till framför allt rödlistning och fynddatahantering. Svenska artprojektet vid ArtDatabanken finansieras totalt med , varav hälften (34,) inbegriper framtagande och tillgängliggörande av artfakta till stöd för miljö- övervakning och naturvårdsåtgärder, och den andra hälften (35,1 mil- joner kronor) är transfereringar till museistöd och taxonomisk forsk- ning. Transfereringarna tas inte med i denna översikt, eftersom forsk- ning och museer inte är inkluderade. Verksamheten som finansieras med dessa transfereringar är dock av stor betydelse för miljööver- vakning av biologisk mångfald, med exempelvis digitaliseringar av biologiska samlingar27 och Svenska Malaisefälleprojektet28 som är en stor nationell inventering av insekter. Från anslag 1:3 Åtgärder för värdefull natur går finansiering till t.ex. vilt- och rovdjursinventeringar (drygt 66 miljo- ner kronor), biogeografisk uppföljning (), samt Artportalen () och Rödlistan () vid ArtDatabanken. Havs- och vattenmyndighetens största utgift från anslag 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö är datain- samling om fisk enligt EU:s datainsamlingsförordning (drygt 30 mil- joner kronor). finansierar bl.a. det hydrologiska grundnätet () och bidrar till den gemensamma fartygs- baserade nationella utsjöövervakningen med drygt 13 miljoner kronor.29 Därutöver finansierar flera myndigheter miljöövervakning eller annan närliggande verksamhet i mindre omfattning. 26Anslaget till ArtDatabanken: Basanslag till fortlöpande miljöanalys plus anslag till Svenska artprojektet bortsett från taxonomisk forskning och stöd till biologiska museer: . Se ArtDatabankens verksamhetsberättelse s. 28 samt Regeringens riktlinjer för Svenska artprojektet, Regeringsbeslut N2016/01829/SK. 27Sundin, R. & Gärdenfors, U. Svenska artprojektets vetenskapliga del – de första tio åren (2002−2011). ArtDatabanken rapporterar 12. ArtDatabanken, SLU, . 28www.ArtDatabanken.se/var-verksamhet/svenska-artprojektet/stod-till- forskning/forskningsprojekt/svenska-malaisefalleprojektet/ hämtad . 29Havs- och vattenmyndigheten samfinansierar () den nationella utsjöövervak- ningen. kom finansieringen från anslaget 1:2 för Havs- och vattenmyndighetens del. heter är , , , Folkhälsomyndig- heten, , samt . har genomfört ett flertal inventeringar, där upp- följningen av biologisk mångfald i skogen (4,) är miljöövervakning. finansierar bl.a. kvalitetsuppfölj- ningen av ängs- och betesmarker (3,). SGU finan- sierar grundvattennätet (). finansierar en miljöhälsoenkät (), som även förtätas inom den regionala miljöövervakningen som finansieras av ansla- get 1:2 (se kapitel 9 Hälsorelaterad miljöövervakning). Strålsäker- hetsmyndigheten bedriver övervakning av radioaktiva ämnen i ett antal miljöer, t.ex. i luft (1,). För anges två finansieringskällor i figur 4.4. Orsaken är att de nationella pollenprognoserna (totalt ) finansieras delvis (1,) från utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, anslag 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård. Resterande statlig finansiering av pollenprognoserna, samt ringmärkning av fåglar (4,), kommer från ramanslag utgiftsområde 17 anslag 8:1. driver nationella provtagningsprogram med syftet att övervaka att livsmedel på den svenska marknaden är säkra för konsumenten. Informationen som samlas in kan indirekt anses vara miljöövervakning, och relevanta provtagningsprogram30 ingår därför som annan verksamhet i figur 4.4 (12 miljoner kronor31). Verksamheten vid , och är till viss del avgiftsfinansierad,32 och den finansieringen är inte med i denna översikt eftersom den inte medför utgifter för staten. Viss finansiering kommer även från det svenska Landsbygds- programmet, som samfinansieras av och EU.33 Sådana medel 30Inkluderade Provtagningsprogram från : Dioxiner och Mykotoxiner (Kontaminanter), Musslor, Bekämpningsmedel. Alla program listas på: /produktion-handel--kontroll/livsmedelskontroll/offentlig- kontroll/livsmedelsverkets-kontroll-av-livsmedel, hämtad . 31Inklusive bidrag från Kammarkollegiet, . 32Strålsäkerhetsmyndigheten, skriftligt underlag . , Årsredovisning 2016. 33www.regeringen.se/artiklar/2015/05/landsbygdsprogrammet-godkant-av-eu-kommissionen/ Landsbygdsprogrammets finansiering se regleringsbrev för (). har finansierat ängs- och betesmarksinventeringar (7,4 miljoner kro- nor) samt utveckling av miljöanalys vid SLU (). 1)UO20 1:11 var 1:12 2016. 2)UO20 1:16 var 1:17 2016. 3)Landsbygdsprogrammets finansiering se regleringsbrev 2016 (2015 -12-18). 4)Inklusive bidrag från Kammarkollegiet, . Figur 4.5 visar den procentuella fördelningen av utgifterna som redo- visas i figur 4.4 för de tre kategorierna Miljöövervakning, Blandning av miljöövervakning och annan verksamhet, samt Annan verksamhet. Den största delen utgörs av en blandning av miljöövervakning och annan verksamhet, . Det är t.ex. övervakning av natur- resurser som skog, fisk och vilt. Dessa övervakas eftersom de är viktiga naturresurser och näringar, men producerar över- vakningen värdefull information om tillståndet i miljön. Miljöövervakning svarar för i figur 4.5. Detta inne- fattar bl.a. uppföljning av biologisk mångfald i skogen, klimatöver- vakning och grundvattennätet. Annan verksamhet () producerar också information till nytta för miljöövervakning. Sådana exempel är uppföljning av åtgärder i skyddade områden och kalkeffektuppföljning. I tabell 4.2 visas hur utgifterna (totalt ) är upp- delad på kategorierna Vatten, Luft, Landmiljö och Hälsorelaterad övervakning. Det finns även flera kategorier i tabell 4.2 som är övergripande och inte kan placeras i en enskild naturmiljö. Det avser bl.a. metoder och utveckling, infrastruktur och underlag till interna- tionell rapportering. 4.6Finansiering av regional miljöövervakning 4.6.1Översikt över finansiering av regional miljöövervakning m.m. I detta avsnitt ges en översikt av vilka olika anslag som finansierar regional miljöövervakning och annan närliggande verksamhet med medel till länsstyrelserna. Flera av dessa anslag har redan redovisats i tidigare avsnitt i detta kapitel. Detta avsnitt är därför endast ett förtydligande av vilka anslag som bidrar till regional miljöövervakning. I figur 4.6 visas den procentuella fördelningen av medel som läns- styrelserna får för miljöövervakning eller annan närliggande verk- samhet (m.m.) från olika källor. Figur 4.7 visar ytterligare detaljer för varje anslag. Den totala finansieringen för alla dessa verksam- heter var 2016. Figur 4.6 visar att den största delen () av den totala utgiften utgörs av anslaget 1:3 till biogeografisk uppföljning, upp- följning av skyddade områden samt vilt- och rovdjursinventeringar. Därefter kommer anslaget 1:11 () som finansierar för- valtning av kvaliteten på vattenmiljön och kalkeffektuppföljning. Anslaget 1:2 utgör och dessa medel används för regional miljöövervakning.35 Länsstyrelsernas förvaltningsanslag står för 9 pro- cent. Denna finansiering avser t.ex. löner, overhead och andra ut- gifter som är relaterade till miljöövervakningen, och som inte får täckas av avslaget 1:2. I Övrigt () innefattas finansiering från bl.a. EU, andra statliga myndigheter eller landsting. 34Baserat på enkät-svar från länsstyrelserna till utredningen. 35Denna finansiering nämns även i figur 4.3 och tabell 4.1 som Regional miljöövervakning från anslaget 1:2. 4.6.2Regional miljöövervakning finansierad av anslaget 1:2 I detta avsnitt ges en översikt av hur länsstyrelserna använder de bidrag från anslaget 1:2 som går till regional miljöövervakning (se post i figur 4.3 och tabell 4.1). Anslaget 1:2 finansierar regional miljöövervakning genom bidrag från och Havs- och vattenmyndigheten till varje enskild länsstyrelse. Bidragen beta- las ut av till länsstyrelserna enligt en schablon, plus extra medel till en del länsstyrelser för projektledning av gemen- samma delprogram och för det gemensamma delprogrammet Typ- områden på jordbruksmark. 1): Oförbrukade medel, , är fråndraget beloppet. I tabell 4.3 visas det totala belopp som betalades ut till länsstyrel- serna 2016 från anslaget 1:2.36 Den regionala miljöövervakningen planeras och genomförs i sexårsperioder, och inför varje period redovisar länsstyrelserna den planerade verksamheten i en databas på länsstyrelsernas samarbets- yta rmo.nu. Databasen kan därför ge en inblick i hur den regionala miljöövervakningen använder bidragen från anslaget 1:2. Utöver data- basen på rmo.nu finns ingen samlad uppföljning av den regionala 36Naturvårdsverks beslut, ärendenr: NV-02094-16. Värt att notera är att eftersom varje länsstyrelse lägger in sin plan självständigt i rmo.nu förekommer sannolikt skill- nader i hur utgifterna har beräknats. Det gäller t.ex. huruvida länsstyrelserna har inkluderat utgifter för projektledning och/eller förmodade kostnadsökningar.37 Det finns ingen samlad ekonomisk redovisning av hur bidragen har använts inom delprogram, utöver en kontroll som gör av oförbrukade medel , samt kommentarer i databasen på om planen har följts.38 betalar ut samma belopp till varje länsstyrelse –2020. Utgifterna för den regionala miljö- övervakningen kan dock variera mellan år för länsstyrelser, eftersom en del miljöövervakningsprogram har olika periodicitet. Länsstyrel- serna kan därför omfördela av sin budget mellan åren.39 Eftersom betalar ut samma belopp och länsstyrelsernas utgifter varierar skiljer sig den totala summan i tabell 4.3 (utbetalade bidrag) från tabell 4.4 (länsstyrelsernas plan). Baserat på data från rmo.nu visas i figur 4.8 hur den planerade verksamheten är fördelad över kategorierna Vatten, Luft, Landmiljö och Hälsorelaterad övervakning, samt Samordning m.m.40 I tabell 4.4 finns mer detaljerad information om varje kategori. I figur 4.8 är Vatten den största kategorin , och därefter Land- miljö . Luft står för och Hälsorelaterad övervakning . Därutöver finns kategorin Samordning m.m.(7,) som innehåller kostnader för t.ex. resor, projekt- ledning och samordning. I figur 4.8 och tabell 4.4, liksom i figur 4.3 och tabell 4.1, inklu- deras övervakning av miljögifter i var och en av de fyra övergripande kategorierna Vatten, Luft, Landmiljö och Hälsorelaterad övervak- ning. Delprogram för Screening inkluderas i kategorin Vatten, efter- som tyngdpunkten låg på prover från vatten. Bidragen till länsstyrelserna från anslaget 1:2 har varit oföränd- rade under tio år.41 37Naturvårdsverket, e-brev . 38Naturvårdsverket, e-brev . 39Naturvårdsverks beslut, ärendenr: NV-02094-16. 40Naturvårdsverket, skriftligt underlag: uttag från databasen för regional miljöövervakning på rmo.nu med datum . 41Naturvårdsverket, PM ”Miljöövervakning 2019-2021 – planerad verksamhet inom 1:2-anslaget”, 1)Delprogrammet Screening från Programområdet Miljögiftssamordningen ingår i denna post. Screening täcker in alla fyra kategorier vatten, luft, landmiljö och hälsorelaterad övervakning. Screening - verksamhet inkluderas här (Vatten – Miljögifter) eftersom tyngdpunkten 2016 ligger på prover från vatten. Fokus för Screening-undersökningar varierar kraftigt . Tabell 4.4 visar summor och mer detaljer inom varje kategori för länsstyrelsernas planerade användning av bidragen från anslaget 1:2. De övergripande kategorierna är markerade i grönt. 4.7Sammanlagda utgifter för staten 1)UO20 1:11 var 1:12 2016. 2)UO20 1:16 var 1:17 2016. 3)Landsbygdsprogrammets finansiering se regleringsbrev (). 4)Inklusive bidrag från Kammarkollegiet, . I tabell 4.5 listas statens utgifter för miljöövervakning m.m. 2016. I denna ingår alla de verksamheter som togs upp i avsnittet Övrig statlig finansiering, plus anslaget 1:2. Totalsumman är drygt 771 mil- joner kronor. Observera att siffrorna inte visar hela anslag, utan de utvalda delarna som finansierar miljöövervakning och närliggande verksamheter. För anslaget 1:2 redovisas summan av anslagspost 1 och 3. •Den del av anslaget som finansierar miljöövervakning har ökat något . Även finansieringen av annan verk- samhet från anslaget 1:2 har ökat något . •Från anslaget 1:2 Miljöövervakning m.m. finansieras även verk- samheter som inte är miljöövervakning, t.ex. bidrag till ideella organisationer och programmet för utsläpp och avfall. •Utgifter för internationella rapporteringar och hantering av miljö- data utgör relativt stora delar. bedömer att dessa delar har ökat och även fortsättningsvis kommer att öka. •Utöver anslaget 1:2 bidrar andra anslag och myndigheter till finansieringen av miljöövervakning. Med definitionen av miljö- övervakning (kapitel 3) tydliggörs anslagsfinansiering av miljö- övervakningen i . •Övervakning av naturresurser, t.ex. skog, vilt och fisk, tar stora resurser i anspråk. bidrar denna övervakning med värde- fulla data som kompletterar miljöövervakningen. •Regional miljöövervakning finansierad från anslaget 1:2 utgör av den totala statliga finansieringen av miljööver- vakning. •Bidragen till regional miljöövervakning från anslaget 1:2 har varit oförändrade . har anslaget 1:2 ökat i storlek . •Regional miljöövervakning och närliggande verksamheter finan- sieras från olika anslag utöver anslaget 1:2, vilket gör det svårt att överblicka. Det finns ingen samlad ekonomisk uppföljning av hur länsstyrelserna använder bidragen från anslaget 1:2 inom delprogram. 5 Miljöövervakning av vatten Övervakning av vatten bedrivs av många aktörer på alla nivåer såsom statliga myndigheter, kommuner och verksamhetsutövare m.fl. Kom- munerna ansvarar för bl.a. den allmänna vattenförsörjningen och kontrollen av dricksvatten. Kommunerna svarar också för att samla in data om badvatten. Övervakningen finansieras på olika sätt. Som framgått av kapitel 4 finansierar staten miljöövervakning på både den nationella och den regionala nivån. Kommuner finansierar miljöövervakning på den kom- munala nivån. Verksamhetsutövarna finansierar den övervakning som genom- förs inom egenkontrollen, såsom recipientkontroll. Recipienten är grundvatten, vattendrag, sjö eller hav som tar emot föroreningar av olika slag eller vattenområden som påverkas av olika typer av mänsk- lig aktivitet. Miljöövervakning av vatten bedrivs också inom samordnade recipientkontroller (SRK) som är gemensamma program där flera verksamheter samverkar för att undersöka den samlade påverkan på miljön. Dessa kontroller finansieras av de som ingår i samarbetet som t.ex. verksamhetsutövare, kommuner och länsstyrelser. (Se vidare kapitel 12). och Havs- och vattenmyndigheten har ett ut- tryckligt ansvar för den statliga miljöövervakningen av vatten. Vattenmyndigheterna ska se till att det finns ett program för över- vakning av vatten i respektive distrikt.