sou · H7B34 · 2019-01-28 00:00:00 — Dessa kostnader kommer dock att vara obetydliga på grund av att undervisningstiden i elevens val minskas i motsvarande omfattning samt av att studie- och yrkesvägledare utför motsvarande uppgifter utan att vägledningen har en nationellt tilldelad tid eller plats i utbildningen. Framtidsval föreslås ske i kombination med att karriärvägled- ningsperspektivet stärks i , grundsärskolans, special- skolans och sameskolans ämnen med särskilt fokus på låg- och mellanstadiet, då det är viktigt att börja tidigt med att vidga elevernas perspektiv när det gäller yrken och framtida möjligheter. Om man vill förbättra likvärdigheten i utbildningen är det enligt utredningens bedömning nödvändigt att se över kursplanerna i syfte att stärka karriärvägledningsperspektivet och på så sätt bidra till att eleverna får kunskaper inför kommande studie- och yrkesval. Vidare bedömer utredningen att behoven av kompetensutvecklande insatser för lärare, rektorer och karriärvägledare alltjämt behöver komma till stånd för att utredningens förslag i övrigt ska få önskad effekt. 5Beräkningen utgår från att lönenivån för en studie- och yrkesvägledare /2023 förväntas ge en genomsnittlig timkostnad på , inklusive semesterdag- tillägg och arbetsgivaravgifter samt med antagande om 12,7 elever per karriärvägledare i varje elevgrupp (genomsnittlig lärartäthet enligt SKL, om beräkningen i stället utgick från 18 elever i varje undervisningsgrupp skulle kostnaden och det beräknade antalet utökade vägledare bli lägre än vad utredningen redovisat), 376 051 elever i årskurs 7–9 och 29 610 grupper, /2023. Jfr även beräkningen om knappt 700 lärartjänster för att genomföra den ytterligare undervisningen i matematik i och motsvarande skolformer i prop. 2015/16:149, Ytterligare undervisningstid i matematik s. 17. Konsekvenser av utredningens förslag Den generella karriärvägledningen i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan ska stärkas Som en följd av utredningens sammantagna förslag för och motsvarande skolformer föreslås att de inledande kurserna i ämnet samhällskunskap i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan ses över i syfte att säkerställa att kurserna bygger vidare på de kunskaper som eleverna har fått i , specialskolan eller grundsär- skolan. Det kommer dock inte att vara möjligt att, inom dessa kur- ser, bygga vidare på alla de kunskaper som ges inom framtidsval, då det råder viss stoffträngsel i dessa kurser, se närmare avsnitt 10.5.5. Utredningen har övervägt om flera ämnen och kurser på gymnasial nivå, i samband med översynen, borde ses över. Utredningen har dock funnit att många ämnen och kurser, i synnerhet kurser i yrkesämnen, redan har koppling till arbetslivet och därför inte behöver ses över. Fler möjligheter att utbilda sig till karriärvägledare och en översyn av grundutbildningen Flera olika insatser föreslås för att öka antalet karriärvägledare i skol- väsendet. Dessa insatser bygger på en samlad bedömning av vilka för- ändringar som är mest angelägna utifrån de behov som utredningen iakttagit. Utredningen föreslår att , och ska tillföras medel för att utöka antalet platser på studie- och yrkesvägledarprogrammet. Samma läro- säten föreslås få ett samordnat uppdrag att se över innehållet i utbild- ningen på grundnivå. I uppdraget ska också ingå att utreda och lämna förslag på hur fler disputerade inom studie- och yrkesvägledning kan tillskapas. Vidare ska lärosätena i det samordnade uppdraget se över hur studerandeplatser kan ökas genom att fler lärosäten med relevanta förutsättningar kan erbjuda den kortare utbildningen till studie- och yrkesvägledare som endast erbjuds vid och som riktar sig till personer med annan högskoleutbildning. Därutöver ska något av lärosätena som erbjuder utbildning till studie- och yrkes- vägledare tillföras medel för att samordna och erbjuda vidareutbild- ning för verksamma vägledare utan avsedd utbildning, i enlighet med vidareutbildning för lärare (). Om inte fler karriärvägledare utbildas kommer flera av utredningens förslag inte att kunna realiseras eller Konsekvenser av utredningens förslag åtminstone försvåras gravt. Sammantagen beräknas det handla om ett behov av motsvarande ytterligare cirka 475 heltidstjänster endast för att genomföra utredningens förslag om framtidsval och indivi- duell karriärvägledning, se närmare nedan under avsnitt 12.1.9. Med pensionsavgångar och karriärbyten är behovet av att utöka platserna på utbildningarna till karriärvägledare stort. Utredningen bedömer därför att det inte finns alternativ till att se över utbildningen till karriärvägledare eller till att utöka antalet platser på utbildningen. För att utbildningarna ska bli attraktiva kan man överväga att också införa ett tillfälligt utbildningsbidrag riktat till verksamma vägledare som önskar påbörja den kortare kompletterande utbildningen, eller att erbjuda dessa individer det högre bidraget inom studiestödet. Långsiktiga uppdrag till om att stödja huvudmännens karriärvägledning och tillhandahålla ett interaktivt digitalt verktyg Utredningen föreslår att det ska framgå av instruktion att myndigheten särskilt ska stödja huvudmännens karriärvägledning. Utredningen har övervägt om denna uppgift redan ryms inom övergripande uppdrag. Även om uppgifter redan ingår i övergripande uppdrag, som förvaltningsmyndighet för skolväsendet och för vissa särskilda utbildningsformer och annan pedagogisk verksamhet som bedrivs i stället för utbildning inom skolväsendet, bedömer utredningen att det statliga stödet till huvud- männen i fråga om karriärvägledningen behöver tydliggöras. Särskilt om utredningens förslag blir verklighet. Utredningens samlade för- slag ska ses som en helhet där alla delar tillsammans bidrar till en utvecklad karriärvägledning. Därför bedömer utredningen att det behöver förtydligas att har ett särskilt ansvar för att lång- siktigt stödja huvudmännen med karriärvägledningen, inte minst för att öka likvärdigheten. Vidare föreslås att ska få i uppdrag att se över befint- liga digitala verktyg med karriärvägledning och föreslå hur systemen kan utvecklas och anpassas efter elevernas behov. ska även få i uppdrag att se över hur möjligheten till interaktivitet på bästa sätt kan tillhandahållas. Ansvaret för utveck- ling och förvaltning av en sådan interaktiv digital tjänst bör framgå av instruktion. Efter att ha övervägt olika alter- Konsekvenser av utredningens förslag nativ, t.ex. att i huvudsak vidareutveckla Arbetsförmedlingens digi- tala plattform, är det utredningens bedömning att är bäst lämpad för ett sådant uppdrag då de har en god kännedom om behoven hos elever i skolväsendet eller hos den som avser att påbörja utbildning inom skolväsendet. Andra tänkbara myndigheter för ett sådant uppdrag har framför allt vuxna eller unga vuxna som mål- grupper för sina befintliga verktyg. Utredningen bedömer dock att ett sådant utvecklingsarbete behöver ske i samverkan med och andra relevanta myndigheter och organisationer. Utredningen lägger förslag som kommer att påverka och beröra flera olika aktörer inom skolväsendet, men även i det omgivande samhället, mer eller mindre. Elever och presumtiva elever berörs i första hand. Tabell 12.1 Antal elever i och motsvarande skolformer Elever i årskurs 7–9 i Tabell 12.2 Antal elever i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan av dessa på introduktionsprogram 6Sveriges officiella statistik, . Konsekvenser av utredningens förslagSOU 2019:4 Tabell 12.3 Antal elever inom vuxenutbildningen Komvux på grundläggande nivå Komvux på gymnasial nivå Komvux, svenska för invandrare Särskild utbildning för vuxna, av dessa i utbildning på gymnasial nivå Flera förslag berör studie- och yrkesvägledare och de lärosäten som utbildar dem. /2018 fanns det cirka 2 600 studie- och yrkesvägledare i skolväsendet.7 Omräknat till heltidstjänster mot- svarar det knappt 1 900 personer varav drygt 670 personer i grund- skolan, knappt 740 personer i gymnasieskolan och knappt 290 per- soner inom kommunernas vuxenutbildning. Det är tre lärosäten som utbildar studie- och yrkesvägledare, , och . Förslagen kommer att påverka huvudmän. Både kommuner och enskilda kan vara huvudmän för grundskola, grundsärskola, gym- nasieskola och gymnasiesärskola medan enbart kommuner kan vara huvudmän för komvux och särvux. Landsting får under vissa förut- sättningar vara huvudmän för vissa utbildningar. Staten är huvudman för specialskolan och sameskolan. I finns 290 kommuner som är huvudmän för de kommunala skolorna. Antal enskilda huvudmän för fristående grundskolor /2018 var 185 stycken (820 skolenheter) och 99 enskilda huvud- män för fristående gymnasieskolor (433 skolenheter). fanns det 4 832 grundskolor varav 820 var fristå- ende, 574 grundsärskolor varav 34 var fristående, 9 specialskolor varav 5 regionskolor och 4 riksskolor.8 Vidare fanns det 251 gymnasiesärskolor varav 32 var fristående och 1 316 gymnasie- skolor varav 433 var fristående. 254 kommuner, 12 landsting och 99 enskilda huvudmän bedrev gymnasieskolor.9 Även lärare och rektorer kommer att beröras av förslagen. För- slagen kommer vidare att beröra myndigheter, i synnerhet skolmyn- 7Sveriges officiella statistik, . 8Sveriges officiella statistik, . 9Sveriges officiella statistik, . Konsekvenser av utredningens förslag digheterna, genom arbete med förslagens implementering och inspek- tion av regleringens efterlevnad. Vidare kommer högskolemyndig- heterna, universitet och högskolor att beröras. Arbetsförmedlingen, arbetsgivare, branscher och arbetsmarknadens parter kommer också att beröras. 12.6Konsekvenser för elever och presumtiva elever Elever i skolväsendet och presumtiva elever kommer att beröras av förslagen. Samtliga kommer att få bättre tillgång till vägledning utifrån sina behov. Framför allt kommer elever i och mot- svarande skolformer beröras genom att de kommer att erbjudas både individuell och generell karriärvägledning. Samtliga elever i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan kommer beröras av reviderade kursplaner där karriär- vägledningsperspektiv föreslås läggas in som en del av den generella vägledningen. Även elever i gymnasieskolan, gymnasiesärskolan, komvux på gymnasial nivå och särvux på gymnasial nivå kommer att beröras av reviderade kurser i ämnet samhällskunskap. De elever som påbörjar årskurs 7 eller en lägre årskurs i eller grundsärskolan respektive års- kurs 8 eller en lägre årskurs i specialskolan kommer att beröras mest eftersom de i högstadiet kommer att få i framtidsval inom ramen för sin utbildning, antalet elever på högstadiet är cirka 335 000. /2023 beräknas elevantalet vara drygt 376 000 elever i högstadiet. Utredningen har övervägt olika alternativ för att kunna tilldela framtidsval 80 garanterade timmar och föreslår att det ska ske genom att antalet timmar för elevens val minskas i motsvarande omfattning, se dessa överväganden i avsnitt 10.5.2. Utredningens ut- gångspunkt har varit att det totala antalet garanterade undervisnings- timmar, som ska vara minst för varje elev i , i grundsärskolan och i spe- cialskolan, inte ska utökas för eleverna, för att undvika att elevernas arbetsbelastning ökar. Förslaget får till konsekvens att elever i , grundsärskolan och specialskolan kommer att ha färre timmar i elevens val. Konsekvenser av utredningens förslag Undervisningen i elevens val ska syfta till att bredda och fördjupa elevens kunskaper i ett eller flera ämnen eller ämnesområden. Huvud- mannen ska erbjuda eleverna ett allsidigt urval av ämnen som elevens val. Som elevens val får ett språk som eleven inte har fått undervisning i (nybörjarspråk) erbjudas. Inom ramen för elevens val finns även möjlighet att erbjuda modersmålsundervisning. Moders- målsundervisning får även anordnas som språkval inom ramen för skolans val eller erbjudas utanför den garanterade undervisningstiden. Till grund för kunskapskraven i moderna språk inom ramen för elevens val ligger ett antagande om minsta undervisningstid . Till grund för kunskapskraven i modersmål ligger i stället ett antagande om minsta undervisningstid om 160–i årskurs 1–6 och 80–i årskurs 7–9. Genom ändringar i den nationellt fastställda timplanen för kommer under- visningstiden i elevens val minskas . Utredningens förslag om att timmarna till framtidsval ska tas från elevens val innebär att undervisningstiden i elevens val minskas ytterligare till att omfatta . Det finns få nationella uppgifter om hur elevens val används. genomförde i samband med ett regeringsupp- drag om stadieindelade timplaner en webbenkät för att få en bild av tillämpningen av elevens val hos utvalda kommuner. Resultatet av webbenkäten visade att av de 58 rektorer som besvarade enkäten framförde 51 att de antingen ville minska tiden radikalt eller ta bort elevens val helt. Även flera av huvudmännen lämnade liknande syn- punkter. De orsaker som de svarande angav var att elevens val är svårt att organisera på ett sätt som ger god undervisningskvalitet och stödjer elevernas kunskapsutveckling. I stället önskade man fördela tiden på något eller några ämnen, oftast svenska eller matematik.10 Utredningens förslag om att timmarna till framtidsval ska tas från elevens val kommer att få till följd att nybörjarspråk, enligt nuvar- ande kursplaner, inte kan erbjudas inom ramen för elevens val. Då det finns få nationella uppgifter om hur många som studerar nybörjarspråk inom elevens val är det svårt att bedöma effekterna av att möjligheten tas bort. Utredningen har dock fått intryck av att det är fråga om ett mycket litet antal elever som använder sig av möj- ligheten och bedömer därför att det bör vara möjligt att ta tid från elevens val för att tilldela framtidsval garanterad tid utan att det skulle Konsekvenser av utredningens förslag ge några större konsekvenser. kommer timmarna i elevens val i inte att räcka för undervisning i modersmål, om man utgår från det antal timmar som kursplanen är beräknad utifrån. fick en särskild utredare i uppdrag att kartlägga behovet av åtgärder när det gäller undervisningen i modersmål och studiehandledningen på modersmål i och motsvarande skolformer. Utredaren har bl.a. i uppdrag att analysera och bedöma vilka konsekvenser en minskning av undervisningstiden i elevens val kan få för måluppfyllelsen i ämnet modersmål. Om åtgärder behövs ska utredaren föreslå sådana (U 2018:04, dir. 2018:38). Frågan om hur elevernas möjligheter att läsa ett nybörjarspråk i och motsvarande skolformer kan säkras bör dock enligt denna utrednings bedömning utredas vidare, på samma sätt som man gör gällande modersmål i utred- ningen av modersmålsundervisningen. Elever i högstadiet kommer vidare att påverkas av att de ska er- bjudas individuell karriärvägledning inför gymnasievalet. Nyanlända elever som anländer till i högstadieåldern kommer dessutom erbjudas individuell karriärvägledning i samband med att deras indi- viduella studieplan tas fram. /2018 var drygt 80 000 ele- ver nyinvandrade.11 Elever i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan kommer också beröras mer eller mindre. Elever som går på introduktionsprogram (utom de som går på programinriktat val) kan komma att erbjudas framtidsval i utbildningen som en insats som är gynnsam för elevens kunskapsutveckling. Nyanlända elever i gymnasieskolan på intro- duktionsprogrammet språkintroduktion, /2018, var cirka 32 000 elever12. Flera av dessa nyanlända elever kommer att påverkas eftersom de ska erbjudas individuell karriärvägledning inför upp- rättandet av den individuella studieplanen och om de på grund av sin ålder inte kan påbörja en annan utbildning i gymnasieskolan, när de har fullföljt sin utbildning på språkintroduktion. Antalet nyanlända elever i gymnasieåldern förväntas dock minska, efter den stora invand- ringen 2015 och den därpå åtstramade möjligheten att få uppehålls- tillstånd. De elever som avser att avsluta sin gymnasieutbildning eller riskerar att inte erhålla en gymnasieexamen och får ett studiebevis i stället ska också erbjudas vägledning. 11Nyinvandrade elever i , PM . 12Sveriges officiella statistik, . Konsekvenser av utredningens förslag avslutade 81 595 elever ett nationellt program i gymnasieskolan. av dessa fick en examen och avslutade med ett studiebevis.13 Elever och presumtiva elever inom vuxenutbildning kommer också att beröras av att den generella bestämmelsen om till- gång till vägledning i 2 kap. 29 § skollagen föreslås förtydligas, genom att både elever och presumtiva elever ska ha tillgång till individuell karriärvägledning efter sina behov. Flera förslag berör studie- och yrkesvägledare. /2018 fanns det cirka 2 600 verksamma studie- och yrkesvägledare i skol- väsendet, varav i och i gymnasie- skolan hade avsedd högskoleexamen. Det finns alltså många studie- och yrkesvägledare som, för att få en tillsvidareanställning, skulle behöva komplettera sin utbildning så att de når en examen. Utred- ningen föreslår att karriärvägledarens uppgifter ska tydliggöras i skollagen. Karriärvägledaren ska utföra den individuella karriär- vägledningen och även genomföra utbildningsinslaget framtidsval i och motsvarande skolformer. Det kan därför antas att flera av de personer som är anställda som karriärvägledare behöver och önskar kompetensutvecklingsinsatser. Det gäller således både de vägledare som behöver komplettera sin utbildning för att uppnå en examen för studie- och yrkesvägledare, och vägledare som behöver viss kompetensutveckling för att genomföra framtidsval. Utredningen anser att förslagen sammantaget stärker karriärvägledarnas roll i skolan och deras profession. Det ingår inte i utredningens uppdrag att utreda huruvida studie- och yrkesvägledare ska omfattas av legitimationsreformen, och tiden har inte heller medgett att fördjupa sig i frågan. I olika möten med studie- och yrkesvägledare, lärosäten och andra aktörer har utred- ningen ändå mötts av ett intresse för att lyfta frågan om legitimation. Utredningen har sett en tudelad bild. Ett perspektiv som lyfts fram är att det är en fråga om status, att en legitimation skulle ge en viktig signal om att studie- och yrkes- vägledare är en betydelsefull yrkesgrupp. Ett annat perspektiv som 13Sveriges officiella statistik, . Konsekvenser av utredningens förslag utredningen mött är att legitimiteten inte finns i legitimationen, utan snarare i en examen från studie- och yrkesvägledarprogrammet. Till det anförs också att respekt och förtroende snarare nås genom att man erövrar och förtjänar den. Uppställda krav på legitimation eller en studie- och yrkesvägledarexamen för att kunna bli tillsvidare- anställd som karriärvägledare inom skolväsendet skulle troligen enligt utredningens bedömning innebära en reglering av yrket. Att införa en ny yrkesreglering innebär att man måste ta i beaktande andra regler så som yrkeskvalifikationsdirektivet (YKD)14. Med ett reglerat yrke avses yrkesverksamhet där det genom lag, förordning eller andra föreskrifter, direkt eller indirekt, krävs bestämda yrkes- kvalifikationer för att få tillträde till eller utöva verksamheten eller någon form av denna eller använda en viss yrkestitel.15 Att införa en ny yrkesreglering av någon form innebär att vissa hinder uppstår på arbetsmarknaden då det inte är möjligt att få arbete av ett visst slag utan att först genomgå särskild utbildning, eller att det inte är möjligt att använda en viss titel som är förbehållen den som har genomgått särskild utbildning. Enligt bestämmelserna om närings- frihet i 2 kap. 17 § regeringsformen får begränsningar i rätten att driva näring eller utöva yrke införas endast för att skydda angelägna allmänna intressen och aldrig i syfte enbart att ekonomiskt gynna vissa personer eller företag. Exempel på sådana intressen eller ange- lägna skäl för att få ställa särskilda krav för att utöva yrkesverk- samhet kan vara att värna patientsäkerhet, konsumentskydd och säkerheten för allmänheten.16 Syftet med lärarlegitimationsreformen var att garantera att elever och barn ska mötas av lärare och för- skollärare med utbildning för den undervisning de bedriver. Utbild- ningen till studie- och yrkesvägledare är en sammanhållen utbild- ning, och saknar olika valbara inriktningar av betydelse för var man ska arbeta. Detta skiljer sig således från lärarutbildningen där legiti- mationen beskriver i vilka skolformer, årskurser och ämnen man är behörig att undervisa. 14Europaparlamentets och rådets direktiv /36/EG av om erkännande av yrkeskvalifikationer, i lydelsen enligt och rådets direktiv /55/EU. 155 § 2 lagen (2016:145) om erkännande av yrkeskvalifikationer. 2015/16:44, Genomförande av det moderniserade yrkeskvalifikationsdirektivet, s. 37. Konsekvenser av utredningens förslag Enligt den kommunala finansieringsprincipen ska beslut som inne- bär nya obligatoriska uppgifter för kommunerna som regel åtföljas av en statlig finansiering via det generella statsbidraget. Det innebär att kommuner och landsting inte ska åläggas nya obligatoriska upp- gifter utan att de får ekonomisk kompensation för detta. Ett antal av utredningens lagförslag innebär förtydliganden av gällande lagstift- ning för att främja en likvärdig tillämpning och medför inte några ökade kostnader för kommunerna. Det gäller t.ex. den föreslagna ändringen i bestämmelsen i skollagen där tillgången till och omfatt- ningen av vägledning tydliggörs. Flera av utredningens förslag innebär dock en ambitionshöjning vilket medför ökade kostnader, vilka redovisas nedan. Beräkningen av kostnader för förslagen bygger i vissa fall på antaganden om vilken tid som behöver avsättas för samtalen, hur många elever som kommer att vilja ha samtal och i andra fall på fasta beräknings- grunder så som prognostiserat antal elever. Individuella väglednings- samtal tar olika . En del samtal tar medan andra elever kräver mer tid och återkommande samtal. Enligt vad utredningen erfar är en vanlig tidsåtgång för ett vägledningstillfälle . Det gäller dock inte för samtal med nyanlända som oftast kräver mer tid, bl.a. för att tolk, kan behöva användas. För de nyanlända har utredningen utgått från att behöver avsättas för individuellt vägledningssamtal. De flesta antaganden utgår från beräknat antal elever /2022 då förslagen före- slås träda i kraft när det gäller erbjudanden om samtal till vissa elev- grupper. Utredningen har utgått från den officiella statistik som finns i dag17 om elever i de olika skolformerna hos . Vidare utgår beräkningarna från att kostnaden för en studie- och yrkesvägledare är . Beräkningen utgår från att lönenivån för en studie- och yrkesvägledare /2022 förväntas ge en genomsnittlig timkostnad på , inklusive semesterdagstillägg och arbetsgivaravgifter. 17Sveriges officiella statistik, . Konsekvenser av utredningens förslag Skyldighet att erbjuda individuell karriärvägleding Utredningen föreslår att vissa elever ska erbjudas individuell karriär- vägledning . I nedanstående beräkningar utgår utred- ningen från antagandet att samtliga elever som erbjuds ett samtal även vill ha detta samtal, även om det troligen inte kommer bli så att alla tackar ja till erbjudandet. Av nu gällande lagstiftning framgår att elever ska ha tillgång till vägledning efter behov inför val av framtida utbildnings- och yrkes- verksamhet. När det gäller elever i och motsvarande skolformer som är det utredningens erfarenhet att de flesta elever får åtminstone ett samtal i detta syfte.18 Utredningen gör vidare bedömningen att eleverna kommer att vara bättre förberedda för sitt gymnasieval förutsatt att utredningens förslag om framtids- val och en interaktiv digital vägledningstjänst blir verklighet. Utred- ningens förslag om att elever ska erbjudas individuell karriärvägled- ning inför val till gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan innebär således ett förtydliggörande av dagens reglering, som inte innebär några kostnader. Utredningen föreslår också att nyanlända elever som, oavsett om de börjar i högstadiet i , specialskolan eller på språkintro- duktion i gymnasieskolan, ska få individuell vägledning inför upprät- tandet av den individuella studieplanen.