sou · H7B331 · 2019-06-03 00:00:00 — Prövningen ska omfatta företagsledare och annan fysisk person som har det bestämmande inflytandet över företaget. Prövningen ska också omfatta andra fåmansföretag som personen är eller har varit företagsledare i eller haft ett bestämmande inflytande över. Bestämmelsen om vem som ska prövas när en sökande är en fysisk person som har varit företagsledare i ett fåmansföretag utvidgas. Prövningen ska utöver fåmansföretag som den som söker är eller har varit företagsledare i även omfatta fåmansföretag som denne haft ett bestämmande inflytande över. Den som genom innehav av aktier, andra andelar eller med- lemskap kontrollerar av det totala antalet rös- ter i fåmansföretaget ska anses ha ett bestämmande inflytande. 17Vad som sägs i detta avsnitt om fåmansföretag gäller, om inte annat anges, också fåmans- handelsbolag. Utredningens överväganden och förslag Skälen för utredningens förslag Det är i första hand den fysiska eller juridiska person som ansöker om att bli godkänd för F-skatt som omfattas av prövningen i 9 kap. 1 § andra stycket SFL. Av 9 kap. 2 § SFL framgår att även annan ska prövas i vissa fall. Om sökanden är ett fåmansföretag, ska prövningen även beakta missförhållanden som kan hänföras till företagsledare i företaget och andra fåmansföretag som han eller hon är eller har varit företagsledare i. Detta innebär att en fysisk person som bedrivit näringsverksamhet som enskild näringsidkare men som fått sitt godkännande för F-skatt återkallat inte med ett godkännande för F-skatt, kan fortsätta att bedriva sin verksamhet i stället genom till exempel ett fåmansföretag, så länge hindret kvarstår. På motsvarande sätt ska, när sökanden är en fysisk person och denne är eller har varit företagsledare i ett fåmansföretag, även missförhållanden som skett i det företaget beaktas. Detta innebär att en fysisk person som bedrivit sin närings- verksamhet i ett fåmansföretag vars godkännande för F-skatt har blivit återkallat inte kan driva vidare sin verksamhet som enskild näringsidkare med godkännande för F-skatt så länge hinder för god- kännande kvarstår i fåmansföretaget. Det är endast missförhållanden som kan hänföras till företags- ledaren som ska beaktas. Med hänsyn till att den som är företags- ledare har ett stort inflytande i företaget är normalt ett förhållande i företaget hänförligt till företagsledaren. Det har inte någon betydelse om den som ansöker tidigare varit godkänd för F-skatt. Ett exempel som anges i förarbeten är att om den som ansöker om godkännande till exempel är eller har varit före- tagsledare i ett fåmansföretag och där har medverkat till att skatteskul- der har uppkommit, ska ansökan alltså avslås även om varken företags- ledaren eller företaget har varit godkända för F-skatt. I en sådan situation bör ett godkännande bara medges om det finns särskilda skäl.18 Den nuvarande regleringen utgår från begreppet företagsledare i inkomskattelagens betydelse. Med företagsledare i fåmansföretag 2010/11:165, s. 330. Utredningens överväganden och förslag avses den eller de fysiska personer som genom eget eller en när- stående persons andelsinnehav i företaget och på grund av sin ställ- ning i företaget har ett väsentligt inflytande i företaget (56 kap. 6 § andra stycket IL). Begreppet företagsledare infördes i samband med att särskilda regler för fåmansföretag och deras ägare föreslogs. Begreppet definierades utifrån syftet bakom regleringen vilket var att reglera beskattningen i de situationer där ägaren eller ägarna så fullständigt kan behärska ett företag så att man i realiteten inte kan tala om ett tvåpartsförhållande vid transaktioner mellan ägare och företaget.19 Syftet med bestämmelsen i 9 kap. 2 § SFL var när den infördes att förhindra att ett återkallelsebeslut kringgås genom att verksamheten drivs vidare i annan form.20 Frågan är nu om det finns behov att kom- plettera den nuvarande regleringen bl.a. för att även motverka att beslut kringgås på andra sätt. Den utvidgade prövningens omfattning När det sökande är ett fåmansföretag innebär den nuvarande hänvis- ningen till inkomskattelagens företagsledarbegrepp att prövningen av fåmansföretaget inte omfattar missförhållanden som är hänförliga till en person som har det bestämmande inflytandet över fåmans- företaget om personen saknar en formell ställning i företaget. Som exempel kan nämnas att en fysisk person som har ådragit sig stora skatteskulder som enskild näringsidkare kan driva sin verksamhet vidare genom ett fåmansföretag där denne själv äger samtliga aktier men inte har några formella funktioner utan till exempel har satt in närstående som formella företrädare i fåmansföretaget. Med dagens regelverk omfattas den närstående av prövningen (genom ett indi- rekt ägande) men inte ägaren som genom sitt innehav av aktier eller andelar kan sägas ha den verkliga kontrollen och inflytandet över företaget. Inte ens i de fall det ter sig uppenbart att fåmansföretaget kontrolleras av någon som saknar en formell ställning i företaget finns det möjlighet för att agera. Detta innebär att systemet utan större insatser kan kringgås av personer som inte 1975/76:79 s. 69–74. 1991/92:112, s. 123 och prop. 2010/11:165, s. 329. Utredningens överväganden och förslag själva uppfyller förutsättningarna eller kraven på att vara godkända för F-skatt. När den sökande är en fysisk person innebär den nuvarande hänvis- ningen till företagsledarbegreppet att missförhållanden i ett fåmans- företag där den som ska prövas har eller har haft det bestämmande inflytandet men inte en formell ställning inte kan beaktas. Som exempel kan nämnas att en fysisk person kan driva vidare en verk- samhet i en enskild firma även om ett missförhållande i ett fåmans- företag där denne själv äger samtliga aktier men inte har några for- mella funktioner är hänförligt till denne. Utredningen anser att begränsningen som följer av att den som ska omfattas av prövningen ska ha såväl ägarintresse som formell ställning i fåmansföretaget gör prövningen allt för statisk. När det gäller juridiska personer är det viktigt att komma ihåg att även om det är den juridiska personen som ansöker som i första hand prövas styrs verksamheten helt av de fysiska personer som förvaltar fåmans- företaget. Det väsentliga är därför att den utvidgade prövningen träf- far den eller de personer som faktiskt påverkar hur företaget sköts. Enligt utredningens mening är den nuvarande utformningen för snäv och det finns därför skäl att utvidga personkretsen som ska prövas så att även andra än företagsledare med ett sådant inflytande omfat- tas när sökanden är ett fåmansföretag. Motsvarande gäller när sökanden är en fysisk person som har eller haft ett stort inflytande och kontroll över ett fåmansföretag i vilken han eller hon inte varit företagsledare. En sådan utvidgning skulle inte bara förhindra att personer som inte själva uppfyller förutsättningarna för att vara godkända kan starta eller driva vidare sin verksamhet med ett god- kännande för F-skatt genom byte av företagsform. Den skulle också motverka att systemet kringgås när personer som inte har något reellt inflytande över företaget sätts in som formella företrädare. Utredningen anser därför att den nuvarande utvidgade prövningen bör kompletteras. Frågan om vem som har inflytande eller kontrollerar ett företag är av naturliga skäl olika beroende på i vilket syfte som avgränsningen sker i lagstiftningen. Som framgår ovan har begreppet företagsledare Utredningens överväganden och förslag i huvudsak definierats utifrån ett annat syfte än det som den utvidgade prövningen i 9 kap. SFL tar sikte på. Det finns emellertid goda skäl att behålla den nuvarande prövningen av företagsledare vilket innebär att den som har såväl ett ägarintresse som en ledande ställning i ett fåmansföretag ska prövas. Begreppet företagsledare bör dock som framgår ovan kompletteras. Frågan är då på vilket sätt och vilka personer som bör omfattas. I lagen (2014:836) om näringsförbud talas om den som faktiskt har utövat ledningen av en näringsverksamhet som en juridisk per- son har bedrivit. Med uttrycket "annan som faktiskt utövar led- ningen" avses personer som i realiteten har bestämmanderätten i företaget. Det är utan betydelse om personen har eller inte har haft någon formell beslutanderätt i företaget. När det gäller tillämp- ningen av näringsförbud då man ingriper mot misstänkta fall av eko- nomisk brottslighet är det särskilt viktigt att komma åt de personer som faktiskt har utövat brottsligheten även om dessa inte är med i ett företags direkta ledning.21 Formuleringen som valts har därför sitt ursprung i att man vill komma åt de personer som exempelvis döljer sig bakom andra och bedömningen sker med utgångspunkt i vad som förevarit. I lagen (2017:631) om registrering av verkliga huvudmän definie- ras en verklig huvudman som en fysisk person som, ensam eller till- sammans med någon annan, ytterst äger eller kontrollerar en juridisk person eller den fysiska person till vars förmån någon annan handlar (1 kap. 3 §). Definitionen kompletteras i lagen av presumtionsregler som ska tillämpas för att identifiera verkliga huvudmän (1 kap. 4–6 §§). I 4 § anges vad som kan medföra att en person ska antas utöva den yttersta kontrollen över en juridisk person. Det kan vara om han eller hon på grund av innehav av aktier, andra andelar eller medlemskap kontrollerar av det totala antalet röster i den juridiska personen, har rätt att utse eller avsätta mer än hälften av den juridiska personens styrelseledamöter eller motsva- rande befattningshavare, eller på grund av avtal med ägare, medlem eller den juridiska personen, föreskrift i bolagsordning, bolagsavtal och därmed jämförbara handlingar, kan utöva kontroll enligt 1 eller 2. Bestämmelserna i lagen riktar i huvudsak skyldigheter mot fysiska 1985/86:126 s. 24. Utredningens överväganden och förslag och juridiska personer som utövar finansiell och viss annan verk- samhet att förebygga, upptäcka och förhindra penningtvätt och finansiering av terrorism i sin verksamhet. Som framgår finns det bestämmelser som på olika sätt anger vil- ket ansvar den som förvaltar ett företag har. Avgränsningen utgår dock från andra syften än det nu avsedda och träffar därför en större eller mindre personkrets utifrån respektive regelverks ändamål. Ut- redningens förslag om att komplettera den utvidgade prövningen syftar till att regelverket varken ska kunna kringgås genom byte av företagsform eller genom att den som inte själv uppfyller förutsätt- ningarna att vara godkänd i stället sätter in någon annan i sitt ställe. Utredningen anser därför att personkretsen bör avgränsas på annat sätt än utifrån de ovan beskrivna regleringarna. En lämplig ordning är att avgränsningen sker med utgångspunkt i begreppet delägare i fåmansföretag och fåmanshandelsbolag som finns i 56 kap. 6 § IL. Där anges att med delägare avses en fysisk person som, direkt eller indirekt, äger eller på liknande sätt innehar andelar i företaget. Den utvidgade prövningen bör omfatta den med bestämmande inflytande Vilket inflytande en fysisk person som, direkt eller indirekt, äger eller på liknande sätt innehar andelar i ett fåmansföretag har kan variera. Det finns också flera sätt att utöva kontroll i ett fåmansföretag. När det gäller aktiebolag förvaltas bolaget genom bolagsstämman, styrel- sen och den verkställande direktören.22 I aktiebolagslagen (2005:551) framgår vilka ansvarsområden dessa har. Bolagsstämman är delägarnas forum för bl.a. val av styrelse och revisorer. Styrelsen utses av stäm- man (ägarna) och företräder bolaget och tecknar dess firma, verk- ställande direktör (vd) som, i förekommande fall, utses av styrelsen och har rätt att företräda bolaget och teckna dess firma inom sitt 22I lagen (2018:672) om ekonomiska föreningar framgår att en ekonomisk förening ska ha minst tre medlemmar som inte är investerande medlemmar (1 kap. 3 §). Varje medlem har en röst, om inte något annat har bestämts i stadgarna (6 kap. 3 §). För ett handelsbolag är det i huvudsak bolagsavtalet som avgör vem som utövar kontrollen (lagen [1980:1102] om handels- bolag och enkla bolag). Utredningens överväganden och förslag Samtliga delägare har rätt att delta i bolagsstäm- man.23 Huvudregeln är att alla aktier har lika rätt (4 kap. 1 §).24 I dessa fall kan en person som äger av aktierna i princip sägas ensam ha den faktiska kontrollen över ett aktiebolag. Bland annat innebär detta, om inte annat framgår av bolagsord- ningen, att den som har majoritet ensam kan utse styrelsen. Ett fåmansföretag ägs vanligen av ett fåtal fysiska personer. Majoriteten av fåmansföretagen som är godkända för F-skatt har endast en eller två delägare ().25 Av de fåmansföretag som ansökte om godkännande 2018 (nästan 38 000 stycken) har utredningen beräknat att cirka 26 000 har en delägare, cirka 8 800 har två delägare, cirka 1 700 har tre delägare och drygt 700 har fyra delägare.26 Utredningen anser som angetts ovan att det är lämpligt att utgå från delägarskapet i ett fåmansföretag när det gäller förslaget att utöka den utvidgade prövningen. Ett fåmansföre- tag kan emellertid ägas av ett stort antal personer och ändå betraktas som ett fåmansföretag. Det är därför inte rimligt att en delägares tidigare misskötsamhet ska kunna läggas ett nytt företag till last med mindre än att delägaren faktiskt också är den person som genom sitt andelsinnehav har det bestämmande inflytandet över fåmansföretaget. Utredningen anser därför att utvidgningen, utöver företagsledare, endast bör träffa de personer i ett fåmansföretag som utövar ett bestämmande inflytande över företaget. Ett bestämmande inflytande över en juridisk person kan en person, som genom ägande kontrollerar av det totala antalet röster i företaget och därigenom t.ex. kan utse majoriteten i företagets styrelse, anses ha.27 På samma sätt som tidigare ska den utvidgade prövningen endast omfatta missförhållanden som kan hänföras till företagsledaren eller den som haft det bestämmande inflytandet över fåmansföretaget. Detta skulle innebära exempelvis följande. I ett fåmansföretag som 23I vissa fall kan dock styrelsen utses på annat sätt, se t.ex. lagen (1987:1245) om styrelse- representation för de privatanställda. 24Enligt 4 kap. 2 § ABL får det i bolagsordningen föreskrivas att aktier av olika slag får finnas eller ges ut. 25SOU 2016:75 s. 120. 26Utredningens egna beräkningar utifrån uppgifter om hur många som registrerats som del- ägare i fåmansaktiebolag (uppgift från ) samt andelsberäkning av antalet delägare per bolag utifrån från angivna siffror i SOU 2016:75. 27Jfr proposition 2016/17:173 Ytterligare åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism (prop. 2016/17:173) s. 450, där regeringen anger att ett bestämmande inflytande kan utövas genom ägande till eller befogenhet att på annat sätt diktera beslut i alla före- kommande frågor, t.ex. genom att kunna utse majoriteten i företagets styrelse. Utredningens överväganden och förslag ägs tillsammans av A, B och C, där A är företagsledare, B har ett bestämmande inflytande och C endast äger en mindre del kommer A och B att omfattas av prövningen. Prövningen kommer då att om- fatta missförhållanden som uppstått på grund av A och B till exempel i en enskild näringsverksamhet eller i ett företag där A eller B varit majoritetsdelägare upp till . Med den nuvarande regler- ingen omfattas endast A. Med utredningens förslag kommer således också B som är en person med bestämmande inflytande över fåmans- företaget (majoritetsdelägare) förehavanden också beaktas vid pröv- ningen om ett godkännande för F-skatt. Förslaget innebär dock inte att ett godkännande påverkas av missförhållanden i B:s tidigare fåmansföretag som berodde på en annan delägare i det företaget. Detta avgränsas genom att endast missförhållanden som kan hän- föras till den som är företagsledare eller har det bestämmande infly- tandet som är av betydelse. En ytterligare fråga är om det finns situationer där närstående till den med bestämmande inflytande ska omfattas. Utredningen anser att det endast är den fysiska personen med bestämmande inflytande och inte dennes närstående som ska omfattas av den utvidgade pröv- ningen. Utredningens förslag innebär därför att utvidgningen inte påverkar situationen där A, som är den som har skulder och för med sig smitta, överlåter både sitt hela ägande och formella funktion till en närstående. A är då varken företagsledare eller delägare med bestäm- mande inflytande. En utvidgning av bestämmelsen som även skulle omfatta dessa situationer skulle enligt utredningens mening träffa en allt för stor krets som inte kan anses motiverad av förslagets syfte. Utredningens förslag innebär att missförhållanden som kan hän- föras till den som har ett bestämmande inflytande i ett fåmansföretag kommer att få samma betydelse som missförhållanden som kan hän- föras till en företagsledare. Vidare innebär utvidgningen, när sökan- den är ett fåmansföretag, att det blir svårare för den som vill kringgå en prövning genom att använda sig av bulvaner eller målvakter som formella företrädare. Framför allt i de fall när det gäller den typ av bulvaner som sätts in i ett företag när syftet är att bli godkänd utan att uppfylla förutsättningarna som till exempel när nära anhöriga till huvudmännen som sätts in i bolagsstyrelser.28 Utredningen vill dock betona att på samma sätt som har möjlighet att beakta omständigheterna i varje enskilt fall 28Jfr Brå 2011:7 s. 34–35. Utredningens överväganden och förslag och därigenom fatta ett beslut om godkännande eller att avstå från en återkallelse för F-skatt om det finns särskilda skäl för detta. Andra ändringar avseende den utvidgade prövningen som utredningen övervägt Det finns skäl att nämna att utredningen har övervägt även andra ändringar av bestämmelsen i den nuvarande 9 kap. 2 § SFL. En sådan är om prövningen bör utvidgas till samtliga som innehar en formell ställning i ett fåmansföretag oavsett andelsinnehav. En annan om prövningen, i stället för att omfatta företagsledare och den som har det bestämmande inflytandet, bör knytas till begreppet faktisk före- trädare. När det gäller prövningen av samtliga med en formell ställning i ett fåmansföretag vill utredningen lyfta fram följande. I kapitel 7 redo- görs för förekomsten av olika typer av kringgående av F-skatte- systemet. När det gäller fåmansföretag kan det finnas olika syften till varför någon sätts i den verklige företrädarens ställe. Oavsett i vilket syfte det görs utgör dessa bulvaner eller målvakter personer som lånar ut sitt namn för att dölja för allmänhet och myndigheter vem som egentligen styr företaget. En utvidgad prövning enligt utredningens förslag kommer inte motverka problemen med den kategori av mål- vakter som utgörs av människor med lite att förlora och som låter sig bli utsedda till styrelseledamöter för ett bolag som till exempel är konkursmässigt. Detta på grund av att dessa inte heller efter utred- ningens förslag kommer att omfattas av prövningen. Denna typ av målvakter kan själva ha stora skatteskulder men om de inte får näringsförbud kan de återanvändas och sättas in i nya styrelser när bolaget har uppfyllt sitt syfte och ska överges. Utredningen har därför övervägt om den utvidgade prövningen också bör omfatta samtliga personer som har en formell ställning men inte själva har någon ägar- andel i fåmansföretaget.29 29Jfr remissvar till betänkandet (Ds 1988:59) F-skattebevis – nya regler för skatteavdrag och socialavgifter, (dnr A13-610-88) där bl.a. föreslår att det bör finnas möjlighet att återkalla ett aktiebolags F-skattsedel om styrelseledamot eller verkstäl- lande direktör underlåter att redovisa eller betala sin preliminära eller slutliga skatt under förutsättning att skatten eller avgiften hänför sig till inkomst från aktiebolagets verksamhet. För- slaget motiveras inte närmare. Förslaget bemöts inte heller i den efterföljande prop. 1991/92:112. Utredningens överväganden och förslag Det finns emellertid flera skäl som talar mot en sådan utvidgning. En generell prövning av alla med formell ställning i ett fåmansföre- tag, till exempel verkställande direktör eller styrelseledamöter skulle bli alltför vid och få konsekvenser redan vid anställningsförfarandet. För att en sådan utvidgning skulle fylla någon funktion skulle också en ny prövning behöva göras vid samtliga styrelseändringar i fåmans- företaget. Omfattningen av en sådan prövning skulle innebära en stor tidsåtgång och arbetsinsats såväl för som för före- tagen som inte kan motiveras av nyttan av densamma. Inte heller skulle en sådan utvidgning vara proportionerlig i förhållande till den positiva effekt som utvidgningen skulle kunna få på den beskrivna målvaktsproblematiken. Utredningen har också prövat förutsättningarna att knyta utvidg- ningen av prövningen till begreppet faktisk företrädare (se ovan). Begreppet används för dem som faktiskt har utövat ledningen av en näringsverksamhet som en juridisk person har bedrivit.30 En utvidg- ning som knyts till den som är faktisk företrädare för ett fåmans- företag skulle innebära att en person kan komma att prövas även om denne enligt upprättade handlingar och registreringar inte har någon formell ställning eller är delägare i fåmansföretaget. Med uttrycket ”annan som faktiskt utövar ledningen” avses personer som i realiteten har bestämmanderätten i företaget. Det är utan betydelse om perso- nen har eller inte har haft någon formell beslutanderätt i företaget. Det avgörande är om han eller hon har varit den som de facto har fattat beslut i sådana frågor som ankommer på ett företags ledning.31 Utredningen ser stora problem med att knyta prövningen till begreppet faktisk företrädare. Främst på grund av att det i samband med en nystartad verksamhet inte är möjligt att i förhand ta ställning till vem som faktiskt utövat ledningen i företaget. Med hänsyn till att en bedömning av vem som är den faktiske företrädaren kräver en omfattande utredning av samtliga omständigheter skulle en sådan ut- formning av bestämmelsen sakna den tydlighet och förutsebarhet som är nödvändig ur rättssäkerhetssynpunkt. För den enskilde skulle en sådan utformning kunna medföra en omotiverad osäkerhet. Förde- larna med en sådan utvidgning skulle enligt utredningens mening inte heller uppväga den omfattande utredning som skulle behöva göra för att fastställa vem som är den faktiska företrädaren. 30Se 3 § lagen (2014:836) om näringsförbud. 2013/14:215 s. 89. Utredningens överväganden och förslag Något om informationsutbytet mellan och Utredningen föreslår, som framgår ovan, att en delägares tidigare misskötsamhet ska kunna läggas ett nytt företag till last om delägaren också är den som genom sitt andelsinnehav eller liknade har ett bestämmande inflytande över fåmansföretaget. Vidare kan, när sökan- den är en fysisk person, missförhållanden i andra fåmansföretag där denne har ett bestämmande inflytande i omfattas av prövningen. När det gäller frågan om administrativ börda för företagen kan utredningen konstatera att uppgifter om samtliga delägare i ett fåmansföretag lämnas vid ansökan om godkännande för F-skatt. Utredningens förslag, som knyter prövningen även till den som har det bestämmande inflytandet, innebär att också måste upplysas om andelarna ger olika rätt enligt bolagsord- ningen eller liknande. Den skillnad som uppstår för den som ansöker är i det avseendet mycket begränsad. När det gäller handläggning har det lyfts fram att redan den nuvarande kopplingen till begreppet företagsledare i inkomstskattelagen är problematiskt i flera fall. Framför allt rör det möjligheterna att utreda vem som är delägare och som därmed, tillsammans med sin formella ställning, ska betraktas som företags- ledare i ett fåmansföretag.