sou · H7B360 · 2019-12-13 00:00:00 — Som tillägg ska sådana kvalificerade skulder till viss del kunna utgöras av skuldinstrument med inbäddat derivat samt av skuld- instrument som utfärdats av ett dotterföretag i samma resolu- tionsgrupp för att uppfylla dotterföretagets krav på kapitalbas och kvalificerade skulder och som utfärdats till och förvärvats av en ägare till dotterföretaget utanför gruppen, ska få användas också för att uppfylla resolutionsenhetens nivåkrav på efterställning, jämte kapitalbas och efterställda kvalificerade instrument. Ett dotterföretag till en resolutionsenhet ska uppfylla kravet med dels kärnprimärkapital, dels annan kapitalbas och kvalificerade skulder som företaget utfärdar och som förvärvas av resolutions- enheten, direkt eller indirekt genom annat gruppbolag eller av en ägare till företaget utanför gruppen. Bestämmelserna bör i huvudsak införas i lag. Innehållet i direktivet: I direktivet anges vilken kapitalbas och vilka skulder som får användas för att uppfylla kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder. Kvalificerad skuld, det vill säga sådan skuld som får användas att uppfylla kravet på kapitalbas och kvalificerad skuld, definieras i artikel 2.1.71a. Definitionen hänvisar i sin tur till artiklarna 45b, som avser resolutionsenheter, och 45f.2 a avseende andra företag i en resolutionsgrupp. Supplementärkapitalinstrument som uppfyller villkoren för nedskrivning i artikel 72a.1 b i tillsyns- förordningen får användas av såväl en resolutionsenhet som dess dotterföretag, förutsatt att instrumentet har en återstående löptid till den del som de inte räknas som supplementär- kapitalposter i enlighet med artikel 64 tillsynsförordningen. Den del av supplementärkapitalinstrumentet som inte längre får medräknas i kapitalbasen i enlighet med artikel 64 tillsynsförordningen får i stället Kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder räknas med som kvalificerad skuld för att uppfylla kravet på kapital- bas och kvalificerade skulder. I artikel 128, fjärde stycket kapitaltäckningsdirektivet finns ett förbud mot dubbelräkning av kärnprimärkapital som används för att uppfylla det kombinerade buffertkravet. Enligt artikeln får institut inte använda kärnprimärkapital som används för att uppfylla det kombinerade buffertkravet för att uppfylla de riskbaserade kompo- nenterna i TLAC-kravet i artikel 92a och 92b i tillsynsförordningen och i kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder i krishanterings- direktivet i artikel 45c och 45d. Enligt artikel 45b.1 ska kvalificerade skulder för en resolutionsenhet uppfylla villkoren i artiklarna 72a–72c i tillsynförordningen. Arti- kel 72b.2.d, som anger att skulden ska vara efterställd viss annan skuld, är undantagen och utgör alltså inte något villkor för att skul- den ska vara kvalificerad. Utöver skulder som uppfyller kraven ovan ska även skulder som hänför sig till skuldinstrument med inbäddat derivat enligt artikel 45b.2 kunna vara kvalificerade skulder. Att säkerställa lika spelregler för institut och enheter som är etablerade i unionen och globalt anges i skälen som ett av huvudsyftena med direktivet, likaså att harmonisera bestämmelserna med FSB:s TLAC. Kriterierna för att skulder ska kunna betraktas som nedskrivnings- bara och medräknas i kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder skiljer sig dock från TLAC-bestämmelserna i det att krishanterings- direktivet tillåter vissa skuldinstrument med en inbäddad derivat- komponent, till exempel vissa strukturerade produkter. Dessa ska med förbehåll för vissa särskilda villkor kunna medräknas i kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder. Skulden ska ha ett bestämt eller ökande kapitalbelopp som måste betalas på förfallodagen och som är känt i förväg. Den ytterligare avkastning som är kopplad till instru- mentets derivatkomponent, och som därmed beror på referenstill- gångens resultat, får däremot inte räknas med. Enligt artikel 45b.3 räknas även skulder som utfärdats av ett före- tag i resolutionsgruppen som kvalificerad skuld, om företaget om- fattas av artikel 45f.1 och förutsatt att skulderna utfärdats till och förvärvats av en av företagets ägare utanför resolutionsgruppen. Kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder Artikel 45b.4–9 innehåller också bestämmelser om till vilket belopp en resolutionsenhet ska uppfylla kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder med kapitalbas och vissa efterställda skulder, det vill säga som motsvarar fordringar som är efterställda andra fordringar enligt den nationella förmånsrättsordningen. Nedskriv- ning görs i omvänd ordning varför efterställda skulder skrivs ner före övriga skulder. De skulder som avses i artikel 45b.3 enligt ovan får även användas för att uppfylla kraven som avser kapitalbas och efterställda skulder i artikel 45b.4, 5 och 7. Därutöver får kvalificerade efterställda instrument användas, det vill säga instrument som upp- fyller alla villkoren i artikel 72a i tillsynsförordningen med undantag för artikel 72b.3–5 i samma förordning, se avsnitt 12.2 ovan. Andra företag i resolutionsgruppen I artikel 45f.2 anges kriterier för den kapitalbas och de kvalificerade skulder ett annat företag i en resolutionsgrupp ska uppfylla kravet med. Ett dotterföretag till en resolutionsenhet ska uppfylla kravet med dels kärnprimärkapital, dels annan kapitalbas och skulder som företaget utfärdar och som förvärvas av resolutionsenheten, direkt eller indirekt genom annat gruppbolag eller av en ägare till företaget utanför gruppen. Skälen till utredarens förslag Uppräkningen av vilka kvalificerade skulder som en resolutionsenhet ska använda för att uppfylla kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder anges i artikel 45b.1 genom hänvisning till tillsynsförord- ningen. Det föreslagna genomförandet följer den ordningen. De två särskilda förutsättningar som direktivet anger som skiljer sig från kriterierna i tillsynsdirektivet föreslås däremot genomföras mer ut- förligt i lag. Det gäller dels skuldinstrument med inbäddat derivat och dels en kvalificerad skuld som utfärdats av ett dotterföretag i samma resolutionsgrupp som resolutionsenheten, om den kvalificerade skul- den är förvärvad av en ägare till dotterföretaget utanför gruppen enligt de bestämmelser som avser resolutionsenhetens fordran på dotter- företaget i resolutionsgruppen och som i sin tur är en förutsättning Kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder för den nya ordningen enligt vilken nedskrivning tillämpas på en resolutionsenhet också för dotterföretagets förluster. Resolutionsenheten får även använda en sådan skuld för att upp- fylla nivåkravet på kapitalbas och efterställda skulder, se avsnitt 14.8 och 14.9, eftersom de kvalificerade skulder som ett dotterföretag i samma resolutionsgrupp ska uppfylla sitt krav med endast avser efter- ställda skulder. Om dotterföretaget inte har några ägare utanför reso- lutionsgruppen, ska kravet på efterställning endast uppfyllas med kapitalbas och kvalificerade efterställda instrument. I förslaget är kvalificerat efterställt instrument definierat i 2 kap. 2a §, se avsnitt 12.1 ovan. Vilken kapitalbas och vilka skulder som en resolutionsenhet får använda för att uppfylla nivån på kapitalbas och efterställda skul- der ska framgå av lag. Enligt direktivet ska särskilda förutsättningar gälla för de företag som ingår i en resolutionsgrupp utan att vara resolutionsenheter. De är antingen direkt eller indirekt dotterföretag till en resolutionsenhet, se avsnitt 14.2 ovan. Grunden till bestämmelserna i artikel 45f.2 är den nya ordningen enligt vilken resolutionsenheten ska uppfylla hela resolutionsgruppens krav på konsoliderad basis och som huvudregel vara det enda gruppföretag som kan bli föremål för resolutions- åtgärder när resolutionsgruppen försätts i resolution. I händelse av dotterföretagets fallissemang kommer alltså de skulder som dotter- företagen har till sina ägare att skrivas ner med motsvarande förlust för främst resolutionsenheten, i vissa fall via ett mellanliggande moderföretag till dotterföretaget. Vilken kapitalbas och kvalifice- rade skulder som ett dotterföretag i en resolutionsgrupp ska uppfylla kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder med föreslås i sin helhet framgå av lag. Artikel 128 fjärde stycket i kapitaltäckningsdirektivet anger att kärnprimärkapital som ett institut använder för att uppfylla det kombinerade buffertkravet inte får användas för att upp- fylla de riskbaserade komponenterna i kravet på kapitalbas och kvali- ficerade skulder. Bestämmelsen påverkar vilket kärnprimärkapital som ett institut får använda för att uppfylla kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder enligt artikel 45c och 45d i krishanterings- direktivet. Förbudet mot dubbelräkning är begränsat till att omfatta kärnprimärkapital som används för att uppfylla kravets riskbaserade komponenter. Därmed omfattas varken krav baserade på brutto- Kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder soliditetsmåttet eller kraven på efterställning enligt artikel 45b, vil- ket också framgår av artikel 45b.6. 14.7Minskat utrymme för nationella avvikelser Utredarens förslag: Möjligheten att ställa krav på att ett företag ska uppfylla kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder med vissa typer av kvalificerade skulder i 4 kap. 4 § liksom före- skriftsbemyndigande i 29 kap. 1 § 1 ska upphävas. Skälen för utredarens förslag: Den harmonisering som genomförs genom krishanteringsdirektivet syftar bland annat till att undanröja konkurrenssnedvridning och de hinder mot den inre marknadens funktion som avsaknad av harmoniserade regler innebär (skäl 3). Målet för direktivet är att fastställa ett enhetligt regelverk för instituts och enheters återhämtning och resolution (skäl 36). Krishanteringsdirektivet i sin ursprungliga lydelse ger utrymme för nationella bestämmelser som reglerar kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder, se artikel 45.2 fjärde stycket som överlämnade till medlemsstaterna att föreskriva ytterligare kriterier på grundval av vilka minimikrav för kapitalbas och kvalificerade skulder ska fastställas, artikel 45.13 som avser skulder med avtalad efterställning och skäl 79. Utrymmet har i realiteten emellertid begrän- sats genom de tekniska standarder som enligt artikel 45.2 ska utarbeta och som beslutats av kommissionen i form av delegerade förordningar. Enligt 4 kap. 4 § får besluta att ett företag ska uppfylla minimikravet med vissa typer av kvalificerade skulder. Vidare finns ett bemyndigande i 29 kap. 1 § 1 som ger regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer möjlighet att meddela föreskrifter om vilka kvalificerade skulder som får användas för att uppfylla minimikravet. Artikel 45.2 och artikel 45.13 upphävdes i och med det nya direk- tivet, i utbyte mot en mer ingående och detaljerad reglering av vad kravet ska få uppfyllas med och till vilka nivåer, till viss del genom att de tidigare tekniska standarderna togs in i direktivet. Med de nya bestämmelserna eftersträvas även en överensstäm- melse med globalt överenskomna TLAC-principerna. Kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder Loss Absorbing Capacity)3 är ett siffersatt minimikrav som på EU- nivå genomförs genom tillsynsförordningen. Många av de bestäm- melser som genomförs i krishanteringsdirektivet har sin grund i genomförandet av TLAC-standarden, dock inte en bestämmelse som återfinns under avsnitt 6.f i TLAC-standarden som avser att kravet ska uppfyllas till en specificerad andel med en viss kategori skulder. I krishanteringsdirektivets skäl 8 står tvärtom att det bör vara möjligt för institut och enheter att fullgöra kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder med kapitalbasen. Skäl 8 saknar emellertid en egen korresponderande bestämmelse i direktivet, men att kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder får uppfyllas med kapitalbas kommer till uttryck på flera ställen, exempelvis. i artikel 45.2 och 45b.6. Vid förra genomförandet angav regeringen att det är det totala kravet, snarare än frågan om det uppfylls med kapitalbas eller med skulder, som ytterst avspeglar den bedömning som resolutions- myndigheten gör av hur mycket förlustabsorberande skulder och eget kapital som bör finnas i ett institut.4 Den nya regleringen av kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder, som också innehåller bland annat siffersatta nivåer för krav på efterställning som genom exempelvis artikel 45b.4 fyller samma funktion som 4 kap. 4 §, är mer omfattande än tidigare i syfte att genomföra marknadsharmo- nisering. Sammantaget torde därför själva avsaknaden av ett uttalat skuld- andelskrav i direktivet och de siffersatta nivåerna på efterställning tala för att det saknas utrymme att ställa krav på att företag ska uppfylla kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder med vissa typer av kvalificerade skulder. Det innebär att 4 kap. 4 § ska upp- hävas och att bemyndigandet är aktuellt. 3TLAC offentliggjordes av Rådet för finansiell stabilitet (, FSB) . Det godkändes samma månad av G20 länderna som enades om att minimi- kravet ska fasas in . 2015/16:5 sid. 263. Kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder Utredarens förslag: Globalt systemviktiga institut, europeiskt systemviktiga resolutionsenheter och nationellt systemviktiga resolutionsenheter ska minst, vid sidan av det riskvägda minimi- kravet och det minsta bruttosoliditetskravet, uppfylla en nivå inom kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder med kapital- bas och vissa andra efterställda skulder med ett belopp som mot- svarar av företagets totala skulder och eget kapital. kan efter ansökan från resolutionsenheter justera beloppet nedåt. ska begränsa beloppet till motsvarande av det totala riskvägda exponerings- beloppet en europeiskt systemviktig resolutionsenhet utifrån en bedömning av resolutionsenhetens finansiella förutsättningar i händelse av resolution. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer bemyndigas att meddela föreskrifter om de närmare förutsätt- ningarna för och beräkningarna i fråga om resolutionsenhetens möjlighet att ansöka om ett lägre belopp än vad som motsvarar av totala skulder och eget kapital. Innehållet i direktivet: Artikel 45c.5 andra stycket anger, att de resolutionsenheter vars resolutionsgrupp har samlade tillgångar som överstiger genom undantag från artikel 45b ska uppfylla en nivå på det krav som avses i första stycket i denna punkt som är lika när beräkning sker i enlighet med artikel 45.2 a och när beräkning sker i enlighet med arti- kel 45.2 b med användande av kapitalbas, efterställda kvalificerade instrument eller skulder som avses i artikel 45b.3 i detta direktiv. Utan att det påverkar minimikravet i artikel 45c.5 eller arti- kel 45d.1 a ska resolutionsmyndigheterna enligt artikel 45b.4 säker- ställa att resolutionsenheter som är globala systemviktiga institut eller resolutionsenheter som omfattas av artikel 45c.5 eller 45c.6 ska uppfylla en del av det krav som avses i artikel 45e motsvarande av de totala skulderna, inbegripet kapitalbasen (), med kapitalbas och efterställda kvalificerade instrument, eller med skulder som avses i artikel 45b.3, det vill säga skulder som ett dotter- företag i samma resolutionsgrupp utfärdat till och som förvärvats av aktieägare utanför resolutionsgruppen. Kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder tillåta att en nivå som är lägre än av de totala skulderna, inbegripet kapitalbasen, men högre än det belopp som resulterar av tillämpningen av formeln (1-X1/X2) × på de totala skul- derna, inbegripet kapitalbasen, ska uppfyllas av resolutionsenheter som är globala systemviktiga institut eller resolutionsenheter som omfattas av artikel 45c.5 eller 45c.6 med kapitalbas och efterställda kvalificerade instrument eller med skulder som avses i 3 i den här artikeln, under förutsättning att samtliga villkor som anges i arti- kel 72b.3 tillsynsförordning är uppfyllda, och där, mot bakgrund av den minskning som är möjlig enligt artikel 72b.3 i den förordningen X1 = av det riskvägda exponeringsbelopp som beräk- nas i enlighet med artikel 92.3 tillsynsförordningen, och X2 = sum- man av av det totala riskvägda exponeringsbelopp som beräknas i enlighet med artikel 92.3 tillsynsförordning, och det kom- binerade buffertkravet. För ett globalt systemviktigt institut ska det siffersatta minimi- kravet på kapitalbaskrav och kvalificerade skulder i artikel 92a till- synsförordningen, TLAC-kravet, som huvudregel i sin helhet upp- fyllas med efterställda skulder. Den ansvariga resolutionsmyndig- heten kan dock tillåta att skulder räknas som kvalificerade skuld- instrument upp till ett totalt värde som inte överstiger motsvarande högst av det totala riskvägda exponeringsbeloppet som beräknas i enlighet med artikel 92.3 och 92.4 i tillsynsförordningen under vissa förutsättningar, se artikel 72b. Det är detta som utgör grunden till ett lägre belopp efter ansökan enligt artikel 45b.4. Bland annat ska skulderna ha inbördes lika rätt enligt förmånsrätts- ordningen som de lägst rankade undantagna skulder som avses i arti- kel 72a.2 med undantag för sådana undantagna skulder som enligt nationell insolvensrättlagstiftning är efterställda ordinarie fordringar utan säkerhet. Om det belopp som motsvarar av totala skulder och eget kapital eller tillämpningen av en ansökan om ett lägre belopp enligt ovan resulterar i ett belopp som överstiger av det totala riskvägda exponeringsbeloppet för resolutionsenheter som omfattas av artikel 45c.5 för den berörda resolutionsenheten ska resolutionsmyndigheten begränsa den del av kravet i artikel 45e (det vill säga kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder som en resolu- tionsenhet ska uppfylla på resolutionsgruppnivå på konsoliderad basis) som ska uppfyllas med kapitalbas, efterställda kvalificerade Kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder instrument eller skulder som avses i artikel 45.3, till ett belopp mot- svarande av det totala riskvägda exponeringsbeloppet, om resolutionsmyndigheten har bedömt att a)tillgång till finansieringsarrangemanget för resolution inte över- vägs som ett alternativ i resolution av den resolutionsenheten i resolutionsplanen, och b)om led a inte är tillämpligt, att det krav som avses i artikel 45e gör det möjligt för den resolutionsenheten att uppfylla kraven som anges i artikel 44.5 eller 44.8, beroende på vad som är tillämpligt. Vid den bedömningen ska resolutionsmyndigheten även beakta risken för att i oproportionerlig utsträckning påverka den berörda resolutionsenhetens affärsmodell. Begränsningen till ett belopp som motsvarar av det totala riskvägda exponeringsbeloppet ovan ska inte tillämpas på resolutionsenheter som omfattas av artikel 45c.6. När ett belopp enligt artikel 45b.4, 5 eller 7 ska beräknas ska deri- vatskulder inkluderas i de totala skulderna på grundval av att nett- ningsrättigheter gentemot motparter erkänns fullt ut, se artikel 45b.6. Vidare får en resolutionsenhets kapitalbas som används för att upp- fylla det kombinerade buffertkravet anses uppfylla det krav som avses i artikel 45b.4, 5 och 7. Skälen för utredarens förslag: Enligt krishanteringsdirektivet bör resolutionsmyndigheterna kunna kräva att kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder uppfylls med kapitalbas och efterställda skulder (se skäl 9). Efterställningskravets särställning motiveras av syftet att ett sådant krav ökar möjligheterna att försätta institut och enheter i resolution genom en ändamålsenlig användning av resolutionsverk- tygen. Bestämmelserna om krav på efterställning i direktivets artiklar är emellertid inte helt lätta att tolka. Särskilt gäller det förhållandet mellan kravet på efterställning i artikel 45b och kraven i artikel 45c, det vill säga det riskvägda kravet och bruttosoliditetskravet. Utöver det minimikrav på efterställning för europeiskt och natio- nellt systemviktiga resolutionsenheter som framgår av artikel 45c.5 andra stycket, innehåller direktivet dels ett krav på efterställning i artikel 45b.4 som avser samma grupp resolutionsenheter samt glo- balt systemviktiga institut, dels två möjligheter för Riksgäldskon- toret att, efter samråd med , besluta om ett alter- Kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder nativt krav för europeiskt och nationellt systemviktiga resolutions- enheter samt globalt systemviktiga institut i artikel 45b.7 respektive resolutionsenheter som inte omfattas av artikel 45b.4 och 7 enligt artikel 45b.5. De beslutade kraven på efterställning behandlas i av- snitt 14.9 nedan, men de principiella frågorna som behandlas i detta avsnitt om artikel 45b.4 torde vara tillämpliga för alla krav på efter- ställning i artikel 45b. Kravet i artikel 45b.4 ger upphov till främst två alternativa synsätt ifråga om förhållandet till det riskvägda kravet och bruttosoliditets- kravet. Enligt det ena synsättet innebär artikel 45b.4 ett krav vid sidan av det riskvägda kravet och bruttosoliditetskravet. Det innebär i sin tur att det belopp som enligt artikel ska uppfyllas med kapitalbas och kvalificerade skulder kan tillåtas överskrida de nivåer som beräk- ningen av det riskvägda kravet respektive bruttosoliditetskravet resulterar i. Enligt det andra synsättet kan ett belopp som blir resul- tatet av artikel 45b.4, eller de beslutade kraven som avses i artik- larna 45b.5 och 45b.7, inte överstiga de nivåerna som det riskvägda kravet eller bruttosoliditetskravet ger. Enligt det första synsättet är efterställningskravet i artikel 45b.4 ett siffersatt minimikrav parallellt med de som uttrycks i riskvägda respektive bruttosoliditetstermer. Det alternativet baseras bland annat på att begreppet ”en del av” i artikel 45b.4, med stöd av skäl 10, ska läsas som att kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder visserligen som huvudregel presumeras överstiga efterställningskravet, men att efterställnings- kravet såsom ett parallellt krav inte per definition är begränsat till nivån på kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder. Detta talar för att det är fråga om olika krav då efterställningskravet till skillnad från kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder inte uttrycks som en procentandel av totalt riskvägt exponeringsbelopp och brutto- soliditetskravet, se artikel 45c.3, 45c.5 och 45c.7 som hänvisar till artikel 45.2. Efterställningskravet i artikel 45b.4 uttrycks i stället som en procentandel av totala skulder och kapitalbasen (). Därtill börjar artikel 45b.4 med orden ”utan att det påverkar minimi- kraven i artikel 45c.5 eller artikel 45d.1 a”, vilket kan läsas som att dessa minimikrav ska gälla parallellt med nivåkravet på efterställning. Enligt artikel 45e ska vidare resolutionsenheter uppfylla kraven som fastställs i artikel 45b till 45d på konsoliderad basis på resolutions- gruppnivå. Kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder Som stöd för detta alternativ kan även tilläggas att efterställnings- kravet har konceptuella likheter med det siffersatta minimikravet på globalt systemviktiga institut i artikel 92a tillsynsförordningen, TLAC-kravet, då möjligheten att tillåta en lägre nivå av efterställ- ningskravet i artikel 45b.4 bygger på samma upplägg som finns för TLAC-kravet, i artikel 72b.3 i tillsynsförordningen. Efterställnings- kravet enligt denna uppfattning kompletterar också väl TLAC- kravet. Detta i och med att efterställningskravet, till skillnad TLAC- kravet, beräknas utifrån skuldsidan och därmed sätter en miniminivå på efterställning för stora banker med låga riskvikter. Uppfattningen om att kravet på efterställning i artikel 45b.4 är ett minimikrav över- ensstämmer också med behovet av mekanismen för att begränsa kravet till , i artikel 45b.4. Den begränsningen skulle inte ha samma betydelse om efterställningskravet redan begränsades av beräkningen av kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder.