sou · H7B35 · 2019-02-01 00:00:00 — undersökningen omfattade ett urval på totalt 25 000 personer i åldrarna 20–och genomfördes . Fokus för analysen av enkätresultaten är visstidsanställda arbetare i privat sektor mellan 20–som inte var heltidsstuder- ande. Antalet tidsbegränsat anställda totalt var 819 000 personer (alla antalssiffror är uppräknade till befolkningsnivå). Visstidsanställda arbetare som inte var heltidsstuderande utgjorde totalt omkring 318 000 personer. Visstidsanställa arbetare i privat sektor som inte var heltidsstuderande utgjorde totalt 193 000 av dessa och resterande 125 000 arbetade inom offentlig sektor. Hos gruppen visstidsanställda arbetare i privat sektor var det en relativt jämn könsfördelning, omkring 100 000 var män och 93 000 var kvinnor. I enkäten ställdes frågor om arbetstagarna hade arbetstidsschema. Hälften svarade att de hade ett sådant. svarade att de inte hade ett arbetstidsschema, utan arbetsgivaren kontaktar dem vid behov. Ett fåtal svarade att de i stället kontaktar arbetsgivaren när de vill jobba. svarade att de har fasta arbetstider. Omräknat till antal motsvarar det knappt 60 000 personer i privat sektor som inte var heltidsstuderande och som kallas vid behov. Omkring 36 000 av dessa var män och omkring 22 000 var kvinnor. Drygt varannan av dem som hade ett arbetstidsschema svarade att det sträckte sig över än en månad. hade ett schema på mellan och en månad. hade ett schema som var kortare än . I antal räknat innebär det ungefär 9 000 personer. bland visstidsanställda arbetare i privat sektor som inte var heltidsstuderande hade haft mer än en visstidsanställ- ning hos samma arbetsgivare. hade inte det. Bland männen var det fyra av tio och bland kvinnorna sex av tio som hade en arbetstid som varierade vecka för vecka.7 7Svenskt Näringsliv och LO (2016), s. 50 ff. Intermittenta anställningar – Omfattning () publicerade 2017 rap- porten Tudelningarna på arbetsmarknaden. I rapporten behandlade AER förekomsten av visstidsanställningar bland marginella grupper på arbetsmarknaden. I rapporten analyserades också i vilken utsträck- ning visstidsanställningar utgör en språngbräda till fasta anställningar respektive låser fast människor i osäkra jobb. Visstidsanställda är inte slumpmässigt fördelade i befolkningen utan marginalgrupper som ungdomar, utrikesfödda och lågutbildade är överrepresenterade. Enligt AER utmärker sig och i viss utsträckning i jämförelse med och och även i jämförelse med genomsnittet i EU genom en högre sannolikhet för marginalgrupper att vara visstidsanställda.8 En slutsats av en jämförande analys mellan olika länder som AER gör är att en hög andel visstidsanställningar kan vara ett sätt för företagen att anpassa sig till en sammanpressad lönestruktur.9 Ytterligare en rapport från AER som berör tidsbegränsat anställda släpptes 2018, Olika vägar till jobb. Se även avsnitt 9.4.1. I rapporten undersöktes bland annat utvecklingen av så kallade atypiska anställ- ningar. I atypiskt sysselsatta inkluderas i rapporten alla som inte är typiskt sysselsatta – de som är anställda tills vidare, täcks av kollektiv- avtal och som utför arbete åt samma arbetsgivare. Totalt sett upp- skattade AER att atypiskt sysselsatta omfattade mellan 35 och 39 pro- cent av alla sysselsatta 2015. Tidsbegränsat anställda uppskattades av AER till av samtliga sysselsatta.10 9.3Tidsbegränsat anställda som saknar överenskommen arbetstid Som en del av utredningens kartläggningsuppdrag har vi valt att göra en egen beställning från AKU-undersökningarna. Vi har valt att studera . Samtliga antalsuppgifter avser siffror uppräknade till befolkningen totalt. Här redovisas en sam- manställning av beställningen. För en mer detaljerad redogörelse av beställningen, se bilaga 2. 8AER (2017), s. 86 ff. 9AER (2017), s. 112. 10AER (2018). Intermittenta anställningar – Omfattning Med utgångspunkt i AKU-urvalet har vi valt att särskilt studera tids- begränsat anställda och i synnerhet tidsbegränsat anställda som saknar överenskommen arbetstid. I denna grupp finns de som i under- sökningens fråga som gäller typ av tidsbegränsad anställning har uppgivit att de kallas vid behov eller har tillfälligt arbete referens- veckan. Det vill säga de som ingår i de studier som refereras i avsnitt 9.2.Därutöver ingår tidsbegränsat anställda som på en annan fråga i undersökningen har svarat att de saknar överenskommen arbetstid.11 I de flesta tidigare studier som vi har hittat analyseras grupperna som i har svarat att de kallas vid behov, har tillfälligt arbete referensveckan och de som svarar att de är anställda med överenskommet arbetsschema sammanslaget. Eftersom det går att ha en timanställning med schema för längre sammanhängande peri- oder blir det en för bred grupp för vårt syfte som är att analysera anställda där varje arbetstillfälle är en ny anställning. Andra studier tittar enbart på dem som uppger att de kallas vid behov och de som har tillfälligt arbete referensveckan. Detta blir enligt vår mening allt för snävt eftersom intermittenta anställningar kan återfinnas inom andra anställningsformer och sätt att arbeta. I båda fallen kan det dessutom förväntas att många har anställningsformen allmän visstid och att en del av de svarande med intermittenta anställningar sanno- likt väljer detta svarsalternativ. I figur 9.2 visas hur de tidsbegränsat anställda som saknar överenskommen arbetstid har svarat på frågan om vilken typ av tidsbegränsad anställning de har. Syftet med den urvalsmetod vi har valt är att så korrekt som möjligt med de förutsättningar som finns i ringa in gruppen som har intermittenta anställningar.12 Vi vill dock betona att det inte är möjligt att med utgångspunkt i skilja ut personer med intermittenta anställningar på ett exakt sätt. Antalsuppskattningarna ska därför ses som ungefärliga. Vi ser två huvudsakliga felkällor: 11Denna fråga besvaras inte av de som på frågan om typ av anställning har svarat att de kallas vid behov eller har tillfälligt arbete referensveckan eftersom de per definition inte har någon överenskommen arbetstid. 12När vi jämför de två delgrupperna bland tidsbegränsat anställda som saknar överenskommen arbetstid, det vill säga de som kallas vid behov eller har tillfälligt arbete referensveckan respek- tive de som har tidsbegränsad anställning och svarar att de saknar överenskommen arbetstid ser de ut att likna varandra. Ålders- och könsfördelningen ser ut att vara liknande i de två del- grupperna. Detsamma gäller för utbildningsnivå. Intermittenta anställningar – Omfattning •Gruppen tidsbegränsat anställda som saknar överenskommen arbetstid motsvarar inte gruppen som har intermittenta anställ- ningar enligt den definition vi använder oss av, se kapitel 8. I mate- rialet går det inte att utläsa om de svarande arbetar kortare perioder i taget eller mer sammanhängande. Vi vet inte heller om de har möjlighet att tacka nej till erbjudet arbete. Det före- kommer också anställningar utan överenskommen arbetstid där det är den anställda som hör av sig till arbetsgivaren när det passar dem att arbeta. •Med AKU:s metodik fångas endast de som är i arbete under mät- veckan upp i undersökningen. Personer som ingår i undersök- ningen men som inte utförde något arbete under mätveckan räknas inte in i undersökningen. Det innebär att det sannolikt finns en undertäckning av personer som är med på intresselistor av olika slag men som arbetar relativt sällan. Det finns också felkällor som hör samman med att frågorna i enkäten kan vara svårtolkade. Exempelvis motsvarar svarsalternativen för typen av tidsbegränsad anställning inte de juridiska anställningsformerna, se avsnitt 9.2.1. Att skilja på timanställd och timlöneanställd kan också vara svårt. Med detta sagt menar vi att vårt urval ringar in intermit- tenta anställningar så långt det är möjligt med den statistik som finns tillgänglig. En egen enkätundersökning, liknande den som och LO genomförde 2015, hade kunnat komma närmare definitionen av intermittenta anställningar. I den undersökningen togs bland annat hänsyn till längden på anställningarna. Det hade dock inte varit möj- ligt att med en separat enkät få tillgång till alla de bakgrundsvariabler som vi har kunnat få ta del av genom att använda oss av . I Svenskt Näringslivs och LO:s egen undersökning var det om- kring 60 000 personer i privat sektor som inte var heltidsstuderande och som kallas vid behov 2015. Därutöver var det knappt 10 000 viss- tidsanställda i privat sektor som inte var heltidsstuderande som hade ett arbetstidschema som var kortare än . Se avsnitt 9.2.4. I det material vi har tagit fram ur är det inte möjligt att redo- visa gruppen arbetare i privat sektor som inte är heltidsstuderande. Med hjälp av andelsskattningar för respektive grupp och givet anta- gandet att det är lika vanligt att vara studerande oavsett om man är arbetare eller tjänsteman går det att få en ungefärlig bild av hur stor Intermittenta anställningar – Omfattning gruppen är i vår undersökning. Uppskattningsvis omfattar gruppen arbetare i privat sektor som inte studerar (det vill säga varken studier på hel- eller deltid) omkring 60 000 personer bland tidsbegränsat anställda utan överenskommen arbetstid i 2017. Det vill säga att antalsskattningarna verkar hamna på omkring samma nivå för arbetare i privat sektor i de båda undersökningarna. 9.3.2Tidsbegränsat anställda 2006–2017 Figur 9.1 visar samtliga tidsbegränsat anställda de undersökta . Totalt finns det drygt 750 000 tidsbegränsat anställda 2017.13 I jämförelse med 2006 är det drygt 80 000 fler. När det gäller tidsbegränsat anställda som har en överenskommen arbetstid var det omkring 510 000 personer 2006. 2012 var det omkring 470 000 personer och 2017 cirka 550 000 personer. Det är en ökning i jämförelse med 2006 och i jämförelse med 2012. Källa: SCB . 13Om även tidsbegränsat anställda med en fast anställning i botten räknas med blir total- summan 810 000 personer 2017. Intermittenta anställningar – Omfattning Antalet som uppger att de kallas vid behov eller har tillfälligt arbete referensveckan har minskat något 2017 i jämförelse med de två tidigare åren. I stort sett samtliga i gruppen har svarat att de kallas vid behov och endast något tusental väljer alternativet tillfälligt arbete referensveckan. Vi väljer därför att slå samman de två svarsalternativen och kalla dem för ”kallas vid behov” för att förenkla redovisningen. Antalet tidsbegränsat anställda som utöver de som kallas vid behov uppger att de saknar överenskommen arbetstid har ökat kraftigt. 2017 är det så många som svarar på detta sätt i i jämförelse med 2006, en ökning från drygt 30 000 till drygt 100 000. Tabell 9.1 visar antalet tidsbegränsat anställda med respektive utan överenskommen arbetstid för samtliga samt uppdelat på kvinnor och män. Samma mönster i förändringarna återfinns både hos kvinnor och hos män. Källa: SCB . Tidsbegränsat anställda med fast anställning i botten Utöver de som redovisas som tidsbegränsat anställda i finns en grupp som har en fast anställning i botten men som arbetar i en tidsbegränsad anställning . Dessa räknas inte som tidsbegränsat anställda i , utan ses som tillsvidareanställda. Intermittenta anställningar – Omfattning att få en totalsiffra på antalet tidsbegränsat anställda behöver dessa därför läggas till AKU:s redovisning av tidsbegränsat anställda. 2017 handlar det om knappt 54 000 personer, varav 30 000 är kvinnor och knappt 24 000 män. När denna grupp räknas in blir totalsiffran för tidsbegränsat anställda 810 000 personer 2017. Antalet i denna grupp har ökat i jämförelse med 2006 och 2012. 2006 handlade det om totalt 30 000 personer och 2012 omfattade gruppen knappt 37 000 personer. Gruppen skiljer sig från andra tidsbegränsat anställda. Dels är de äldre, är i åldrarna 25–64, att jämföra med drygt 40 pro- cent bland tidsbegränsat anställda utan överenskommen arbetstid och bland tidsbegränsat anställda med överenskommen arbetstid. Det är också en högre andel som har eftergymnasial utbild- ning. Hälften har eftergymnasial utbildning och har för- gymnasial utbildning. Bland tidsbegränsat anställda utan överenskom- men arbetstid är det som har eftergymnasial utbildning och som har förgymnasial utbildning. Motsvarande andelar för tidsbegränsat anställda med överenskommen arbetstid är . 9.3.3Typ av anställning bland tidsbegränsat anställda utan överenskommen arbetstid När vi fördelar de tidsbegränsat anställda som saknar överenskom- men arbetstid 2017 efter vilken typ av tidsbegränsad anställning de uppger att de har framgår det att det vanligaste är att kallas vid behov, med 104 000 personer eller . Därefter kommer de som svarar att de är anställda med överenskommet arbetsschema . De är omkring 60 000 personer, eller av gruppen. Därefter kommer de som svarar vikariat, ungefär 13 000 personer och av gruppen. Den fjärde största gruppen är övriga, med cirka 11 000 personer och drygt 5 pro- cent av gruppen. svarar allmän visstid. Andelarna är i stort sett lika mellan kvinnor och män. Däremot finns en betydande förändring mellan de tre studerade åren, 2006, 2012 och 2017. Det är en mindre andel än tidigare som svarar att de kallas vid behov. En större andel uppger att de är anställda med överenskommet arbetsschema . Även andelen med vikariat och övriga har ökat . Se figur 9.2. Intermittenta anställningar – Omfattning Allmän visstidsanställning () Tillfälligt arbete under referensveckan Källa: SCB . Att en lägre andel svarar att de kallas vid behov och att en större andel svarar att de är anställda med överenskommet arbets- schema stämmer med utredningens kartläggning som gjorts i samarbete med arbetsmarknadens parter. Även om det fort- farande är vanligt att arbetsgivare ringer eller skickar sms med jobb- erbjudanden har ny teknik gjort att arbetspass numera kan bokas in via appar där arbetstagarna kan sätta upp sig på tider de är intresserade av att arbeta. Det skulle kunna förklara att en lägre andel uppger att de kallas vid behov. Det finns relativt små skillnader i typ av anställning mellan kom- munal och privat sektor. I båda sektorerna uppger hälften 2017 att de kallas vid behov. Bland kommunalt anställda utan överenskom- men arbetstid är det en fjärdedel som 2017 svarar att de har timanställ- ning. I privat sektor är det en knapp tredjedel. Vikariat är vanligare i än i privat sektor. av dem med tidsbegränsad anställning utan överenskommen arbetstid i sektor svarar att de har ett vikariat, att jämföra i privat sektor. Intermittenta anställningar – Omfattning I det följande redovisas en beskrivning av gruppen tidsbegränsat anställda som saknar överenskommen arbetstid utifrån ett antal bak- grundsfaktorer. Som jämförelse redovisas även motsvarande uppgifter för den grupp tidsbegränsat anställda som har en överenskommen arbetstid. Bland tidsbegränsat anställda som saknar överenskommen arbetstid är det en större andel som är i den yngsta åldersgruppen i jämförelse med tidsbegränsat anställda som har en överenskommen arbetstid, se figur 9.3. Nästan var femte är . Men det är också en större andel som är eller äldre. Mer än var tionde tidsbegränsat anställd utan överenskommen arbetstid är eller äldre. Totalt sett är det i gruppen som är eller . 43 pro- cent är i åldrarna 25–. Det kan jämföras med de tidsbegränsat anställda som har överenskommen arbetstid, där det är som är eller och som är . Källa: SCB . Intermittenta anställningar – Omfattning Var fjärde tidsbegränsat anställd utan överenskommen arbetstid har förgymnasial utbildning som högsta utbildningsnivå. Det är en betyd- ligt större andel i jämförelse med andra tidsbegränsat anställda, se figur 9.4. Det är också en lägre andel tidsbegränsat anställda utan överenskommen arbetstid som har eftergymnasial utbildning i jäm- förelse med de som har överenskommen arbetstid. I båda grupperna är det som har gymnasieutbildning som högsta utbildningsnivå. Källa: SCB . Tabell 9.2 visar vilken familjesituation de tidsbegränsat anställda utan överenskommen arbetstid har. av tidsbegränsat anställda utan överenskommen arbetstid är ensamstående och är sammanboende eller gifta. Bland övriga tidsbegränsat anställda är det ungefär lika vanligt att vara sammanboende som ensam- stående. Ungdomar som bor hos sina föräldrar räknas som ensam- stående. I gruppen som inte har överenskommen arbetstid är det bland de som är sammanboende ungefär var tredje som har barn under Intermittenta anställningar – Omfattning Bland ensamstående är det en liten andel som har barn , även om det förekommer. Tabell 9.2 visar antalet personer i olika familjesituationer 2006, 2012 och 2017. Som framgår av tabellen är det bland personer utan barn som ökningen av tids- begränsat anställda utan överenskommen arbetstid har skett. Källa: SCB, . 40procent av de tidsbegränsat anställda som inte har någon överens- kommen arbetstid är studerande, medan inte är i studier. Andelen som är studerande har ökat i jämförelse med 2006, då var andelen . I jämförelse med tidsbegränsat anställda som har en överenskommen arbetstid är det en större andel bland dem som inte har överenskommen arbetstid som studerar. bland dem med överenskommen arbetstid är studerande i jämförelse bland dem inte har en överenskommen arbetstid. I antal handlar det om 83 000 som studerar och knappt 124 000 per- soner utan överenskommen arbetstid som inte studerar 2017. av de som inte har någon överenskommen arbetstid har den aktuella sysselsättningen som enda huvudsyssla, medan har en eller flera bisysslor. Det är ungefär samma fördelning som bland tidsbegränsat anställda med överenskommen arbetstid. Det har heller inte skett någon större förändring mellan de undersökta åren när det gäller dessa andelar. I antal handlar det om knappt 27 000 personer med tidsbegränsade anställning utan överens- kommen arbetstid som har en eller flera bisysslor. Intermittenta anställningar – Omfattning Figur 9.5 visar fördelningen av tidsbegränsat anställda efter överens- kommelse om arbetstid och sektor för . Källa: SCB, . av de tidsbegränsat anställda utan överens- kommen arbetstid har under alla de tre undersökta åren varit i privat sektor och har varit anställda i primärkommunal sektor. Landstingskommunala sektorn står för en mindre del, om- kring alla tre åren. Staten står för bland tidsbegränsat anställda som saknar överenskommen arbetstid, men för för övriga tidsbegränsat anställda. Intermittenta anställningar – Omfattning Figur 9.6 visar tidsbegränsat anställda uppdelat på arbetare och tjänste- män för åren 2006, 2012 och 2017.14 Källa: SCB, . Det är en betydligt större andel arbetare i gruppen som saknar över- enskommen arbetstid i jämförelse med gruppen som har överenskom- men arbetstid. 2017 var i gruppen som saknar överens- kommen arbetstid arbetare, att jämföra i gruppen som har överenskommen arbetstid. Mellan de tre undersökningsåren har det dock skett en kraftig nedgång i andelen arbetare och motsvarande ökning av andelen tjänste- män. Förändringen är större i gruppen som saknar överenskommen arbetstid jämfört med gruppen som har överenskommen arbetstid. 14Indelningen baseras på yrkesnomenklaturen SSYK96 (2006 och 2012) och SSYK2012 (2017). Intermittenta anställningar – Omfattning Figur 9.7 visar utvecklingen i facklig anslutningsgrad för tidsbegränsat anställda efter överenskommelse om arbetstid. Fackligt ansluten Ej fackligt ansluten Källa: SCB, . Den fackliga anslutningsgraden har minskat bland alla tidsbegränsat anställda. 2006 var fyra av tio tidsbegränsat anställda utan överenskom- men arbetstid fackligt anslutna. 2017 var det tre av tio som var det. Efter att ha gått igenom ett antal bakgrundsfaktorer där vi har jämfört tidsbegränsat anställda med respektive utan överenskommen arbetstid följer nu ett antal områden där vi sätter fokus på den grupp av tidsbegränsat anställda som saknar överenskommen arbetstid. Figur 9.8 visar tidsbegränsat anställda utan överenskommen arbetstid efter arbetsplatsstorlek . Intermittenta anställningar – Omfattning Vet inte, men fler än 10 Källa: SCB, . arbetar på arbetsplatser med upp till 10 anställda, det gäller både bland kvinnor och bland män. När materialet delas upp på privat och sektor visar det att det är nästan en tredjedel inom privat sektor som arbetar på små arbetsplatser, medan det bara är inom sektor som är på en liten arbetsplats. Så många som fyra av tio inom sektor vet inte hur många som arbetar på arbetsplatsen. Figur 9.9 visar antalet tidsbegränsat anställda utan överenskommen arbetstid fördelat på olika näringsgrenar 2006, 2012 och 2017. Den vanligaste näringsgren är Vård och omsorg. 50 000 personer i gruppen tidsbegränsat anställda utan överenskommen arbetstid arbetade där 2017. Det är också inom Vård och omsorg, jämte Finansiell verksam- het och företagstjänster som ökningen sett till antal har varit störst . Intermittenta anställningar – Omfattning Finansiell verksamhet, företagstjänster Personliga och kulturella tjänster Tillverkning o utvinning, energi o miljö Jordbruk, skogsbruk o fiske Källa: SCB, . Tabell 9.3 visar andelen tidsbegränsat anställda utan överenskom- men arbetstid efter näringsgren och kön 2017. Det är relativt stora skillnader i könsfördelning mellan olika näringsgrenar. Nästan en tredjedel av kvinnorna arbetar inom Vård och omsorg medan mot- svarande andel bland männen är en sjundedel. En dubbelt så hög andel kvinnor i jämförelse med män återfinns inom Utbildning. Männen med tidsbegränsad anställning utan överenskommen arbets- tid återfinns å andra sidan oftare än kvinnor inom näringsgrenarna Bygg, Transport och Finansiell verksamhet och företagstjänster. Intermittenta anställningar – Omfattning Källa: SCB; . Med hjälp av den så kallade yrkesnomenklaturen (2012) går det att dela in materialet på olika yrkeskategorier. På grund av tidsseriebrott har vi valt att endast ta fram uppgifter när det gäller yrke. Som framgår av tabell 9.4 är det en stor del av gruppen som arbetar i yrken inom service, omsorg och försäljning. Bland kvinnor är det en majoritet som arbetar inom dessa yrken och inom kom- munal sektor är det två tredjedelar. Yrken med krav på kortare utbild- ning eller introduktion är näst vanligast. Inom privat sektor är det som återfinns i denna kategori. Vid en jämförelse med tidsbegränsat anställda som har en överenskommen arbetstid visar det sig att fördelningen är betydligt jämnare mellan olika yrkes- områden. Här är det som befinner sig inom service omsorg och försäljningsarbete. arbetar inom yrken med krav på fördjupad högskolekompetens. Intermittenta anställningar – Omfattning Källa: SCB, . Eftersom en så stor del av de tidsbegränsat anställda finns inom service och omsorg är det möjligt att bryta ner materialet mer finfördelat. Vi har därför tagit fram uppgifter för de yrken inom utbildning respektive vård och omsorg som finns inom SKL:s och avtalsområde samt för detaljhandelsområdet.15 Totalt sett är det cirka 70 000 tidsbegränsat anställda utan överenskommen arbetstid som finns inom dessa tre yrkeskategorier 2017. Knappt 42 000 arbetar inom vård och omsorg och strax under 12 000 inom utbildning. Omkring 16 000 arbetar inom detaljhandeln. Andelsmässigt är det samma könsfördelning mellan de två områdena inom två områden, inom både utbildningsområdet och inom vård och omsorg är män och är kvinnor. 15Se bilaga 2. Intermittenta anställningar – Omfattning Inom detaljhandeln ör könsfördelningen något mer jämn, är män och är kvinnor. Eftersom vi även har uppgifter om antalet tidsbegränsat anställda med överenskommen arbetstid inom samma yrkesgrupper går det att göra en skattning av hur stor del av de tidsbegränsat anställda som saknar överenskommen arbetstid. Figur 9.10 visar ett urval yrkes- kategorier med en hög andel tidsbegränsat anställda som saknar över- enskommen arbetstid. Totalt sett var det drygt var fjärde tidsbegränsat anställd som saknade överenskommen arbetstid 2017. Yrken med krav på (omr.) Källa: SCB, .