sou · H7B320 · 2019-04-29 00:00:00 — Enligt behövde bedömningar och beslut anpassas till förändringarna vilket påverkade handläggningen påtagligt. 2017/18:138, s. 29 och 31. 18Regeringsbeslut I:11 , Regleringsbrev för avseende (ändringsbeslut). 19Redovisning av uppdrag om lärarlegitimation, (). Exempel på införande av yrkesregleringar Av ovanstående beskrivning av hur reformen sjösattes kan man konstatera betydelsen av tillräcklig tid för genomförande och realistiska tidsramar för alla inblandade aktörer i syfte att rättssäkert och noga genomföra reformer, vilket även exemplet med den sociala barn- och ungdomsvården visar, se avsnitt 4.3. Alla berörda, såsom yrkesutövarna själva, deras arbetsgivare och ansvariga myndigheter, behöver från början ha klart för sig vad innebörden av reformen är och vilka planeringsmöjligheter som ges. När det gäller införandet av legitimation för hälso- och sjukvårdskuratorer finns också vissa likheter med utredningens uppdrag som förutsätter att en yrkesreglering för undersköterskor ska införas. Med anledning av tidigare och nuvarande regeringars uttalanden om vikten av att hålla nere antalet legitimerade yrken skulle en tydligare bedömning av nödvändigheten av att införa legitimation för hälso- och sjukvårdskuratorer kunnat göras. En orsak till att regeringen så snabbt kom fram till att legitimation var den bästa lösningen är därför förmodligen tillkännagivandet från där regeringen ombads återkomma med ett sådant förslag. 11Validering av undersköterskans kunskap och kompetens Utredningens förslag om yrkesreglering kommer att medföra en tydlig lägsta utbildningsnivå för yrket undersköterska. Det finns drygt 180 000 yrkesverksamma undersköterskor, bland dem många personer som har arbetat länge inom yrket och som har varierande utbildningsbakgrund. Den kunskap och kompetens som dessa har erhållit ska kunna valideras för att inventera om yrkesutövaren behöver komplettera med ytterligare kurser för att uppnå regleringens krav. Mot bakgrund av den varierande utbildningsbakgrunden är det rimligt att anta att det kommer handla om en relativt stor andel som behöver valideras om de vill uppnå den föreslagna yrkesregleringens krav. Utredningen har i uppdrag att föreslå vilken aktör som ska ansvara för valideringen av undersköterskans kunskap och kompetens. Även om uppdraget inte handlar om att föreslå hur valideringen ska gå till, är en förståelse för på vilka sätt validering görs och vilka eventuella problem som är behäftade med en sådan process en förutsättning för att kunna bedöma vilken aktör som vore mest ändamålsenlig att föreslå som ansvarig för valideringen. Utredningen har därför varit angelägen om att träffa olika aktörer som arbetar med validering inom vård och omsorg och frågan om validering har även diskuterats vid varje möte med företrädare för kommunalt eller landstingsfinansierad vård och omsorg under kartläggningen. Utöver dessa möten har utredningen träffat , , Valideringsdelegationen, Myndigheten för , Arbetsförmedlingen, Vård- och omsorgscollege, DalaValidering, Validering , Validering Väst samt Kravmärkt Yrkesroll. och har i sina respektive uppdrag redovisat vad den nya undersköterskeexamen ska innehålla samt vilken kompetens en undersköterska bör ha, se kapitel 9. Validering av undersköterskans kunskap och kompetens utarbetade kunskapsnivåer som kan användas i en valideringsprocess. förslag till nationella kompetenskrav omfattar hela vård- och omsorgsområdet och avser den grundläggande gemensamma kompetensen för yrket undersköterska. Myndigheten har dock gjort bedömningen att kompetenskraven inte kan fastställas i föreskrift. För att kompetenskrav i föreskrift ska kunna få någon reell betydelse behöver de enligt vara en del av en bredare reglering av yrket. Det behövs då en författningsreglerad koppling mellan regleringen och kompetenskraven i föreskrift. Myndigheten anser dock att en reglering av yrket undersköterska kan konstrueras på sätt som inte kräver att fastställer kompetenskrav i föreskrift, se vidare kapitel 9.1 Bestämmelser om validering finns i skollagen (2010:800) samt i förordningen (2011:1108) om vuxenutbildning. I 20 kap. 42–45 §§ skollagen framgår att en elev i vuxenutbildning kan få sina kunskaper och sin kompetens validerade samt att eleven ska ha möjlighet att få dessa dokumenterade skriftligt. Huvudmannen ansvarar för att informera om möjligheten att få intyg vilket sedan utfärdas av rektor. har i sina föreskrifter fastställt hur ett intyg efter validering ska utformas.2 I 2 kap. 8 § förordningen om vuxenutbildning anges att validering får ske inom ramen för alla kurser och ska utgå från elevens förutsättningar och behov. Vidare behöver en elev som har genomgått validering för en del av en kurs inte delta i undervisningen när det gäller den delen av kursen. Av bestämmelsen kan utläsas att det förutsätts att validering sker i samband med att en individ är inskriven i vuxenutbildning. I 4 kap. 25 § förordningen om vuxenutbildning anges att den som har genomgått en validering ska kunna få ett intyg utfärdat. Ytterligare föreskrifter om validering får meddelas av . 1Socialstyrelsen (2018) Förslag till nationella kompetenskrav för yrket undersköterska – redovisning av uppdrag till regeringen 20181201 Dnr 4.1.5-31521/2017. 2SKOLFS 2014:120 om utformningen av intyg i vuxenutbildning, särskild utbildning för vuxna och utbildning i svenska för invandrare. Validering av undersköterskans kunskap och kompetens Definitioner av viktiga begrepp Validering genomförs inom vuxenutbildning (komvux), yrkeshögskola samt universitet och högskolor, bland annat i syfte att korta vägen till vidare studier eller arbete. Nedan återges några av de begrepp som återkommer i detta avsnitt och vars definitioner kommer från Valideringsdelegationens hemsida.3 Validering definieras i 20 kap. 42 § skollagen (2010:800) som en process som innebär en strukturerad bedömning, värdering och dokumentation samt ett erkännande av kunskaper och kompetens en person besitter oberoende av hur de förvärvats. På europeisk nivå beskrivs den i fyra separata steg: identifiering, dokumentering, bedömning och erkännande (certifiering) (Rådets rekommendation om validering av icke-formellt och informellt lärande 2012/C 398/01. Förmåga att använda kunskaper och färdigheter för att utföra uppgifter och lösa problem. Kompetens som en etablerad organisation (till exempel en utbildningsinstitution, en myndighet eller en branschorganisation) har bedömt och dokumenterat i formella termer genom betyg, intyg, certifikat, legitimation etc. Den samlade, faktiska, kompetens som en individ har oberoende av hur, när eller var den har utvecklats. Reell kompetens utgör en egen behörighetsgrund till utbildning inom och högskolan vid sidan av formell behörighet genom betyg. Validering av undersköterskans kunskap och kompetens kompetens avser i dessa sammanhang den sökandes förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen. 11.1.1Statliga aktörer med uppdrag om validering Flera olika myndigheter arbetar med validering. De relevanta myndigheterna för validering av undersköterskors kunskap och kompetens är främst , Myndigheten för samt Arbetsförmedlingen. har uppdrag att stödja regional kompetensförsörjning vilket i olika projekt kan komma att omfatta validering. Enligt 18 § 5 förordningen (2015:1047) med instruktion för ska myndigheten främja användningen och utvecklingen av validering inom vuxenutbildning. tillhandahåller även information om, stöd samt verktyg för validering för personal som arbetar med validering. Myndigheten har även utformat riktlinjer för att stödja kommunerna i arbetet med validering. Enligt 11 § har myndigheten uppdraget att administrera statliga stöd och bidrag enligt särskilda föreskrifter eller särskilda beslut samt följa upp och utvärdera de statliga stöd och bidrag som myndigheten administrerar. Dessa bidrag kan bl.a. ges till kommunala huvudmän för att finansiera yrkesinriktad vuxenutbildning på gymnasial nivå. Arbetsgivar- och arbetstagarorganisationer kan också söka dessa statsbidrag för att utveckla lärandet på arbetsplatser inom ramen för yrkesintroduktionsavtal för exempelvis utvecklande av kompetensprofiler och modeller för validering som ska underlätta för personer att få arbete. I 6 § förordningen (2011:1162) med instruktion för Myndigheten för anges att myndigheten ska främja användningen och utvecklingen av validering inom de utbildningar som myndigheten ansvarar för samt stödja branscherna i deras arbete med att utveckla och kvalitetssäkra samt informera om modeller för validering. Validering av undersköterskans kunskap och kompetens innebär det utbildningar inom och kontakttolkutbildningar. Myndighetens arbete med att stödja branscher innebär t.ex. att driva ett branschnätverk för validering, där representanter för branscher, arbetsmarknadens parter och olika myndigheter deltar. Dessutom har myndigheten utarbetat en standard för branschvalidering i enlighet med myndighetens regleringsbrev för . Myndigheten ska även enligt 9 § 2. instruktionen vara den nationella samordningspunkten för den europeiska referensramen för kvalifikationer för livslångt lärande, European Qualifications Framework (EQF). Myndigheten ansvarar därför för införande av nationella referensram, SeQF, vilket sker i samarbete med arbetslivets organisationer, berörda myndigheter, utbildningsanordnare och studerande. Gemensam referensram för kvalifikationer inom EU har tagit fram ett övergripande ramverk, European Qualifications Framework for Lifelong Learning (EQF), som ska underlätta för arbetsgivare och individer att förstå och jämföra nivåer på olika kvalifikationer nationellt och internationellt.4 Rekommendationen om den europeiska referensramen fastställdes av och parlamentet och har 38 europeiska länder ställt sig bakom EQF.5 Varje land ska ta fram nationella referensramar som ska kopplas till det övergripande europeiska översättningsverktyget. SeQF regleras i förordningen (2015:545) om referensram för kvalifikationer för livslångt lärande. I Valideringsdelegationens tilläggsdirektiv framgår att en kvalifikation definieras i förordningen som ett dokumenterat resultat av lärande i form av kunskaper, färdigheter och kompetenser vilket innebär att en kvalifikation kan uppnås genom utbildning, validering eller en kombination av de båda. Vidare anges att det formella utbildningssystemets kvalifikationer är, i och med införandet av en svensk referensram för kvalifikationer (SeQF), nivåplacerade i referensramen. Icke-författningsreglerade kvalifikationer (bl.a. arbetslivets kvalifikationer) kan bli inplacerade genom ett ansökningsförfarande. 4https://ec.europa.eu/ploteus/sites/eac-eqf/files/broch_sv.pdf 5www.myh.se/Verksamhetsomraden/SeQF/ Mer om SeQF: / Validering av undersköterskans kunskap och kompetens formella kvalifikationerna och arbetslivets kvalifikationer är möjliga att uppnå genom validering.6 Arbetsförmedlingen har inget uttalat uppdrag om validering. Däremot är uppdraget generellt att bidra till en väl fungerande arbetsmarknad. Detta ska enligt 2 § förordningen (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen bl.a. ske genom att effektivt sammanföra dem som söker arbete med dem som söker arbetskraft, prioritera dem som befinner sig långt från arbetsmarknaden, samt bidra till att stadigvarande öka sysselsättningen på lång sikt. Arbetsförmedlingen har också ett särskilt ansvar för att nyanlända invandrare erbjuds insatser som främjar en snabb och effektiv etablering på arbetsmarknaden. Myndigheten ska inom ramen för detta ansvar vara samordnande, stödjande och pådrivande i förhållande till övriga berörda parter.7 Inom ramen för dessa uppdrag är det troligt att stöd till validering blir aktuellt, inte minst utifrån att öka möjligheten för nyanlända att slussas in i vård- och omsorgsyrkena. Myndighetens insatser gäller givetvis endast personer som är arbetssökande. har regeringens uppdrag att stödja regionalt kompetensförsörjningsarbete –2020.8 Myndigheten stödjer regionernas arbete med kompetensförsörjning på flera sätt och var arbete med att etablera effektiva strukturer för validering på regional nivå samt medverka i planeringen av utbud och inriktning för regionalt yrkesvux inom vuxenutbildning särskilt utpekade fokusområden. 2018:101 Tilläggsdirektiv till Valideringsdelegationen 2015–2019. 76 §§ Förordning (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen. 8https:///download/18.422ed23d1617209f936c1af/1518091395792/Stödja% 20reg%20kompetensförsörjnarbete%20Ä%202018-3-01.pdf Validering av undersköterskans kunskap och kompetens Som tidigare nämnts i kapitel 3 har Valideringsdelegationen regeringens uppdrag att följa, stödja och driva på ett samordnat utvecklingsarbete inom valideringsområdet.9 Delegationen har lämnat två delbetänkanden och ska lämna ett slutbetänkande senast den 30 december 2019.10 Valideringsdelegationen har också bl.a. utarbetat en ord- och begreppslista samt valideringsguider för berörda parter i processen. Regeringen beslutade om ett tilläggsuppdrag som bl.a. inbegriper att föreslå en övergripande definition av validering samt analysera och ta ställning till hur den nationella referensramen för kvalifikationer för livslångt lärande kan användas för att stärka samspelet mellan validering och utbildningsinsatser av olika aktörer. Enligt direktivet är bakgrunden till uppdraget bl.a. att ansvaret för validering inom både utbildningsväsendet och arbetsmarknadsområdet är decentraliserat och rymmer många aktörer. Kopplingen mellan validering som sker inom de olika områdena är svag vilket sammantaget ger ett splittrat valideringssystem. Det råder oklarheter om vad begreppet validering betyder vilket kan få konsekvenser för hur validering inom de olika områdena utformas och används. Definitionen av och därmed innehållet i validering skiljer sig mellan olika utbildningsformer men också inom arbetslivet. För både individ och arbetsgivare kan det exempelvis innebära en otydlighet kring värdet av en valideringsinsats vilket leder till ett svåröverblickbart och osäkert system.11 11.2Initiativ för validering av kunskap och kompetens inom vård och omsorg Utöver det stödmaterial och de riktlinjer för validering som olika myndigheter tillhandhåller finns det flera pågående initiativ till samarbeten eller stödmaterial som arbetsgivare kan använda eller lära ifrån. Utredningen har inhämtat erfarenheter från olika verksamheter och har också fått information om andra projekt för validering. Dessa återges kortfattat i detta kapitel. 2015:120 En samordnad utveckling av validering. 10SOU 2017:18, En nationell strategi för validering och SOU 2018:29 Validering i högskolan – för tillgodoräknande och livslångt lärande. 2018:101 Tilläggsdirektiv till Valideringsdelegationen 2015–2019. Validering av undersköterskans kunskap och kompetens Vård- och omsorgscolleges arbete med validering Vård- och omsorgscollege (VO-College) har i samarbete med representanter från tre regionala VO-College, Validering Väst och VO– tagit fram nationella riktlinjer för validering inom vård och omsorg. Dessa antogs av styrelsen och ersatte därmed de tidigare riktlinjerna . Riktlinjerna för validering inom VO-College är framtagna i samråd med personer som har stor erfarenhet av validering i regionala college och överensstämmer med syn på validering. ska ett kompletterande metodstöd tas fram. Riktlinjerna identifierar olika roller i valideringsprocessen och strukturerar den i olika delmoment. De berörda aktörerna kan vara studievägledare, yrkeslärare hos utbildningsanordnaren, valideringshandledare på arbetsplatsen samt validanten själv. Varje roll har sitt ansvar i något eller några av delmomenten som består av kartläggning och bedömning. Bedömningen sker både praktiskt och teoretiskt. De praktiska delarna av valideringen sker i reell miljö, vissa praktiska delar kan göras i en arbetsplatsliknande miljö. Om individen har en anställning byter individen arbetsplats vid valideringen alternativt kommer valideringshandledaren från en annan arbetsplats. Detta för att säkerställa opartiskhet och rättssäkerhet. Valideringen inom ramen för VO-College sker endast mot kursinnehåll vilket innebär att valideringsprocessens olika moment utgår ifrån att bedömningen ska ske mot gymnasiekursernas nationella mål, centralt innehåll, kunskapskrav och hela betygsskalan.12 Kravmärkt yrkesroll började som ett socialfondsprojekt 2001 på initiativ från några kommuner i (KSL). är Kravmärkt yrkesroll en ideell förening som drivs av fyra kommuner; , , och och sitter med i den regionala styrgruppen VO-College. Föreningen arbetar mest med äldreomsorg och till viss del med funktionshinderområdet. Kravmärkt yrkesroll har tagit fram sex yrkeskrav med tillhörande lärandemoduler. Varje modul innehåller kriterier som beskriver vilka konkreta kunskaper en medarbetare ska ha för att uppfylla yrkeskravet. Totalt rör det sig Validering av undersköterskans kunskap och kompetens om cirka 200 kriterier. Kriterierna är i sin tur kopplade till läranderesultat. Det handlar således inte om validering mot utbildning utan mot de yrkeskrav som föreningen själva har arbetat fram. Valideringsprocessen följer europeiska och nationella riktlinjer för validering och omfattar för fyra deltagare med två yrkesbedömare. Processen innehåller gruppsamtal, skrivuppgift samt praktisk uppgift och yrkesbedömarna följer upp valideringen i ett individuellt samtal. Valideringen avslutas sedan med ett trepartssamtal mellan yrkesbedömare, deltagare och chef. Resultatet dokumenteras i ett kompetensutlåtande och en kompetensutvecklingsplan och därefter utfärdas ett kompetensbevis. Enligt uppgift till utredningen har föreningen validerat cirka 15 000–18 000 personer. Föreningen utbildar också yrkesbedömare för validering. Verksamheten finansieras bl.a. genom den Europeiska socialfonden samt en avgift på per deltagande kommun.13 Utredningen erfar att det pågår samarbeten över kommungränserna om stöd i valideringen runtom i landet. Stödstrukturerna visade sig vara i olika utvecklingsfaser och finansierades på olika vis, antingen genom projektmedel eller som permanent verksamhet. Det finns även andra projekt som på olika sätt arbetar med validering. Några av dessa redogörs för nedan. Validering Väst är en etablerad stödstruktur inom ramen för ett samarbete mellan de fyra kommunalförbunden i samt (VGR). Samarbetet i kompetensplattformen ska ge ökad kunskap och bättre översikt och samverkan inom kompetensförsörjnings- och utbildningsområdet. Stödet ges i form av bl.a. metodstöd, samordning av nätverk och kompetensöverföring. Verksamheten har också utvecklat en egen valideringsmodell inom vård och omsorg i linje med och styrande dokument. Validering av undersköterskans kunskap och kompetens Validering Väst har samarbetat med VO-College och fortsätter samarbetet i utvecklandet av det metodstöd för VO-Colleges nationella riktlinjer som ska presenteras . Valideringsprocessen innehåller ett samarbete mellan arbetsplatser. Detta innebär att personal på olika arbetsplatser som ska valideras, kan byta arbetsplats med varandra inför valideringen. Detta möjliggör en oberoende validering av praktiska kunskaper på arbetsplats och att verksamheterna inte behöver fylla dessa platser med tillfälligt anställda vikarier . Validering är en samordnad plattform för 10 kommuner i samt () för information och kunskapsspridning om validering. Involverade aktörer är bl.a. Arbetsförmedlingen, vuxenutbildningarna i länet, VO-College i , teknikcollege i och samt . Även yrkeshögskoleutbildningar och folkhögskolor i ingår. Arbetet är inriktat på att utveckla en struktur för regionalt valideringsarbete, stimulera ett ökat användande av valideringsmodeller samt för att skapa struktur för uppföljning av genomförd validering. Syftet är att tydliggöra och skapa överblickbarhet av valideringsvägar för att underlätta för personer att starta, genomgå och slutföra en kvalitetssäker validering. I valideringsarbetet tillämpas stödmaterial och Valideringsdelegationens valideringsguider. Processen innefattar praktisk validering på arbetsplats med yrkesbedömare och det förekommer även validering i testmiljöer såsom i en träningslägenhet. Inom denna valideringsprocess arbetar man enskilt. Valideringen sker mot kurser och den eventuella utbildningen som behöver kompletteras med är inget Validering kan ombesörja utan den får ske i ordinarie utbildningsformer. Vidare har, enligt Validering , VO-College haft en arbetsgrupp, bestående av arbetsgivare, som arbetat fram ett förslag till krav och kompetens kopplat till olika arbetsuppgifter och yrkesgrupper inom vård och omsorg samt hälso- och sjukvård. Arbetet finansieras genom det regionala utvecklingsuppdraget Region . Validering av undersköterskans kunskap och kompetens (DVC) är en regional stödstruktur i och som arbetar på uppdrag av samtliga dalakommuner via huvudmannen kommun. DVC stöttar de som utför valideringen i praktiken och upprätthåller ett starkt regionalt nätverk som skapar kontaktytor för bl.a. rektorer och studie- och yrkesvägledare. Uppdraget handlar om att skapa ökade förutsättningar för en effektiv och välfungerande validering av reell kompetens samt hålla samman det operativa arbetet kring validering i . Det ska finnas en tydlig koppling mellan individens och arbetsmarknadens behov och DVC ska med övriga berörda parter, utveckla samarbeten och processer som bättre bidrar till länets behov av strategisk kompetensförsörjning. Det finns tre s.k. valideringsnoder, (industri), i samarbete med VO-College (vård och omsorg) samt /(hotell och restaurang/kock). Varje nod är bemannad med två lärare. Valideringsprocessen innefattar både teoretiska och praktiska prov för att uppvisa färdigheten, kartläggning och samtal. Valideringen utgår från kursplanerna och sker utifrån case samt gruppdiskussioner. En lärare för diskussionen, en annan sitter med kursmålen och checkar av. Processen uppskattas omfatta sammanlagt 10–beräknat på deltagande 1–. Andra exempel på validering Branschvalidering är validering av individers kompetens som genomförs i branschernas regi. Det är branschens verksamheter och företag som står för legitimiteten och branschvalideringen har ett nationellt erkännande. Valideringen fokuserar på branschens krav på yrkeskompetens, det vill säga sådan kompetens som efterfrågas i arbetslivet och som gör individen anställningsbar inom ett kompetensområde eller i en yrkesroll.14 Inom ramen för branschvalidering kan utvecklande av yrkesprofiler efter företagens arbetsbeskrivningar tydliggöra arbetsuppgifter och kompetenskrav inom respektive yrkesroll 14www.myh.se/Verksamhetsomraden/Validering1/Validering Validering av undersköterskans kunskap och kompetens och därmed skapa karriärvägar och kompetensutveckling bland medarbetarna. Det förtydligar också en lägsta nivå för anställningsbarhet. Som beskrivs i kapitel 4 har infört en ny modell som ger möjlighet att som vuxen yrkesarbetande ta sitt ”fagbrev” som man arbetar. Med den nya modellen krävs det ett års heltidsarbete inom yrket undersköterska (helsefagarbeider). har kravet varit att man ska ha fullgjort lärlingstiden eller arbetat i yrket för att få fagprøven (examen).15 11.2.1Hur ser verksamheterna på sina förutsättningar att validera? En av frågorna utredningen ställde till verksamhetsföreträdarna under kartläggningen var hur de såg på verksamhetens förutsättningar att validera kompetensen hos den personal som behöver validera sina kunskaper för att kunna nå upp till regleringens krav på utbildningsnivå. Bland svaren var det några synpunkter som återkom med jämna mellanrum. Dessa var att: –Det behövs en nationell, likvärdig bedömning. –VO-College bör vara involverade i valideringsprocessen. –Statliga medel kommer att behövas. –Genomförandet bör ske på lokal nivå.