sou · H7B363 · 2019-12-19 00:00:00 — 5.8.5Samlade klimat- och miljöeffekter vid användning av biogas Tabell 5.7 visar att nyttan av att använda biogas är högst när den er- sätter bensin och diesel, följt av att ersätta naturgas. Att ersätta svensk elmix och värme från flis med biogas bedöms enbart ger upphov till en ytterst marginell nytta. 76Intervallet i utsläppsreduktionen är inklusive respektive exklusive ett metanläckage i uppgraderingsprocessen på . Utsläppsreduktion vid användning av biogas beroende på hur biogasen används (gram/kWh) (koldioxid-ekv.) (SO2-ekv.) (PO43-ekv.) -0,01 -0,01 -0,01 -0,01 -0,01 -16,6 -0,1 -0,02 Källa: , m.fl., Styrmedel för en ökad produktion och användning av biogas (2019), , rapport 114. 5.9Kvantitativ bedömning av nyttor som härrör från produktion och konsumtion av biogas från lignocellulosa Som ett komplement till den ovan refererade kvantifieringen av mil- jönyttor vid produktion och användning av biogas från organiska restprodukter via rötning har professor genomfört en samhällsekonomisk värdering av förgasning av skogsrestprodukter till biogas. Analysen av biogas från rötning visar att det är utsläpp av växt- husgaser som dominerar den samhällsekonomiska värderingen och att utsläpp av partiklar samt försurande och övergödande gaser nor- malt har en marginell påverkan. Detta gäller dock inte vid lagring och spridning av biogödsel och orötad gödsel där utsläpp från försurande och övergödande ämnen har relativt stor betydelse. 77Med respektive utan metanläckage. 78Om det antas att gasmotorn inte har några emissioner respektive samma emissioner som en konventionell motor. Dessa steg är dock inte aktuella för förgasning av skogsrestpro- dukter varför den följande analysen enbart fokuserar på växthus- gaser. Den tidigare analysen av biogasens miljönyttor inkluderar oli- ka användningsområden för biogas och beskriver skillnaden mellan att använda denna som drivmedel eller för el- och värmeproduktion. Eftersom dessa skillnader är motsvarande för biogas producerat via förgasning fokuserar denna analys enbart på produktionssystemet och användning av uppgraderad biogas som drivmedel. De steg som inkluderas är således uttag av råvara, framställning av uppgraderad biogas till fordonsgaskvalitet, distribution samt ersättning av bensin och diesel. Observera att enbart ILUC-fria substrat har beaktats i denna analys. Skogsrestprodukter kan förgasas både storskaligt och i små an- läggningar varför båda dessa produktionssystem analyseras. De skogsrestprodukter som inkluderas är grenar och toppar (grot) från slutavverkning eftersom denna kategori restprodukter utgör den största outnyttjade biomassapotentialen för energiändamål från skogs- bruket.81 I tabell 5.8 sammanfattas resultaten avseende utsläpp av växthus- gaser från biogasproduktion via förgasning av grot och baserat på den beräkningsmetodik som används i EU:s förnybartdirektiv (RED II).82 81Börjesson , Potential för ökad tillförsel och avsättning av inhemsk biomassa i en växande svensk bioekonomi (2016) , rapport nr 97. Analysen bygger på sammanställ- ningar av resultat från tidigare livscykelstudier av de aktuella systemen och utifrån svenska förhållanden. Beräkningsmetodiken följer den som beskrivs i EU:s Förnybartdirektiv (EU 2009; 2015; 2018) men också den som beskrivs i ISO-standarden för livscykelanalys (ISO, 2006) och som förordar utökade systemgränser vilket innebär att också markkolsförändringar vid uttag av grot inkluderas. 82Denna metodik innebär att inga indirekta utsläpp från uttag av grot inkluderas och att för- delning (allokering) av växthusgaser mellan biogas och eventuella biprodukter som genereras vid framställningsprocessen görs utifrån produkternas lägre värmevärde. Tabell 5.8 Växthusgasprestanda för biogas producerad av grot via förgasning och baserat på beräkningsmetodiken i EU:s Förnybartdirektiv (g koldioxid-ekv/MJ) (% jmf med fossil referens)83 Källa: , m.fl., Styrmedel för en ökad produktion och användning av biogas (2019), , rapport 114. Sammanfattningsvis bedöms livscykelutsläppen av växthusgaser vari- era mellan ca 5 och koldioxidekvivalenter per MJ biogas bero- ende av systemdesign och anläggningsstorlek. Jämfört med livscykel- utsläppen från bensin och diesel uppgår reduktionen av växthusgaser till mellan . I tabell 5.9 sammanfattas motsvarande resultat avseende utsläpp av växthusgaser från produktionen av biogas från lignocellulosa men baserat på förordad beräkningsmetodik i ISO-standarden för livs- cykelanalys. Tabell 5.9 Växthusgasprestanda för biogas producerad av grot via förgasning och baserat på förordad beräkningsmetodik i ISO-standarden för livscykelanalys (systemutvidgning) (g koldioxid-ekv/MJ) (% jmf med fossil referens)86 Källa: , m.fl., Styrmedel för en ökad produktion och användning av biogas (2019), , rapport 114. 83Livscykelutsläpp från fossil referens (bensin och diesel): koldioxid-ekv/MJ (enligt RED II). 84Utsläpp från distribution baseras på m.fl. (2016). 86Livscykelutsläpp från fossil referens (bensin och diesel): koldioxid-ekv/MJ (enligt RED II). 87Utsläpp från distribution baseras på m.fl. (2016). Till skillnad från beräkningsmetodiken i RED II inkluderas även indirekta utsläpp från uttag av grot i form av förändrade halter av markkol i dessa beräkningar. När grot tas ut och används för energi- ändamål innebär detta att biomassans kolinnehåll frigörs snabbare jämfört med om groten lämnas kvar och förmultnar långsamt. I ett kortare perspektiv, motsvarande , blir skillnaden i utsläpp av biogen koldioxid stor mellan att ta ut grot för energiändamål och att lämna kvar den i skogen. I ett längre perspektiv, motsvarande några decennier, blir skillnaden dock mycket mindre eftersom större delen av groten då har brutits ned i skogen och dess kolinnehåll har fri- gjorts som koldioxid. Vilket tidsperspektiv man antar när det gäller skillnader i utsläpp av biogen koldioxid och markkolshalter har såle- des stor påverkan på klimatprestandan för grotbaserad biogas (liksom för andra energibärare baserade på grot).89 Sammanfattningsvis bedöms livscykelutsläppen av växthusgaser från grotbaserad biogas bli ca 2 till 3 gånger högre när också mark- kolseffekter från grotuttag inkluderas och då uppgå till mellan 13 och koldioxidekvivalenter per MJ biogas producerad från ligno- cellulosa. Jämfört med livscykelutsläppen från bensin och diesel uppgår reduktionen av växthusgaser i dessa fall till mellan 79 och I företagsekonomiska kalkyler beräknas det ekonomiska värdet av olika åtgärder för enskilda organisationer eller personer. Samhälls- ekonomiska kalkyler har i stället som syfte att beräkna hur en åtgärd påverkar alla personer och organisationer i hela eller delar av sam- hället.90 En samhällsekonomisk värdering ska idealt inkludera alla effekter som en åtgärd för med sig. Utöver direkta ekonomiska trans- aktioner kan det t.ex. handla om effekter på miljö och hälsa och män- niskors bekvämlighet (t.ex. tidsåtgång för transporter och risk för förseningar). Andra faktorer som kan inkluderas i samhällsekono- 89I de studier som använts för detta avsnitt har ett tidsperspektiv motsvarande minst en om- loppstid skogsodling () antagits vid beräkningar av ökade utsläpp av biogen koldioxid vid grot-uttag som följd av en något minskad kolhalt i skogsmarken. Se m.fl. (2016) samt , och , LignoSys – System study of small scale thermochemical conversion of lignocellulosic feedstock to biomethane (2018). 90Trafikverket, Introduktion till samhällsekonomisk analys (2012). miska kalkyler är t.ex. buller, risk för olyckor, och försörjnings- trygghet.91 Här beaktas det samhällsekonomiska värdet av att biogassystem ger upphov till förändrade emissioner av växthusgaser och partiklar samt emissioner som påverkar övergödning och försurning. Det bör noteras att flera nyttor som har ansett svåra att kvantifiera istället beskrivs kvalitativt i avsnitt 5.11. Olika typer av emissioner påverkar samhället på olika sätt och de kan också värderas med hjälp av olika metoder. Här baseras beräk- ningarna på värden som används av och Naturvårdsver- ket.92 För en närmare beskrivning av metoder, antaganden och refe- renser hänvisas till dessa båda publikationer. 5.10.1Samhällsekonomisk värdering av emissioner Här baseras beräkningarna på de kalkylvärden som anges, vilket inne- bär att kostnaden för emissioner av växthusgaser relateras till den svenska koldioxidskatten.93 prisnivå satte kost- naden till /kg koldioxidekvivalent. antar också en årlig uppräkningsfaktor på , vilket innebär en uppräk- ning för att motsvara dagens nivå. I dagens prisnivå sätts därför kostnaden till /kg koldioxidekvivalent. har har genomfört en översyn av koldioxid- värderingen i ASEK94. Översynen har resulterat i att den nuvarande värderingen på per kg koldioxidekvivalenter ersätts med en ny värdering på per kg koldioxidekvivalenter . Den nya värderingen baseras på den maximala nivån på reduk- tionspliktsavgiften i stället för som tidigare på koldioxidskatten.95 91Trafikverket, Analysmetod och samhällsekonomiska kalkylvärden för transportsektorn: ASEK 6.1 (2018). 92Trafikverket, Analysmetod och samhällsekonomiska kalkylvärden för transportsektorn: ASEK 6.1 (2018) och , Minskat matavfall – miljönytta och kostnadsbesparingar (2015) rapport 6697. 93Trafikverket, Analysmetod och samhällsekonomiska kalkylvärden för transportsektorn: ASEK 6.1 (2018). 94Trafikverket ansvarar för att utveckla de principer för samhällsekonomisk analys och de kal- kylvärden som ska tillämpas i transportsektorns samhällsekonomiska analyser. Verktyget kallas analysmetod och samhällsekonomiska kalkylvärden för transportsektorn (ASEK). 95Trafikverket, Åtgärder för ökad andel godstransporter på järnväg och med fartyg – Redovisning av regeringsuppdrag, (2019:140). I detta avsnitt antas den samhällsekonomiska kostnaden för netto- utsläpp av koldioxid uppgå till 1,23 respektive per kg koldioxid- ekvivalent. När det gäller emissioner av fina partiklar (PM2,5) och kostnaden för den negativa hälsopåverkan som dessa kan medföra anger Trafik- verket ett värde på /exponeringsenhet.96 En exponerings- enhet är en person som påverkas av partiklarna. Den samhällseko- nomiska kostnaden för emissioner av partiklar är därmed tydligt knuten till var emissionerna sker och hur många personer som bor där. För exempel på hur värderar emissioner av partik- lar i olika tätorter (se tabell 5.10). Där framgår att värdet av partikel- emissioner varierar betydligt beroende på var de uppkommer. För partikelemissioner på landsbygden sätts kostnaden till noll. Här antas att emissioner av partiklar vid produktion av biogas främst uppkommer utanför tätorterna. Det kan t.ex. handla om par- tikelutsläpp som uppkommer vid distribution av råvaror och bio- gödsel, produktion av processenergi samt vid produktion av mine- ralgödsel. Den samhällsekonomiska kostnaden för dessa emissioner sätts därför till noll. Samma antagande görs vid användning av biogas för produktion av kraftvärme eller för att ersätta naturgas. När det gäller användning av biogas som drivmedel används värdet för en, enligt , svensk referenstätort med 35 700 invånare vilket innebär /kg kostnadsläge, (se tabell 5.10). 96Trafikverket, Analysmetod och samhällsekonomiska kalkylvärden för transportsektorn: ASEK 6.1 (2018). Tabell 5.10 Kostnad för lokala effekter i tätorter för emissioner av partiklar och SO2 prisläge Kr/kg PM 2,5 Kr/kg SO2 Källa: , m.fl., Styrmedel för en ökad produktion och användning av biogas (2019), , rapport 114. Den samhällsekonomiska kostnaden för emissioner som bidrar till försurningen anges av till /kg SO2-ekvi- valent.98 Som jämförelse anger att kostnaden för regio- nala naturskadeeffekter relaterade till emissioner av svaveldioxid upp- går till /kg prisnivå vilket motsvarar i dag.99 anger också att de lokala kostnaderna för emissioner av svaveldioxid uppgår till /exponeringsenhet, vilket motsvarar . På motsvarande sätt som för partiklar varierar den totala samhällsekonomiska skadan av dessa emissioner beroende på var de uppkommer. Här sätts den samhällsekonomiska kostnaden till /kg SO2- ekvivalenter för emissioner som uppkommer utanför tätorterna. I de fall biogas används som drivmedel inom tätorter adderas kostnaden för lokala effekter, och kostnaden sätts till /kg för att repre- sentera en svensk referenstätort. 97Befolkningsmässig medianort med 35 700 invånare. 98Naturvårdsverket, Minskat matavfall – miljönytta och kostnadsbesparingar (2015) rapport 6697. 99Trafikverket, Analysmetod och samhällsekonomiska kalkylvärden för transportsektorn: ASEK 6.1 (2018). Precis som för emissioner av partiklar och ämnen som påverkar för- surningen kan kostnaden för övergödning variera betydligt bero- ende på var emissionerna sker. Kostnaderna är dock inte relaterade till befolkningsmängd utan till hur känsliga olika vattenmiljöer är. I den studie som betydande delar av detta kapitel bygger på, baseras beräkningarna på samma antagande som gör, vilket innebär ett punktvärde på /kg fosfatekvivalent obero- ende av var emissionerna uppstår.100 Detta värde är högre än maxvärdet i det intervall som har identifierats i en tidigare studie.101 Det antas också att värdet på /kg gäller prisnivån vilket i dagens läge motsvarar /kg fosfatekvivalent. Denna kostnad används också i studie. 5.10.2Produktion och användning av biogas från rötning I de föregående avsnitten har miljöeffekterna av att producera och använda biogas kvantifierats för ett antal olika biogassystem. Här värderas dessa emissioner ur ett samhällsekonomiskt perspektiv. Ob- servera att denna analys begränsas till de fyra miljöeffekter som utredningen har bedömt vara möjliga att kvantifiera och åsätta en samhällsekonomisk kostnad. I avsnitt 5.11 beskrivs kvalitativt andra betydande samhällsnyttor som inte ingår nedan. Utredningen har inte analyserat alternativkostnader av att hantera organiskt avfall med hjälp av andra metoder än rötning såsom kompostering och/eller förbränning. När det gäller produktion av biogas kan det inledningsvis konstate- ras att det samhällsekonomiska resultatet varierar beroende på vilken råvara som används. Om värdet av att undvika emissioner av växt- husgaser baseras på den svenska koldioxidskatten (1,/kg koldi- oxidekvivalent) ger produktion av biogas från avfall t.ex. en viss negativ samhällsnytta. Detta beror framför allt på att hanteringen av 100Naturvårdsverket, Minskat matavfall – miljönytta och kostnadsbesparingar (2015) rapport 6697. 101Tufvesson, m.fl., Miljönytta och samhällsekonomiskt värde vid produktion av biogas från gödsel (2013) . biogödsel bedöms ge upphov till en ökad försurning och övergöd- ning jämfört med användningen av mineralgödsel (se tabellerna 5.11 och 5.12). Läsaren bör dock observera att här ingår alltså inte nyttan av att använda biogasen utan endast produktionen samt använd- ningen av biogödsel. I de fall biogas produceras från gödsel är sam- hällsnyttan dock klart positiv. När värdet av att undvika emissioner av växthusgaser i stället sätts till /kg koldioxidekvivalenter, vilket är värdet som kommer att gälla i ASEK från , ger samtliga analyserade system en positiv samhällsnytta. Det kan också konstateras att huruvida metanläckaget från röt- restlagren elimineras eller inte har en begränsad betydelse för den totala samhällsnyttan. När det gäller gödselbaserad biogas är det i stället valet av gödselkreditering som har mycket stor betydelse. Att använda schablonen från RED II i stället för den som har beräk- nats av och mer än fördubblar samhällsnyttan av att producera biogas från gödsel.102 Tabell 5.11 Samhällsekonomiskt värde av att producera biogas från olika råvaror (kr/KWh) då värdet av att undvika emissioner av växthusgaser sätts till /kg koldioxidekvivalenter -0,02 -0,03 -0,03 -0,02 -0,03 -0,03 -0,03 -0,04 -0,05 -0,03 -0,04 -0,05 -0,02 -0,03 -0,02 -0,03 Källa: , m.fl., Styrmedel för en ökad produktion och användning av biogas (2019), , rapport 114. 102Lantz, , och , , Emissioner av växthusgaser vid produktion och an- vändning av biogas från gödsel (2016) rapport 99, . Tabell 5.12 Samhällsekonomiskt värde av att producera biogas från olika råvaror (kr/KWh) då värdet av att undvika emissioner av växthusgaser sätts till /kg koldioxidekvivalenter -0,02 -0,03 -0,02 -0,03 -0,03 -0,04 -0,03 -0,04 -0,02 -0,03 -0,02 -0,03 Källa: , m.fl., Styrmedel för en ökad produktion och användning av biogas (2019), , rapport 114. Datan har bearbetats. Som framgår av tabell 5.13 och 5.14 varierar det samhällsekonomiska värdet av att använda biogas i hög utsträckning beroende på vilken energibärare som ersätts. När värdet av att undvika emissioner av växthusgaser sätts till /kg koldioxidekvivalenter är nyttan att ersätta bensin och diesel mellan 0,40–0,/kWh biogas beroende på hur emissionerna antas skilja sig åt mellan en gasdriven motor och en som drivs med bensin eller diesel. Det högre värdet representerar ett scenario där gasmotorn inte har några emissioner alls som övriga följer Euro 6 och Euro VI motorer.103 Det lägre värdet visar utfallet då det inte antas vara några skillnader alls, förutom när det gäller växthusgaser, mellan motorer som drivs med gas eller bensin och diesel. I praktiken bör det samhällsekonomiska värdet ligga någonstans inom detta intervall. Att ersätta naturgas ger ett något lägre samhällsekonomiskt värde eftersom naturgas ger upphov till lägre emissioner av växthusgaser än vad de övriga fossila bränsle- na gör. Samhällsnyttan är dock fortfarande klart positiv. När värdet av att undvika emissioner av växthusgaser i stället sätts till /kg koldioxidekvivalenter är nyttan att ersätta bensin och diesel mellan 2,29–2,/kWh biogas. 103Studien har jämfört nyttan mot både euro 6 motorer som innebär bensinmotorer i person- bilar samt euro VI motorer som innebär dieselmotorer. I de fall biogas används för produktion av kraftvärme i små an- läggningar, företrädesvis gårdsanläggningar är samhällsnyttan dock mer begränsad. Under förutsättning att den elektricitet som produ- ceras ersätter svensk elmix och den värme som produceras ersätter värme från flis uppstår en samhällsekonomisk nytta på ett par ören per kWh. Uppstår det dessutom metanslipp från motorn på det sätt som har rapporterats från i studier, kan samhällsnyttan t.o.m. bli negativ. För storskalig kraftvärme bedöms nyttan motsvara ersätt- ning av naturgas i industrin. När värdet av att undvika emissioner av växthusgaser sätts till 1,23 respektive /kg koldioxidekvivalenter är nyttan att ersätta naturgas med biogas 0,30 respektive /kWh. Tabell 5.13 Samhällsekonomiskt värde av att använda biogas (kr/kWh) då värdet av att undvika emissioner av växthusgaser sätts till /kg koldioxid-ekv -0,001 -0,001 -0,003 -0,004 -0,02 -0,003 -0,004 -0,03 Källa: , m.fl., Styrmedel för en ökad produktion och användning av biogas (2019), , rapport 114. Tabell 5.14 Samhällsekonomiskt värde av att använda biogas (kr/kWh) då värdet av att undvika emissioner av växthusgaser sätts till /kg koldioxid-ekv -0,001 -0,001 -0,003 -0,004 -0,16 -0,003 -0,004 -0,17 Källa: , m.fl., Styrmedel för en ökad produktion och användning av biogas (2019), , rapport 114. Datan har bearbetats. 5.10.3Samhällsekonomiskt värde av att producera och använda biogas I det föregående avsnittet har nyttan av att producera och använda biogas redovisats var för sig. Avsikten har varit att ge underlag för en diskussion om vilka biogassystem som bör premieras och på vilket sätt. För att ge en fullständig bild av biogasens potentiella samhälls- nytta redovisas här också det samlade värdet av att producera och använda biogas i några olika typer av biogassystem (se tabell 5.15 och 5.16). Sammanfattningsvis kan det konstateras att det samhällsekono- miska värdet är som allra högst då biogas används som drivmedel för att ersätta bensin och diesel. Det finns dessutom ett stort, om än något lägre värde, av att ersätta naturgas som bränsle inom industrin, storskalig kraftvärme och sjöfarten. Däremot är nyttan avsevärt lägre och i vissa fall till och med negativ när biogas används för att producera el och värme i gårdsanläggningar. Det är också tydligt att samhällsnyttan ökar markant när biogas produceras från gödsel. Även om det är mest fördelaktigt att använda biogasen som drivmedel eller för att ersätta naturgas finns det också ett klart värde i att producera el och värme i gårdsanläggningar. Detta är dock kopplat till produktionen av biogas som sådan. En gårdsanläggning kan därmed motiveras om det medför produktion av biogas från gödsel som annars inte hade realiserats. När resultaten i tabell 5.15 och 5.16 jämförs påverkas inte rangordningen mellan system. Där- emot ökar värdet av att producera och använda biogas mycket kraf- tigt när den nya värderingen på per kg/ koldioxidekvivalenter används. Tabell 5.15 Värde av att producera och använda biogas beroende på råvara och användningsområde (kr/KWh) då värdet av att undvika emissioner av växthusgaser sätts till /kg CO2-ekv -0,03 -0,06- -0,01 -0,06- -0,01 -0,07- -0,02 -0,08- -0,03 Källa: , m.fl., Styrmedel för en ökad produktion och användning av biogas (2019), , rapport 114. Tabell 5.16 Värde av att producera och använda biogas beroende på råvara och användningsområde (kr/KWh) då värdet av att undvika emissioner av växthusgaser sätts till /kg CO2-ekv -0,13 -0,09 -0,11 -0,11 -0,24 Källa: , m.fl., Styrmedel för en ökad produktion och användning av biogas (2019), , rapport 114. Datan har bearbetats. 5.10.4Produktion och användning av biogas från lignocellulosa I tabell 5.17 sammanfattas det samhällsekonomiska värdet av biogas från lignocellulosa som drivmedel när EU:s beräkningsmetod i för- nybartdirektivet (RED II) tillämpas. Skillnaderna är marginella mellan de olika systemen. När värdet av att undvika emissioner av växthus- gaser sätts till 1,23 uppgår det till ca 0,38–0,per kWh biogas. När värdet ökar till per kg blir värdet mellan 2,15 och per kWh biogas. Tabell 5.17 Samhällsekonomiskt värde (kr/MJ respektive kr/kWh) av biogas från lignocellulosa drivmedel för att ersätta bensin och diesel baserat på beräkningsmetodiken i EU:s förnybartdirektiv (RED II) (g koldioxid-ekv/MJ)104 Källa: , . I tabell 5.18 redovisas det motsvarande samhällsekonomiska värdet av biogas men där inkluderas även markkolsförändringar som upp- kommer vid uttag av grot (baserat på beräkningsmetodiken som för- ordas i ISO-standarden för livscykelanalys). När även förändringar i biogen koldioxid inkluderas minskar det samhällsekonomiska värdet med ca 10–. Detta uppgår då till mellan 0,33–0,per kWh (ca 0,09–0,per MJ) när koldioxidvärdet är per kg, respektive 1,89–2,per kWh när värdet är per kg. 104Livscykelutsläpp från fossil referens (bensin och diesel): koldioxid-ekv/MJ (enligt RED II). Tabell 5.18 Samhällsekonomiskt värde (kr/MJ respektive kr/kWh) av biogas som drivmedel för att ersätta bensin och diesel baserat på förordad beräkningsmetodik i ISO-standarden för livscykelanalys (systemutvidgning) (g koldioxid-ekv/MJ) 105 Källa: , . Sammanfattningsvis när koldioxidvärdet är per kg bedöms det samhällsekonomiska värdet av grotbaserad biogas som drivmedel uppgå till ca per kWh, exklusive förändringar i markkolshal- ter vid grotuttag, respektive ca per kWh inklusive långsiktiga markkolsförändringar. När koldioxidvärdet ökar till /kg ökar det samhällsekonomiska värdet av biogas från lignocellulosa till mot- svarande mellan 2,15–2,per kWh. När förändringar i markkols- halter vid grotuttag beaktas minskar värdet till 1,89–2,per kWh. 5.10.5Nettonyttan per sektor kommer att variera över tid Som nämnts tidigare i detta kapitel har utredningens samhällseko- nomiska analys antagit att såld bensin och diesel är fos- sil. Givet detta antagande bör biogasen användas för att ersätta dessa fossila bränslen eftersom det ger den största nettonyttan. Den svenska reduktionsplikten innebär dock att inbladningen av biodrivmedel i bensin och diesel kommer att öka (se även avsnitt 6.8.3). Detta kommer leda till att koldioxidutsläppen från bensin och diesel gradvis minskar.