sou · H7B358 · 2019-12-18 00:00:00 — Vid en jämförelse mellan de många ämnesområdena går det att konstatera att sektorn Kultur och fritid avviker från flertalet övriga sektorer genom att i huvudsak ha en sektoriell indelning jäm- fört med en mer sektorsövergripande och tematisk indelning i andra sektorer. Utredningens förslag att lägga till arkiv som ett nytt ämnes- område under sektorn Kultur och fritid förstärker den sektoriella indelningen. Det har inte ingått i utredningens uppdrag att föreslå en förändrad struktur av den officiella statistiken men bedömningen är att indelningen av samhällsområden under sektorn Kultur och fritid bör ses över för att åstadkomma en mindre sektoriell och mer sektorsövergripande och tematisk statistik och informationsspridning. För att avgöra frågan om lämplig statistikansvarig myndighet på arkiv- området har utredningen utgått från det faktum att upp- drag och arkivpolitiken kan beskrivas som tudelad: en del som om- fattar kulturarvsrelaterade frågor och en del som är inriktad på att styra och stödja myndigheternas arkivhantering. Den senare delen av verksamheten ligger nära det förvaltningspolitiska området i stats- förvaltningen. Utgångsläget är att Myndigheten för kulturanalys är statistikansvarig myndighet för museer, kulturmiljövård, studie- förbund och samhällets kulturutgifter. Enligt budgetpropositionen kommer SCB att ta över ansvaret för officiell statistik inom folkbildningen och Myndigheten för kulturanalys kommer att bli statistikansvarig för filmområdet. Myndigheten för kulturanalys redo- visar också sitt arbete med att utveckla statistiken på bl.a. scenkonst- området, vilket också kan komma att bli en del av den officiella stati- Därmed skulle Myndigheten för kulturanalys vara ansvarig för flera kultur- och kulturarvsområden. är SCB statistik- ansvarig myndighet för ämnesområden som vetter åt det förvaltnings- politiska området. Båda är väl etablerade som statistikansvariga myndigheter och skulle sannolikt kunna påbörja ett uppdrag på arkivområdet relativt snart och till en relativt begränsad kostnad. Myndigheten för kultur- analys har i ett underlag till utredningen anmält att kostnaden för att bygga upp ett system för arkivstatistik är cirka 1,5 mil- joner kronor och därefter skulle den löpande årliga kostnaden vara 1 miljon kronor.32 Efter att ha vägt argumenten för och emot olika lösningar föreslår utredningen att ska vara statistikansvarig myndighet för den officiella statistiken på arkivområdet, vilket ska fastställas i bilagan till förordningen (2001:100) om den officiella statistiken. bedöms ha de bästa förutsättningarna att beställa och presentera stati- stik på det breda och tudelade arkivområdet. Med en renodlad kultur- arvsuppgift för arkivpolitiken skulle Myndigheten för kulturanalys ha legat närmare till hands och med en renodlad förvaltningsorienterad uppgift hade SCB varit ett naturligt val. För den föreslagna lösningen talar även andra förslag som utredningen lägger, t.ex. att ska få i uppgift att analysera omvärldsutvecklingen inom sitt ansvars- område (se kapitel 9) och att ska tillhandahålla ett natio- nellt arkivinformationssystem (se avsnitt 15.6.1). De tre uppgifterna bör leda till flera praktiska och innehållsliga samordningsmöjligheter. Det står klart att behöver en viss inkörnings- period för att kunna axla uppdraget som statistikansvarig myndighet. För att kunna bedöma omfattningen på startsträckan har utredningen inhämtat jämförande uppgifter från den process Kungl. gick igenom 2014 när man lade om den officiella biblioteksstatistiken till en samlad nationell statistik för offentligt finansierade bibliotek. Ett första steg som behöver genomföra är bl.a. samråd med berörda arkiv och med kommuner och landsting (SKL). Man behöver ha ett datasystem som klarar kraven på att samla in, administrera, bevara och visualisera resultaten på webben. I möjligaste mån bör man också följa internationella riktlinjer. biblio- teket var startsträckan cirka ett och halvt år och under den tiden var kostnaderna högre än de är nu när verksamheten har stabiliserats. 32Underlag från Myndigheten för kulturanalys . Mot den bakgrunden föreslår utredningen att ska till- föras –2023 för upp- byggnad av systemet med officiell statistik på arkivområdet och 2 mil- joner kronor för den löpande verksamheten. 16 Konsekvenser av förslagen Enligt direktiven ska de förslag och beslutsunderlag som utredaren redovisar följa kommittéförordningens (1998:1474) krav på konse- kvensbeskrivningar och kostnadsberäkningar. Förslagen ska vara i linje med de åtaganden som följer av medlemskap i och åtföljas av samhällsekonomiska konsekvensanalyser och analyser av förslagens kostnadseffektivitet. Förslagen ska även beskriva alterna- tiva handlingsvägar. Där så är relevant ska även konsekvenser för jäm- ställdhet, de nationella minoriteterna och andra viktiga perspektiv belysas. Om förslagen i ett betänkande påverkar kostnaderna eller intäkterna för staten, kommuner, landsting, företag eller andra enskilda, ska en beräkning av dessa konsekvenser redovisas i betänkandet. Om för- slagen innebär samhällsekonomiska konsekvenser i övrigt, ska dessa redovisas. När det gäller kostnadsökningar och intäktsminskningar för staten, kommuner eller landsting, ska kommittén föreslå en finansiering.1 Om förslagen i ett betänkande har betydelse för den kommunala självstyrelsen, ska konsekvenserna i det avseendet anges i betänkandet. Detsamma gäller när ett förslag har betydelse för bl.a. sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, för små före- tags arbetsförutsättningar, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen.2 Om ett betänkande innehåller förslag till nya eller ändrade regler, ska förslagens kostnadsmässiga och andra konsekvenser anges i be- 114 § kommittéförordningen (1998:1474). 215 § kommittéförordningen (1998:1474). Konsekvenserna ska anges på ett sätt som motsvarar de krav på innehållet i konsekvensutredningar som finns i 6 och 7 §§ förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgiv- ning.3 En konsekvensutredning ska bl.a. innehålla en beskrivning av problemet och vad man vill uppnå, en beskrivning av vilka alternativa lösningar som finns för det man vill uppnå och vilka effekterna blir om någon reglering inte kommer till stånd.4 är av tre slag. Det handlar för det första om regleringar i form av en arkivlag och en arkivförordning som riktar sig till den offentliga förvaltningen. För det andra handlar insatserna om myndighetsstyrningen av primärt den statliga arkiv- myndigheten . Det handlar för det tredje om statsbidrag till huvudsakligen regionala och nationella enskilda arkivinstitutio- ner. Direktiven är öppet formulerade och förutsätter inte att utred- ningen lämnar förslag om ändrade statliga insatser. Ny reglering, ny inriktning på myndighetsstyrningen eller ny utformning av stats- bidragen ska motiveras av att de är nödvändiga för att lösa konkreta problem eller för att svara mot uttalade behov. Med de förutsättningarna innebär förslagen i betänkandet att dagens reglering ska finnas kvar, om än med flera förtydliganden i en ny arkivlag och en ny arkivförordning. Likaså ska myndighets- strukturen vara oförändrad, men med en tydligare ansvarsfördelning myndigheter emellan, en minskad detaljstyrning från statens sida samt med nya uppgifter och uppdrag för bl.a. , i vissa fall kombinerat med ett högre statsanslag. Även det befintliga systemet för statsbidrag ska behållas, dock med ett tillskott av ekonomiska resurser och av en kompletterande bidragsform. 16.2.1Ny arkivlag och ny arkivförordning Förslagen till ny arkivlag och ny arkivförordning innehåller delvis änd- ringar som är av redaktionell karaktär utan nämnvärd saklig föränd- ring. Andra ändringar är av större substantiell och principiell bety- 315 a § kommittéförordningen (1998:1474). 46 § förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. Utredningens inriktning bakom de föreslagna bestämmelserna är att samförstånd, tydliga föreskrifter och en generös rådgivning ska prioriteras framför arkivmyndigheternas tillsyn och sanktioner. Till de senare ändringarna hör förslaget till inledande bestäm- melser i den nya arkivlagen. 1 § beskriver att lagens syfte är att trygga tillgången till allmänna handlingar, främja tillgången till kulturarvet och bidra till det demokratiska samhällets beständighet och utveck- ling. Av 2 § framgår att arkiven är en del av kulturarvet. I 2 § sägs vidare att arkiven ska bevaras struktureras och förvaltas för att tillgodose rätten att ta del av allmänna handlingar, behovet av in- formation för rättsskipningen och förvaltningen samt forskningens behov. Till nyheterna hör också att arkivmyndigheter och enskilda arkiv- institutioner som erhåller verksamhetsbidrag av statliga medel ska tillgängliggöra och främja användning av arkiven. Myndigheterna och nämnda enskilda arkivinstitutioner ska vidare lämna uppgifter om arkiv till ett nationellt arkivinformationsystem. Arkivmyndig- heterna ska upprätthålla en aktiv och strategisk bevarandeplanering för myndigheternas allmänna handlingar. Den grundläggande principen i arkivlagen är att allmänna hand- lingar ska bevaras. Myndigheterna får dock under vissa omständig- heter gallra allmänna handlingar. Arkivmyndigheterna får ett förtyd- ligat och utvecklat rådgivningsansvar gentemot myndigheter, enskilda arkivbildare och enskilda arkivinstitutioner. får i sin in- struktion uppgiften att i sin rådgivning ägna särskild uppmärksam- het åt urfolket samerna och de övriga nationella minoriteterna. En- ligt ett nytt bemyndigande i arkivförordningen ska samla kunskap om arkivbestånd som bildats och samlats av och för ur- folket samerna och verka för att bestånden uppmärksammas och tillgängliggörs. I syfte att undvika överlappningar och att tydliggöra ansvarsfördel- ningen myndigheter emellan föreslår utredningen en reviderad be- stämmelse i instruktionen för Myndigheten för digital förvaltning (DIGG) som innebär att myndigheten ska samordna frågor om ge- mensamma standarder, format och specifikationer för den offentliga förvaltningens informationsutbyte i de fall uppgifterna inte ligger på regeringen eller en annan myndighet. Utredningen föreslår av samma skäl även att det ska tydliggöras i instruktionen för att myndigheten ska tillhandahålla och förvalta förvaltningsgemensamma specifikationer (FGS) inom områden som är gemensamma för den offentliga förvaltningen. ska även samordna framtagning av förvaltningsgemensamma specifikationer på andra informations- områden i den offentliga förvaltningen. Utredningen föreslår vidare att instruktion i linje med tillitsreformen inte längre ska peka ut landsarkiv som en del av myndighetens organisation eller var i landet myndigheten ska vara placerad. Det ska dock av instruktionen framgå att ska bedriva verksamhet på de orter som motiveras av myndighetens upp- gifter. Andra nya uppgifter i myndighetens instruktion handlar om att analysera omvärldsutvecklingen inom sitt ansvarsområde, tillhanda- hålla och förvalta ett arkivinformationssystem (NAD), att tillhanda- hålla, förvalta och samordna förvaltningsgemensamma specifika- tioner (FGS) samt bistå regeringen med underlag för de ekonomiska konsekvenserna av den statliga arkivförvaltningens övergång till digitala processer. ska vidare få ansvaret för den officiella statistiken på arkivområdet. Utredningen lämnar även flera förslag om tidsbegränsade upp- drag till och andra myndigheter: –ska inventera arkivbestånden som förvaras hos de statliga myndigheterna, –ska i samråd med ta fram en modell för att beräkna de faktiska kostnaderna vid överlämnande av arkiv, ska i samverkan med , och genomföra en natio- nell inventering av audiovisuellt material samt utreda förutsätt- ningarna för ett genomförande av digitaliseringen av materialet, –ska utreda de grundläggande förutsättningarna för centrumlösningar med arkiv som bildats eller samlats in av och för urfolket samerna, –ska i samverkan med och folk- minnen och berörda nationella minoriteter utreda de grundläggande förutsättningarna för centrumlösningar med arkiv som bildats eller samlats in av och för judar, samer, sverigefinnar och tornedalingar, –ska ta fram en nationell fortbildningsplan för yrkes- verksamma arkivarier, och –ska ta fram underlag till regeringen för att beräkna de ekonomiska konsekvenserna av massdigitalisering på arkivområdet. 16.2.3Tillskott i systemet för statsbidrag Utredningen föreslår att de befintliga statsbidragen till regionala en- skilda arkivinstitutioner respektive till nationella enskilda arkivinstitu- tioner och organisationer vardera ska tillföras ytterligare . Syftet är att skapa en större ekonomisk grundtrygghet för de enskilda arkivinstitutionerna och därtill ge dem en viss ersättning för omhändertagande av kulturhistoriskt värdefulla arkivbestånd utan ägare. Vidare föreslås ett nytt statsbidrag för att stimulera tillkomsten av nya arkivcentrumlösningar inom en årlig anslagsram på . Berättigade att ansöka om bidraget ska vara huvudmännen för minst två arkivverksamheter. Det kan handla om olika kombina- tioner av kommunala myndigheter, enskilda arkivinstitutioner och institutioner eller föreningar med anknytning till arkivverksamhet. Statsbidraget ska lämnas i form av projektbidrag för insatser som syftar till att förbereda nya eller utveckla befintliga arkivcentrum. För att räknas som arkivcentrum ska parterna bedriva viss verksam- het gemensamt och ha gemensamma lokaler eller lokaler i anslutning till varandra. Flera av utredningens förslag har föregåtts av prövningar av olika alternativ. Utredningen har valt bort alternativ som inte kunnat motiveras av konkreta problem eller som t.ex. riskerar leda till en för långtgående reglering av små och resurssvaga aktörer. Det förstnämnda exemplet gäller t.ex. tre kommunala myndigheter med statliga arkivuppgifter. Där går det inte att påvisa tillräckliga problem för att motivera en omständlig och dyrbar förändring av organisationen. Det andra exemplet gäller förslaget att begränsa skyldigheten att lämna uppgifter till ett nationellt arkivinformations- system och inte inkludera alla enskilda arkivinstitutioner. Av motsvarande skäl föreslår inte utredningen att enskilda arkiv- bestånd av särskild samhällsviktig eller kulturell betydelse ska in- ordnas i arkivlagen eller att ska få föreskriftsrätt över kommunala arkiv. Däremot föreslår utredningen, efter att ha prövat olika alternativ, att ska få ansvaret för den officiella statistiken på arkivområdet. Flera av utredningens förslag till nya bestämmelser i arkivlagen och arkivförordningen avser förtydliganden av gällande förhållanden och bedöms därför inte medföra några avgörande förändringar i det praktiska arbetet och leder därmed inte heller till ökade kostnader för staten. Det gäller t.ex. förslagen om att myndigheter ska ta fram överlämnandeplaner och lämna uppgifter om arkiv till ett nationellt arkivinformationsystem. är det rimligt att utgå från att till- handahållandet av förvaltningsgemensamma specifikationer kommer att underlätta informationsutbytet mellan myndigheter, vilket kan leda till ekonomiska besparingar i den offentliga förvaltningen. När förslagen innebär att eller annan myndighet ska tilldelas en ny uppgift i sin instruktion eller får ett omfattande nytt uppdrag finns det däremot skäl att överväga ett tillskott av ekono- miska resurser. Följande förslag innebär ökat förvaltningsanslag för : –för att analysera omvärldsutveck- lingen inom sitt ansvarsområde, –för ett nytt rådgivande ansvar gentemot enskilda arkivbildare och arkivinstitutioner, –för att tillhandahålla, förvalta och samordna förvaltningsgemensamma specifikationer (FGS), –för att bistå regeringen med under- lag för de ekonomiska konsekvenserna för den statliga arkiv- förvaltningens övergång till digitala processer, –2022–2023 för att inventera arkivbestån- den som bevaras hos myndigheterna och utreda de ekonomiska, praktiska och tekniska förutsättningarna för massdigitalisering av pappersarkiv hos myndigheterna, –2022–2023 för att ta fram underlag till regeringen för att beräkna de ekonomiska konsekvenserna av mass- digitalisering på arkivområdet, och –2022–2023 för att bygga upp ett system med officiell statistik på arkivområdet. Därefter föreslås anslaget vara . Det motsvarar totalt en höjning av förvaltningsanslag med , varav är tids- begränsade till 2022–2023. föreslås få för ett nytt arkivansvar . Statsbidraget till regionala enskilda arkivinstitutioner föreslås tillföras ytterligare . Lika mycket, , ska enligt utredningens förslag tillföras stats- bidraget till nationella enskilda arkivinstitutioner och organisationer, medan den årliga budgetramen för det nya statsbidraget till arkiv- centrumlösningar föreslås bli . Förslaget om en reviderad instruktionen för Myndigheten för digital förvaltning be- döms inte få några ekonomiska eller administrativa konsekvenser. Utredningens förslag om en delvis förändrad finansieringsmodell vid överlämnande av arkiv innebär att avgifterna ska motsvara full kostnadstäckning. Därmed tydliggörs vilka kostnader som uppstår hos för det långsiktiga bevarandet, vården och tillhanda- hållandet av arkivhandlingarna. Avsikten är att dels få kontroll över kostnaderna, dels förhindra att kostnaderna ökar. Bedömningen är att statens kostnader inte kommer att öka med anledning av för- slaget om ny finansieringsmodell. Utredningens samlade förslag innebär att staten kostnader ökar med sammanlagt , varav är tidsbegränsade till 2022–2023. De ökade kostnaderna före- slås finansieras delvis genom en överföring av från förvaltningsanslaget för DIGG , delvis genom omför- delningar inom utgiftsområde 17. Överföringen från förvaltnings- anslaget för DIGG motsvarar knappt de högst som kunde rekvirera från samma förvaltningsanslag för uppdraget att arbeta med utveckling av förvaltnings- gemensamma specifikationer (se kapitel 13). 16.5Konsekvenser för kommuner och regioner När det gäller utredningens förslag om att kommuner bl.a. ska ta fram överlämnandeplaner och förslaget om ett nytt statsbidrag för att främja arkivcentrumlösningar är det viktigt att arbetet med planer och ansökningar underlättas genom att tar fram tydliga föreskrifter och eventuella riktlinjer om vilka uppgifter som ska läm- nas. Givet att arbetsinsatsen inte blir för omfattande bör de admi- nistrativa kostnaderna bli försumbara. Tillhandahållandet av utökad statlig rådgivning och förvaltningsgemensamma specifikationer kan också underlätta arkivverksamheten i kommuner och regioner. Den rådgivningsuppuppgift för arkivmyndigheterna som föreslås införas kan innebära en viss utökning av rådgivningsverksamheten jämfört med . I kommuner där arkivmyndigheter redan bedriver rådgivningsverksamhet bör förslaget dock inte innebära ökade arbets- insatser. Avsikten är också att de arkivbildande myndigheternas arbete ska underlättas, vilket bör kunna innebära minskade kostnader vid framtida överlämnanden m.m. 16.6Konsekvenser för den enskilda arkivsektorn Eftersom arkiv som förvaras av enskilda arkivbildare och enskilda arkivinstitutioner samt enskilda arkiv hos myndigheter är en del av kulturarvet, är det utredningens förslag att de ska omfattas av arkiv- lagen. Det handlar om en markering av den mångfacetterade enskilda arkivsektorns stora betydelse och innebär inte att staten ställer några villkor på verksamheterna eller på arkivbestånden. Sådana enskilda arkivinstitutioner som erhåller verksamhetsbidrag av statliga medel ska främja tillgången till kulturarvet, och bidra till det demokratiska samhällets beständighet och utveckling, och tillgodose forskningens behov. De ska även lämna uppgifter om arkiv till ett nationellt arkiv- informationssystem (NAD). Bedömningen är att uppgiften att lämna uppgifter till NAD är en förhållandevis begränsad arbetsuppgift för berörda institutioner men med betydande positiva effekter för arkiv- sektorn som helhet. Av instruktion ska framgå att myndigheten ska till- handahålla ett nationellt arkivinformationssystem och verka för en så bred anslutning som möjligt till systemet. Myndigheten bör dock inte ställa samma krav på redovisning för alla arkiv. För mindre arkiv bör det vara tillräckligt med en översiktlig beskrivning av beståndet. får även ett nytt rådgivande ansvar gentemot enskilda arkivbildare och arkivinstitutioner. Befintliga statsbidrag till regio- nala enskilda arkivinstitutioner respektive nationella enskilda arkiv- institutioner och organisationer ska tillföras ytterligare medel och ett nytt statsbidrag till arkivcentrumlösningar ska införas. Utredningens samlade förslag bedöms få positiva konsekvenser för den enskilda arkivsektorn. 16.7Konsekvenser för urfolket samerna och de övriga nationella minoriteterna Utredningens förslag bedöms få positiva konsekvenser vad gäller arkivsituationen för urfolket samerna och för de övriga nationella minoriteterna judar, romer, sverigefinnar och tornedalingar. För- slagen innebär att får ett nytt arkivansvar, att får ett rådgivningsansvar och att de grundläggande förutsättningarna för arkivcentrumlösningar ska utredas. och offentlig service i olika delar av landet Utredningens förslag om att instruktion inte längre ska peka ut landsarkiv som en del av myndighetens organisation eller var i landet myndigheten ska vara placerad innebär en mindre strikt reglering av den interna organisationen i . Därmed ökar myndighetens möjligheter att göra omprioriteringar i verksamheten. Det är dock enligt utredningen fortsatt angeläget med en regional när- varo för den statliga arkivmyndigheten. Det ska därför av instruk- tionen framgå att ska bedriva verksamhet på de orter som motiveras av myndighetens uppgifter. Utredningens förslag förväntas inte påverka den kommunala själv- styrelsen, brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, små före- tags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företag, jämställdheten mellan kvinnor och män eller möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. beslutade propositionen 2018/19:162 som bl.a. innebär att ett antal lagar ändras genom att den nu- varande beteckningen landsting byts ut mot region. Förslaget till ändringen innebär också att fullmäktige i kommuner på regional nivå ska benämnas regionfullmäktige i författningarna och att styrelsen ska benämnas regionstyrelse. Ändringarna föreslås träda i kraft . De lämnade författningsförslagen och förslagen till följdändringar bygger på de nya beteckningarna. Förslaget till ny arkivlag innehåller några helt nya bestämmelser men är i övrigt lik arkivlag. Den nya arkivlagen har försetts med såväl huvud- och mellanrubriker som underrubriker – rubriksätt- ningen är således genomgående helt ny. I bilaga 2 och 3 finns jäm- förelsetabeller som visar vilka bestämmelser som motsvarar varandra i den nya arkivlagen och arkivlag respektive i den nya arkiv- förordningen och arkivförordning. Grundtankarna arkivlag gäller även för den nu före- slagna lagen. För de bestämmelser som motsvaras av bestämmelser arkivlag och endast har ändrats redaktionellt och inte i sak, hänvisas till tidigare förarbeten för närmare kommentarer. 1 § Syftet med denna lag är att 1.trygga tillgången till allmänna handlingar, 2.främja tillgången till kulturarvet, och 3.bidra till det demokratiska samhällets beständighet och utveck- Paragrafen anger syftet med lagen. Bestämmelsen har ingen mot- svarighet arkivlag. Ämnet har beskrivits i kapitel 7 och be- stämmelsen har behandlats i avsnitt 5.3. Övervägandena finns i av- snitt 5.3. Av paragrafen framgår att lagen har flera syften. Punkt 1 anger att tillgången till allmänna handlingar ska tryggas. Det ska finnas en sär- skild bestämmelse i en ny arkivlag eftersom arkiv är fundamentet för att offentlighetsprincipen ska kunna tillämpas även sedan ett ärende eller liknande är avslutat. Av punkt 2 framgår att tillgången till kulturarvet ska främjas.