sou · H7B325 · 2019-06-04 00:00:00 — Genomförande av ändringar i utstationeringsdirektivet SOU och Ds kan köpas från Juridiks kundservice. Beställningsadress: Juridik, Kundservice, 106 47 Ordertelefon: Webbadress: /offentligapublikationer För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på /remisser Layout: Kommittéservice, Tryck: , 2019 Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att låta en särskild utredare överväga hur direktivet om ändring av utstationeringsdirektivet, kallat ändringsdirektivet, ska genomföras i svensk rätt (dir. 2018:66). Till särskild utredare förordnades före detta riksdags- ledamoten . Som sakkunniga i utredningen förordnades departementssekreteraren , , kanslirådet , Arbetsmarknads- departementet, departementssekreteraren , Närings- departementet, och kanslirådet , Statsrådsberedningen. ersatte kanslirådet , , som sakkunnig i utredningen. Som experter i utredningen förordnades från och med den 5november 2018 juristen , , utreda- ren , , och universitetslektorn , . Till utredningen har varit knuten en referensgrupp. Den har bestått av juristen , Företagarna, arbetsrätts- juristen , , juristen , LO, chefsjuristen , , juristen , TCO, arbetsrättsjuristen , Arbets- givarverket, och arbetsrättsjuristen , SKL. har vid två möten under utredningen ersatts av chefsjuristen , LO-TCO Rättskydd. Som sekreterare i utredningen anställdes från och med den 13augusti 2018 förbundsjuristen och arbetsrätts- juristen . Utredningen har tagit namnet utstationeringsutredning. Arbetet har bedrivits i nära samråd med experter, sakkunniga och representanter i referensgruppen. Härmed överlämnas betänkandet Genomförande av ändringar i utstationeringsdirektivet (SOU 2019:25). Utredningens uppdrag är härigenom slutfört. 1.1Förslag till ändring i lagen (1999:678) om utstationering av arbetstagare .......................................... 1.2Förslag till ändring i lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet......................................... 1.3Förslag till ändring i lagen (2012:854) om uthyrning Uppdraget och dess genomförande.............................. Utstationeringsdirektivet och det svenska Översiktligt om utstationeringsdirektivet............................. Det ursprungliga genomförandet av direktivet..................... Lavaldomen och lex ....................................... 3.2.2Ändringar i samband med genomförandet Den nuvarande regleringen..................................... Villkor i utstationeringsdirektivets hårda kärna .............. Översiktligt om nuvarande bestämmelser ............................ 4.2.1Utstationeringsdirektivet i dess lydelse före 4.2.2Något om syn på begreppet 4.2.3Det svenska genomförandet i fråga 4.2.4Det svenska genomförandet i fråga Ändringsdirektivet i nu aktuella delar ................................... Överväganden och förslag...................................................... Genomförandet i fråga om semester bör 4.4.2Begreppet minimilön bör ersättas med begreppet lön................................................... och av tjänsteföretag ............................................... Ersättning för resa, kost och logi ........................... Villkor för inkvartering........................................... Bedömningen av om arbetstagaren får rätt lön ..... Villkoren för utstationerade uthyrda arbetstagare Bemanningsdirektivet och uthyrningslagen ........ 5.4 Överväganden och förslag .................................................... Närmare om uppdraget ......................................... 5.4.2Begreppet användarföretag bör fortsatt användas i utstationeringslagen ............................ 5.4.3Utstationering enligt artikel 1.3 andra stycket 5.4.4Likabehandling av utstationerade uthyrda Frågan om mer likabehandling av utstationerade uthyrda arbetstagare i ...... 5.4.6Svenska kundföretags informationsskyldighet om grundläggande arbets- och om inhyrda arbetstagares arbete i annat land....... Frågan om sanktioner samt rättegångsregler....... Villkoren vid långvarig utstationering ......................... Ändringsdirektivets regler om långvarig utstationering..... 6.3Betydelsen av en utstationerings längd och enligt för utredningens överväganden ............................................ Utgångspunkter för en reglering .......................... Begreppet utstationering i artikel 3.1 a ................ 6.5 Överväganden och förslag .................................................... 6.5.1Ett genomförande inom ramen för det 6.5.2Lagreglerade arbets- och anställningsvillkor vid långvarig utstationering................................... Förlängning av tidsgränsen i visst fall .................. 6.5.4Undantag för förfaranden och andra regler om ingående och uppsägning av anställningsavtal ..... Kollektivavtalsreglerade villkor vid långvarig 6.5.6Sammanläggning av tid när utstationerade arbetstagare ersätter varandra............................... Kollektivavtal som har slutits efter en stridsåtgärd eller varsel om en sådan åtgärd......... 6.5.8Utstationerade arbetstagares rätt att åberopa villkor i kollektivavtal............................................ 6.5.9Arbetsgivares skyldigheter gentemot svenska 6.5.10Utökad upplysningsskyldighet i förhållande till utstationerade arbetstagare ............................. Skydd mot repressalier och skadestånd m.m....... En följdändring i 11 § utstationeringslagen......... Transparens, myndighetssamarbete samt övervakning, kontroll och efterlevnad ............................................ Allmänt om utstationeringsdirektivets krav på transparens och på ett effektivt genomförande... 188 7.2.2Det ursprungliga svenska genomförandet Åtgärder med anledning av Lavaldomen ............. Genomförandet av tillämpningsdirektivet........... 7.3.1Tillgång till information om arbets- Övervakning, kontroll och efterlevnad................ 7.4 Överväganden och förslag.................................................... 7.4.1Offentliggörande av information om arbets- och anställningsvillkor samt om Samarbete mellan myndigheter............................. Övervakning, kontroll och efterlevnad ................ Något om utstationeringsregistret ...................................... Förslagen i förhållande till och internationella åtaganden ................................... Ikraftträdande och övergångsbestämmelser ................ Konsekvenser av förslagen........................................ Förhållandet till regelverket om arbetsrättsliga krav vid offentlig upphandling ..................................................... Vilka berörs av förslaget ....................................................... Konsekvenserna för staten ................................................... Konsekvenserna för utstationerade arbetstagare ................ Konsekvenser för arbetsmarknadens parter ........................ Konsekvenserna för företag och arbetsgivare ..................... Vilka företag berörs av regleringen....................... Påverkan på kostnader och verksamhet för svenska företag................................................. Påverkan på kostnader och verksamhet för utstationerande företag ................................... Påverkan på konkurrensförhållanden................... Påverkan i andra avseenden................................... Särskild hänsyn till små företag ............................ Konsekvenser för jämställdhet mellan kvinnor och män och för att nå de integrationspolitiska målen...................... Konsekvenser för personlig integritet ................................. och internationell rätt........................................................... Särskilda hänsyn till tidpunkt för ikraftträdande och behov av speciella informationsinsatser ....................... Förslaget till ändring av lagen (1999:678) om utstationering av arbetstagare........................................ Förslaget till ändring av lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet ...................................... Förslaget till ändring av lagen (2012:854) om uthyrning Utredningen har haft i uppdrag att lämna förslag om hur Europa- parlamentets och rådets direktiv /957 om ändring av direktiv /71/EG om utstationering av arbetstagare i samband med till- handahållande av tjänster (härefter ändringsdirektivet) ska genom- föras i svensk rätt. Utifrån kommittédirektiven har en målsättning med arbetet varit att så långt som möjligt uppnå likabehandling mellan utstationerade och inhemska arbetstagare som den fria rörligheten för tjänster respekteras. I enlighet med kommitté- direktiven har utgångspunkten för våra överväganden och förslag varit den svenska arbetsmarknadsmodellen och det gällande syste- met för hur utstationeringsdirektivet har genomförts i . Utsändning av inhyrda arbetstagare till ska jämställas med utstationering Vi föreslår en ändring i lagen (1999:678) om utstationering av arbets- tagare som innebär att en åtgärd av ett annat tjänsteföretag än arbets- tagarens arbetsgivare att sända arbetstagaren till ska jäm- ställas med en utstationering enligt lagen. För att så ska ske ska arbetstagarens arbetsgivare ha hyrt ut eller på annat sätt ställt arbet- stagaren till förfogande till det företag som vidtar åtgärden att sända honom eller henne till . Båda dessa företag ska vara etablerade i något annat land än , men kan vara etablerade i samma land eller i olika länder. Situationen ska i övrigt vara sådan att användarföretagets åtgärd att sända arbetstagaren till skulle ha utgjort en utstationering om användarföretaget hade varit arbetstagarens arbetsgivare. Oav- sett vilken typ av tjänst det företag som har sänt arbetstagaren till ska utföra ska situationen alltid jämställas med att arbets- tagaren har hyrts ut eller på annat sätt ställts till förfogande till tjänste- mottagaren i . Är förutsättningarna enligt bestämmelsen upp- fyllda ska arbetsgivaren vid tillämpningen av utstationeringslagen anses vara den som har utstationerat arbetstagaren i . Stridsåtgärder ska tillåtas för att genomdriva krav på lön och vissa ersättningar Vi har gjort bedömningen att de materiella ändringar som genom ändringsdirektivet har skett i utstationeringsdirektivets ”hårda kärna” i artikel 3.1 första stycket uteslutande rör villkor på områden där det inte finns någon lagreglering i . Eventuella villkor på dessa områden som kan aktualiseras vid en utstationering i finns alltså uteslutande i kollektivavtal. Av den anledningen föreslås – i syfte att genomföra ändringsdirektivet i denna del – enbart ändringar i utstationeringslagen i fråga om förutsättningarna för svenska arbets- tagarorganisationer att vidta stridsåtgärder i syfte att reglera villkoren för utstationerade arbetstagare i kollektivavtal. Begreppet ”minimilön” byts ut mot ”lön” Vi föreslår att svenska arbetstagarorganisationer – under i övrigt samma förutsättningar som gäller – ska få vidta stridsåtgärder i syfte att genomdriva krav på villkor om lön i stället för som en minimilön. Den lön som krävs med stöd av stridsåtgärder ska dock inte få överstiga den ersättning som en arbetsgivare som är bunden av det centrala kollektivavtal som lönen har härletts ur ska betala i motsvarande situation. Det kommer på samma sätt som att vara svenska arbets- tagarorganisationer som får bedöma vilken lön som ytterst med stöd av stridsåtgärder kan genomdrivas i förhållande till utstationerande företag. Ändringarna i utstationeringsdirektivet i denna del ger ut- tryck för att utländska företag som utstationerar arbetstagare i ska likabehandlas i förhållande till svenska arbetsgivare i mot- svarande situation, något som också vårt förslag till genomförande innebär. Villkor om ersättning för vissa utgifter under utstationeringen Vi föreslår att stridsåtgärder – under i övrigt samma förutsättningar som – ska få vidtas för att genomdriva krav på eventuella villkor om inkvartering, samt om ersättning för resa, kost och logi. Finns villkor i ett svenskt centralt kollektivavtal om att arbetstagare har rätt till boende och om hur det boendet ska vara ordnat ska alltså villkoren, om förutsättningarna i övrigt är uppfyllda, få genomdrivas med stöd av stridsåtgärder mot utstationerande företag. Detsamma gäller eventuella villkor om ersättning för resa, kost och logi. I fråga om sådana villkor ska de dock, för att få genomdrivas med stöd av stridsåtgärder enligt vårt förslag, vara utformade så att de ger rätt till ersättning när den utstationerade arbetstagaren inom reser till och från den ordinarie arbetsplatsen samt när han eller hon av arbetsgivaren sänds för att arbeta på en annan arbetsplats än den ordinarie under utstationeringen. Bedömningen av om arbetsgivaren har betalat rätt lön Vi föreslår att artikel 3.7 i det ändrade utstationeringsdirektivet genomförs i svensk rätt genom att det i utstationeringslagen anges att ersättning som arbetsgivaren har betalat som ersättning för utgif- ter som arbetstagaren faktiskt har haft på grund av utstationeringen, dvs. typiskt sett för att resa till eller från och för ökade lev- nadskostnader till följd av utstationeringen i sig, inte ska räknas med när det bedöms om arbetstagaren har fått en sådan lön som utstatio- neringsdirektivet anger. Vi föreslår också – i linje med artikel 3.7 tredje stycket i det änd- rade utstationeringsdirektivet – att all utbetald ersättning ska anses utgöra ersättning för utgifter som arbetstagaren har haft till följd av utstationeringen om arbetsgivaren inte på begäran kan visa vilken del av ersättningen som utgör lön och vilken del som ersätter arbets- tagaren för utgifter som han eller hon faktiskt har haft till följd av utstationeringen. Likabehandlingsprincipen i uthyrningslagen ska tillämpas på utstationerade uthyrda arbetstagare Vi har funnit att utstationeringsdirektivets ändrade bestämmelser om likabehandling av utstationerade uthyrda arbetstagare kräver att likabehandlingsprincipen i 6 § lagen (2012:854) om uthyrning av arbetstagare görs tillämplig vid utstationering i . Det innebär att uthyrda arbetstagare som utstationeras i ska ha rätt till bl.a. samma lön som kundföretaget tillämpar på motsvarande arbets- tagare som är anställda hos företaget. De undantag från tillämpningen av likabehandlingsprincipen som gäller enligt uthyrningslagen, exem- pelvis i fall där arbetstagaren är tillsvidareanställd av bemannings- företaget och har rätt till lön mellan uppdragen, ska gälla även vid utstationering. Avvikelser från likabehandlingsprincipen ska under samma för- utsättningar som gäller för svenska företag kunna ske genom att teckna ett kollektivavtal med en arbetstagarorganisation. Vi föreslår inte några ändringar när det gäller förutsättningarna för svenska arbetstagarorganisationer att vidta stridsåtgärder i syfte att genom- driva krav på kollektivavtal som reglerar villkoren för utstationerade uthyrda arbetstagare. Ytterligare författningsreglerade arbets- och anställningsvillkor ska tillämpas vid långvarig utstationering Vi föreslår att arbetsgivare på arbetstagare som har varit utstatio- nerade i , utöver lagbestämmelser som ska tillämpas redan enligt dagens regler, ska tillämpa de författnings- reglerade arbets- och anställningsvillkor som gäller för motsvarande arbetstagare i . Undantag föreslås gälla i fråga om förfaranden och andra regler om ingående och uppsägning av anställningsavtal. Om en arbetsgivare lämnar in en anmälan om det till Arbetsmiljö- verket ska de ytterligare villkoren börja tillämpas först efter 18 måna- ders utstationering. Av en sådan anmälan ska framgå vilken eller vilka arbetstagare den avser och vilka skälen är till att tidsgränsen ska skjutas fram. Anmälan ska lämnas till senast den dag då den arbetstagare anmälan avser har varit utstationerad i . Vi har bedömt att de ytterligare författningsreglerade villkor som kan komma att bli tillämpliga vid långvarig utstationering är relativt få och sannolikt ofta av mindre praktisk betydelse. Det rör sig främst om bestämmelser i den arbetsrättsliga ledighetslagstiftningen, där långvarigt utstationerade arbetstagare under samma förutsättningar som gäller för inhemska arbetstagare ska ha rätt till ledighet exem- pelvis av trängande familjeskäl. Även vissa regler i lagen (1982:80) om anställningsskydd, exempelvis om arbetsgivares skyldighet att informera arbetstagaren under en pågående anställning samt om arbets- tagarens rätt till lön under en permittering, har vi bedömt vara sådana arbets- och anställningsvillkor som ska tillämpas på långvarigt utsta- tionerade arbetstagare i . Möjligheten att genomdriva kollektivavtalsvillkor utökas vid långvarig utstationering Som ett led i att genomföra det ändrade utstationeringsdirektivets regler om långvarig utstationering föreslår vi att det under vissa an- givna förutsättningar ska vara tillåtet att ytterst med stöd av strids- åtgärder genomdriva även andra arbets- och anställningsvillkor än de som enligt utstationeringslagen i övrigt får genomdrivas med stöd av stridsåtgärder mot utstationerande företag. På samma sätt som gäller aktualiseras regleringen endast när stridsåtgärder vidtas mot företag från andra länder inom EES eller . Tjänsteutövningen ska pågå eller ha pågått Vi föreslår att en grundläggande förutsättning för att stridsrätten ska vidgas ska vara att den tjänst som en utstationerande arbetsgivare ska utföra för en tjänstemottagare i ska pågå eller har pågått . Ska tjänsten pågå än så har vi bedömt att det inte i förhållande till friheten att tillhandahålla tjänster inom EU är motiverat att genom stridsåtgärder hindra en tjänsteutövning för att genomdriva villkor som ändå inte ska tillämpas. Samma krav på villkoren som gäller Utöver att tjänsteutövningen ska eller har pågått föreslår viatt de grundläggande förutsättningar för att få gå till strid mot utstationerade arbetsgivare som gäller ska gälla även när de krav som framställs rör villkoren för långvarigt utstationerade arbetsta- gare. De villkor som krävs ska alltså vara hämtade ur samma typ av kollektivavtal och villkoren ska, i fall där det även finns en författ- ningsreglering, vara förmånligare för arbetstagarna än de villkor som följer av den regleringen. Villkoren ska vidare vara utformade på så sätt att de inte hindrar tillämpningen av eventuella bättre villkor som den utstationerade arbetstagaren har, exempelvis enligt ett kollek- tivavtal i hemlandet eller enligt anställningsavtalet. Särskilda krav på villkoren vid långvarig utstationering I två avseenden ställs enligt vårt förslag särskilda krav på utform- ningen av de kollektivavtalsvillkor som krävs för att de ytterst ska få genomdrivas med stöd av stridsåtgärder. Ett sådant krav är att villko- ret eller villkoren ska tillämpas endast på de av arbetsgivarens arbets- tagare som har varit utstationerade i . Villkoren ska vara utformade så att de tillämpas först efter 18 måna- ders utstationering i fall där arbetsgivaren till har gjort en sådan anmälan som innebär att tillämpningen av sådana för- fattningsreglerade villkor som ska tillämpas vid långvarig utstationer- ing skjuts upp (se ovan). Ett annat särskilt krav på sådana villkor som enligt vårt förslag ska få genomdrivas med stöd av stridsåtgärder är att de inte rör för- faranden och andra regler om ingående och upphörande av anställ- ningsavtal, konkurrensklausuler eller kompletterande tjänstepensions- system. Det rör sig alltså om sådana villkor som enligt det ändrade utstationeringsdirektivet ska undantas från att tillämpas på utstatio- nerade arbetstagare, även när utstationeringen är långvarig. Arbetstagares rätt till villkoren i kollektivavtal Den rätt till villkoren i ett kollektivtal som en utstationerad arbets- tagare under vissa förutsättningar har enligt dagens regler föreslås gälla även sådana villkor i kollektivavtalet som organisationen har haft rätt att gå till strid för i syfte att reglera villkoren vid långvarig utstationering. Det rör sig alltså om fall där en utstationerad arbets- tagare inte är medlem i den avtalsslutande arbetstagarorganisationen men trots det enligt dagens regler själv har rätt att åberopa vissa villkor i avtalet. Arbetstagarorganisationers rätt till vissa handlingar Den skyldighet som utstationerande arbetsgivare enligt gällande regler har när det gäller att på begäran tillhandahålla vissa handlingar till svenska arbetstagarorganisationer föreslås, under i övrigt samma förutsättningar, gälla även handlingar som behövs för att kontrollera att villkor i kollektivavtalet som ska tillämpas på långvarigt utstatio- nerade arbetstagare följs. Tid som två eller flera arbetstagare har varit utstationerade ska läggas samman i vissa fall Vi föreslår, i linje med det ändrade utstationeringsdirektivet, att den tid som två eller flera arbetstagare har varit utstationerade i för att utföra samma arbete på samma plats ska räknas samman när det bedöms hur länge en arbetstagare har varit utstationerad. En sådan sammanläggning av tid aktualiseras när det avgörs om de för- fattningsreglerade villkor som ska tillämpas vid långvarig utstationer- ing i ska tillämpas på en viss arbetstagare. Utformningen av vårt förslag innebär också att kollektivavtalsvillkor som genomdrivs med stöd av stridsåtgärder i syfte att reglera villkoren för långvarigt utsta- tionerade arbetstagare ska utformas på ett sätt som innebär att de tillämpas även på arbetstagare som betraktas som långvarigt utstatio- nerade genom att ha ersatt någon annan arbetstagare för att utföra samma arbete på samma plats. Den föreslagna bestämmelsen blir tillämplig när arbetsgivaren har ersatt en arbetstagare med den som för tillfället utför arbete i Har flera sådana åtgärder vidtagits ska den tid som samtliga arbetstagare har varit utstationerade för att utföra samma arbete på samma plats inom ramen för tjänsteutövningen i läggas samman. Arbetsgivares informationsskyldighet i ett visst fall Vi föreslår att arbetsgivare ska vara skyldiga att informera sina utsta- tionerade arbetstagare om och i så fall hur länge andra arbetstagare har varit utstationerade i för att utföra samma arbete på samma plats. Transparens och myndighetssamarbete m.m. Vi har gjort bedömningen att de bestämmelser i ändringsdirektivet som rör ett effektivt genomförande av utstationeringsdirektivet i med- lemsstaterna till stora delar syftar till att bättre samordna utstationer- ingsdirektivet med den reglering som finns i och rådets direktiv /67/EU om tillämpning av direktiv /71/EG om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster och om ändring av förordning (EU) nr 1024/2012 om admi- nistrativt samarbete genom informationssystemet för den inre mark- naden (IMI-förordningen). Vi har funnit att svensk rätt i huvudsak står i överensstämmelse med ändringsdirektivets bestämmelser i dessa delar. Redan enligt gällande regelverk har exempelvis de uppgifter och skyldigheter som förbindelsekontoren i medlemsstaterna enligt det ändrade utstationeringsdirektivet ska ha, som att samarbeta och kommunicera med myndigheter i såväl som i andra länder. Vi har också funnit att det redan enligt dagens regelverk finns en möjlighet att jämka ett skadestånds eller någon annan påföljds stor- lek om det på eventuellt har saknats sådan information som en arbetsgivare hade behövt för att bedöma vilka villkor som ska tillämpas vid en utstationering i . Den ändring vi föreslår för att genomföra ändringsdirektivet i denna del är att svenska arbetstagarorganisationer, på motsvarande sätt som gäller villkor inom utstationeringsdirektivets ”hårda kärna”, till ska ge in även sådana villkor som bedöms vara tillåtna att ytterst vidta stridsåtgärder för vid långvarig utstationering. En informationsskyldighet för svenska kundföretag i vissa fall