sou · H7B34 · 2019-01-28 00:00:00 — har bl.a. tagit fram rapporter om studie- och yrkesvägledningens organisation, om studie- och yrkesvägled- ningens kvalitet i och om riktade insatser för att stärka Vägledningens utveckling och nuläge kvaliteten i studie- och yrkesvägledningen.20 Av dessa framkommer att tillgången till studie- och yrkesvägledning har minskat som behoven av en saklig och kunnig vägledning är större än någonsin i och med det växande utbudet av gymnasieutbildningar som unga kan välja mellan. Det drabbar, enligt , främst unga som kom- mer från studieovan miljö där kunskapen om de valbara alternativen saknas. Skolinspektionen presenterade 2013 resultaten från en kvalitets- granskning av studie- och yrkesvägledningen i som visade på betydande brister när det gäller skolors och huvudmäns arbete med att planera och följa upp vägledningsarbetet. I gransk- ningen konstaterades också att eleverna inte får studie- och yrkes- vägledning kontinuerligt under sin utbildning och att vägledningen inte betraktas som hela skolans ansvar. Ett vanligt förekommande kritikområde var även att skolorna inte arbetar aktivt för att mot- verka begränsningar i elevernas studie- och yrkesval utifrån kön, social eller kulturell bakgrund. I uppdrag ingår att stärka studie- och yrkesvägled- ningen i grund- och gymnasieskolan. En sådan stärkande insats genom- fördes med start i form av en utbildningssatsning. Den syftade till att visa på vinsterna med att integrera studie- och yrkesvägled- ningen i undervisningen och se den som hela skolans ansvar. I en rapport till regeringen 201721 skriver myndigheten att utbildnings- insatserna har haft effekt också på den beslutande nivån. När huvud- män och skolledare prioriterar och organiserar vägledningsverksam- heten så att den ges möjlighet att vara hela skolans ansvar, skapas goda förutsättningar för elever att göra väl underbyggda val. På uppdrag av genomförde 2017 en fallstudie22 i tre kommuner där den politiska nivån har fattat beslut om att stärka studie- och yrkesvägledningen. Studien visade på att trots att det i de tre kommunerna fanns riktlinjer och uppföljningar som lyfter fram vikten av att studie- och yrkesvägledning ska ses som ett gemensamt ansvar på skolorna, fanns ändå brister när det 20Utvärdering av vägledning inom det offentliga skolväsendet. 2005; Kvalitets- granskning av studie- och yrkesorientering inom . 2007 och i , Kvalitetsgranskning, rapport 2013:5. 21Redovisning av uppdrag om att genomföra fortbildningsinsatser för att förbättra kvaliteten inom studie- och yrkesvägledningen. 22Styrning och organisation av den breda studie- och yrkesvägledningen. En bakgrund och tre fallstudier. Vägledningens utveckling och nuläge gäller samarbete och gemensamt ansvarstagande. I studien dras sju slutsatser: 1.Riktlinjer, handlingsplaner och kvalitetsdialoger tycks inte räcka för att sprida engagemanget i verksamheterna. 2.Kontakterna med arbetslivet är en stor utmaning för skolorna. 3.Tillgången till resurser, inte minst i termer av tid, för att hantera frågor kopplade till studie- och yrkesvägledning är knapp och frågorna hänvisas till studie- och yrkesvägledaren. 4.Hög personalomsättning är en utmaning för den breda vägled- ningen då lärare i allmänhet saknar kunskaper om studie- och yrkesvägledning som kunskapsområde. 5.Studie- och yrkesvägledarnas roll i den breda vägledningen fram- står som oklar och skolorna arbetar oftast enligt modellen att lärare står för undervisning och studie- och yrkesvägledare för samtal, enskilt eller i grupp. 6.Vägledarnas arbetssituation har inte påverkats av styrdokumen- tens intentioner, vare sig till innehåll eller form och studie- och yrkesvägledare har ofta svårt att komma in i skolans arbete och blir en del av den pedagogiska gemenskapen. 7.Politikernas engagemang i uppföljningen och styrningen av väg- ledningsfrågorna varierar mellan kommunerna, men den genom- gående bilden är att politikerna inte spelar någon framträdande roll. Det finns inte heller någon tydlig bild av vilken roll politi- kerna ska ha. I Lärarnas riksförbunds rapport från 201723 beskrivs de bristande förutsättningar som finns när det gäller att behandla studie- och yrke- svägledningen som hela skolans ansvar. Studie- och yrkesvägledaren har ofta god kännedom om området men sällan mandat att påverka. I unga är inte förberedda inför vuxen- livet24 visar man att eleverna saknar såväl kunskap om arbetsmarknaden som vägledning inför val av framtida studier och yrke. 23Vägledningen måste bli hela skolans ansvar. Så tycker studie- och yrkesvägledarna att väg- ledningen fungerar i praktiken. En rapport där unga ger sin syn på framtid, jobb, skola och politik! Vägledningens utveckling och nuläge tillgången på vägledning framhålls som särskilt olycklig då vuxen- kontakt är av avgörande betydelse för elevernas tro . Universitets- och högskolerådets (UHR) rapport går i arv25 visar att den snedrekrytering som högskolan präglats av i decen- nier grundas i tidiga skolåren. Inte heller vägledningen, som ska fun- gera kompensatoriskt, når ungdomar vars föräldrar inte har högskole- utbildning. 4.3Vikten av en oberoende studie- och yrkesvägledning slår i sina allmänna råd26 fast att studie- och yrkesväg- ledningen ska genomföras på ett professionellt sätt och vila på veten- skaplig grund. Av de allmänna råden framgår också att studie- och yrkesvägledningen ska vara opartisk. Eleven ska kunna lita på att informationen inte styrs av olika särintressen. vägledarföre- ning har även antagit etiska riktlinjer av vilka det bl.a. framgår att vägledningen ska stå fri från särintressen och bygga på vetenskaplig teori och metod. Att vägledning ska vara opartisk är inte något som ifrågasätts men däremot kan det vara svårt att fullt ut leva upp till kravet då det ska balanseras mot andra styrande mekanismer. Det finns t.ex. en risk att vägledaren föreslår en utbildning som har organisatoriska kopp- lingar till den skola där eleven går eller till företag och organisationer som skolan samarbetar med. Vägledaren kan ha mer kunskaper om den egna huvudmannens skolor och därmed ge mer välutvecklad infor- mation om dessa. Det kan också finnas förväntningar från huvud- mannen att vägledaren ska påverka elever att välja skola i den egna kommunen eller hos den egna fristående huvudmannen eller utbild- ningsanordnaren. Att vägledning ibland brister när det gäller objekti- viteten är något som lyfter fram i en granskningsrapport från 201027. Man menar att vägledarna, medvetet eller omedvetet, i högre grad förespråkar akademiska utbildningar framför yrkesutbildningar därför att det är det de känner bäst till utifrån sina egna erfarenheter. En förutsättning för en opartisk vägledning är att informationen som förmedlas är neutral och att vägledare och annan personal är 25Utbildning går i arv. Universitets- och högskolerådet (UHR) 2017. 26Arbete med studie- och yrkesvägledning. Allmänna råd med kommentarer. 27Learning for jobs, . Vägledningens utveckling och nuläge oberoende gentemot sina uppdragsgivare. Detta gäller oavsett om informationen förmedlas i undervisningen, i personliga väglednings- samtal eller via digitala vägledningstjänster. Att studie- och yrkesvägledning är en viktig verksamhet kan kon- stateras utifrån en rad olika perspektiv. Det är också ett faktum att den vägledande uppgiften är viktigare än någonsin då utbildnings- och arbetslivsterrängen förändras i allt snabbare takt och är mer svår- genomtränglig . Skolans studie- och yrkesvägledning lyfts av många fram som central när det gäller att stöda eleverna i naviger- ingen på en alltmer oöverskådlig utbildnings- och arbetsmarknad. Förväntningar på vad vägledningen ska åstadkomma återfinns inte bara hos de vägledningssökande. Även andra kan ha både förvänt- ningar och krav på hur vägledningen ska bedrivas och vad den bör innehålla. Vikten av att den vägledning som erbjuds är opartisk och inte präglas av särintressen är därför avgörande betydelse. har behovet av att utveckla skolans studie- och yrkes- vägledning lyfts fram i olika sammanhang. visade Skol- verkets Utvärdering av – UG 9528 på avsevärda brister. En liknande bild ges i uppföljning 2018. Däremellan har en rad statliga utredningar, myndighetsgranskningar, forsknings- studier och andra undersökningar pekat på det faktum att målet om en bred och integrerad studie- och yrkesvägledning i enlighet med styrdokumenten inte har fått något riktigt genomslag. Många har pekat på vikten av väl fungerande studie- och yrkes- vägledning. har man konstaterat stora brister när det gäller kunskaper om vägledningens möjligheter och vad man kan förvänta sig av studie- och yrkesvägledningen. Samverkan med externa aktörer förekommer i liten utsträckning. Styrning och ledning är ofta svag, med låga förväntningar som följd. Planer för verksamheten saknas ofta och uppföljningen och det systematiska kvalitetetsarbetet brister. Omfattningen på den studie- och yrkesvägledning som elever har rätt till finns inte preciserad i författningarna eftersom vägledningen, för att anses som tillräcklig, ska motsvara elevernas behov. 28Utvärdering av 1995-UG95. Studie- och yrkesorientering. Vägledningens utveckling och nuläge behov kan variera och behöver avgöras lokalt. Då inte heller for- merna för styrning och uppföljning som säkerställer en likvärdig studie- och yrkesvägledning har utvecklats i linje med skolförfattningarnas intentioner kan utredningen därmed på goda grunder slå fast att de goda intentioner som finns i rådande styrdokument inte räcker för att åstadkomma en likvärdig och säkrad tillgång till studie- och yrkes- vägledning för elever och presumtiva elever. 5 Tillgång till vägledning I detta kapitel redogör utredningen för hur statistiken ser ut när det gäller tillgången till studie- och yrkesvägledning. Likaså beskrivs hur elever uppfattar tillgången till vägledning och hur väl den svarar mot de behov som finns. Likaså resoneras kring hur vägledningen används som ett kompensatoriskt verktyg. Kunskap om studie- och yrkesvägledningen i skolväsendet finns bl.a. hos i officiella statistik. I statistiken finns upp- gifter om: 1.antal studie- och yrkesvägledare i grund- och gymnasie- skola fördelat på kommunala och enskilda huvudmän, vägledares utbildning och kön samt hur många vägledare som har under- visning i sin tjänst, 2.antal studie- och yrkesvägledare kommunvis, och 3.antal elever per vägledare i årskurs 7–9 i och i gym- nasieskolan. Därutöver finns viss statistik när det gäller vuxenutbildning (komvux), men saknas helt när det gäller grundsärskolan, gymnasie- särskolan och särskild utbildning för vuxna (särvux). Enligt är cirka 4 700 personer anställda som studie- och yrkesvägledare i varav är kvinnor och är män.1 Enligt fanns det /2018 1Som källa för uppgifterna anger Arbetsförmedlingen 2016. drygt 2 500 verksamma studie- och yrkesvägledare i skolväsendet.2 Omräknat till heltidstjänster motsvarar det knappt 1 900 tjänster. Av dessa är kvinnor och män. I har antalet heltidstjänster ökat medan motsvarande ökning i gymnasieskolan uppgår till . Tabellen nedan visar antal vägledare i , hur många elever de ansvarar för och hur hög andel som har en studie- och yrkesvägledarutbildning. Studie- och yrkesvägledare i åk 7–9 (%) med SYV- Tabellen nedan visar antal vägledare i gymnasieskolan, hur många elever de ansvarar för och hur hög andel som har en examen för studie- och yrkesvägledare, och hur det ser ut . 2Enligt officiella statistik, , uppgår det totala antalet vägledare till 2 614, varav drygt 2 500 är tjänstgörande. SOU 2019:4Tillgång till vägledning Studie- och yrkesvägledare i gymnasieskolan (%) med SYV- Siffrorna ovan visar att varje studie- och yrkesvägledare har ett stort antal elever att vägleda. I årskurs 7–9 i gick det 498 elever på varje studie- och yrkesvägledare /2018. I gymnasie- skolan var motsvarande siffra 470 elever. När det gäller skolväsendet för vuxna finns endast statistik som visar att det då gick 142 heltidsstuderande på varje studie- och yrkesvägledare. Därtill kommer ett stort antal studerande på deltid. Antalet elever per vägledare har dock minskat något , och har andelen vägledare med studie- och yrkesvägledarexamen ökat något i både och gym- nasieskolan, för att ha minskat. Av den uppföljning av studie- och yrkesvägledningen i grund- och gymnasieskolan som utbildningsutskott genomförde , framgår att en del huvudmän och skolor anställer studie- och yrkesvägledare på konsultbasis genom beman- ningsföretag. De som arbetar som vägledare på konsultbasis ingår inte i statistik över studie- och yrkesvägledare. Cirka två av tre studie- och yrkesvägledare har en studie- och yrkesvägledarutbildning. Det är ungefär samma nivå som för andra personalkategorier inom skolväsendet med krav pedagogisk högskole- examen. Andelen som har en studie- och yrkesvägledarutbildning har minskat jämfört med /2017. I grund- och gymnasieskolan har andelen vägledare som har en studie- och 3Studie- och yrkesvägledning i grund- och gymnasieskolan – en uppföljning. 2017/18:RFR24. yrkesvägledarutbildning minskat till . För att klara tillgången till vägledning anlitas personer utan väg- ledarutbildning. Enligt statistik ser fördelningen av verk- samma vägledare utan examen från studie- och yrkesvägledarpro- grammet ut så här /2014 och /2018: Tabell 5.3 Andel studie- och yrkesvägledare som saknar studie- och yrkesvägledarexamen, fördelade per skolform Grundskola – samtliga huvudmän Grundskola – kommunala huvudmän Grundskola – enskilda huvudmän Gymnasieskola – samtliga huvudmän Gymnasieskola – kommunala huvudman Gymnasieskolan – enskilda huvudmän Tillgången till studie- och yrkesvägledare med examen är högre hos de kommunala huvudmännen, där av vägledarna i saknar examen medan motsvarande siffra är 57 pro- cent hos enskilda huvudmän. I gymnasieskolan saknar av vägledarna examen hos kommunala huvudmän och hos enskilda huvudmän4. Det betyder att närmare 600 verksamma väg- ledare inte har en utbildning för studie- och yrkesvägledare. Det är ett faktum att det råder brist på utbildade studie- och yrkesvägledare. Arbetsförmedlingen bedömer att bristen gäller alla skolformer, även om tillgången är särskilt liten i . Antalet elever och vuxna med behov av vägledning kommer enligt Arbetsför- medlingens bedömning fortsätta att stiga vilket bidrar till att efter- frågan på studie- och yrkesvägledare kommer att öka ytterligare. Den stora ökningen av nyanlända väntas också enligt Arbetsförmedlingen bidra till en ökad efterfrågan. 4Sveriges officiella statistik, . 5.2Elevernas tillgång till vägledning Enligt skollagen ska elever ha tillgång till studie- och vägledning efter behov. Skollagen föreskriver också att skolan ska sträva efter att uppväga skillnader i elevernas förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen. Läroplanerna för de olika skolformerna har också mål och riktlinjer när det gäller studie- och yrkesvägledningen i skolan. Hur ser då tillgången till studie- och yrkesvägledning ut i prak- tiken? Som beskrivits i kapitel 4 har det i flera tidigare utredningar, utvärderingar och granskningar konstaterats att det finns stora behov av att utveckla skolans studie- och yrkesvägledning och säkra elevers rätt till vägledning i enlighet med styrdokumenten. Nedan beskriver utredningen den aktuella bilden av hur tillgången till vägledning ser ut i olika skolformer. 5.2.1Vägledning för elever i och motsvarande skolformer Av läroplanen för , och läroplanerna för motsvarande skolformer, framgår bl.a. att skolans mål är att varje elev kan granska olika valmöjligheter och ta ställning till frågor som rör den egna framtiden och har kännedom om möjligheter till fortsatt utbildning. Rektorn har ett särskilt ansvar för att den studie- och yrkesorien- terande verksamheten organiseras så att eleverna får vägledning inför de olika val som skolan erbjuder och inför fortsatt utbildning. För att få en bild av hur elever i olika åldrar upplever behovet av, tillgången till och kvaliteten på skolans studie- och yrkesvägledning har utredningen träffat och samtalat med företrädare för olika elev- grupper. I samtalen har alla elever givit uttryck för att studie- och yrkesvägledning är viktig vid planering . Vid utredningens möte med elevorganisationen betonades att tillgång till professionell studie- och yrkesvägledning i är en förutsättning för att minska avhoppen i gym- nasiet och för att se till att alla elever har lika möjligheter till en god gymnasieutbildning oavsett bakgrund. De ser positivt på en stärkt rätt för elever till studie- och yrkesvägledning. I möte med unga vuxna som varken arbetar eller studerar är bilden tydlig att de saknade kopplingen mellan skolan och arbetslivet när de gick i . Trots att de ungdomar som utredningen träffat har olika bakgrund och erfarenheter, uttrycker alla att den information och vägledning de fick i kom , för de flesta först i årskurs 9. Flera uttryckte också att de saknade lärarnas engagemang som de menar är viktig när det gäller att stötta eleverna när de befinner sig i en fas i livet då man behöver mycket hjälp med att hitta sig själv och när mycket upplevs som oklart, stort och svårt. Uppfattningen var att lärare skulle kunna bidra mycket mer genom att uppmuntra det de uppfattar som styrkor, intressen och fallenhet. Många elever upplever också övergången mellan olika skolformer som svår och önskar att skolan hade bidragit mer till att förbereda dem, inte minst inför övergången mellan grund- och gymnasieskolan. För de elever som är förhållandevis nya i upplevs stöd från både vägledare och lärare än mer viktigt då de helt saknar kunskap om det svenska utbildningssystemet och vad olika yrkesområden innebär i det nya sammanhanget. Många menar att ett starkare stöd hade kunnat innebära att de sluppit misslyckande och onödiga om- vägar. Samma ungdomar betonar också att föräldrar behöver invol- veras då de ofta saknar kännedom om utbildningssystemet i . En ung flicka som utredningen samtalade med uttryckte: Som nyanländ behöver man allt stöd man kan få, för att ha en aning om var man är och hur det kan se ut framåt. Familjen måste vara med, annars får de svårt att vara ett stöd när gymnasievalet kommer. Utöver de samtal som utredningen har fört med olika elevgrupper har utredningen tagit del av studier där information om elevers syn- punkter och attityder har samlats in och analyserats. I , Det svåra valet5, framkommer att elever i årskurs nio upp- lever valet till gymnasieskolan som svårt. Utöver det framkommer också att eleverna har olika förutsättningar i valprocessen och är beroende av vilket stöd man får hemifrån. Rapporten konstaterar att det är centralt att fokusera på att stärka och förbättra studie- och yrkesvägledningen. I en studie som genomfördes av två forskare vid , och , sökte man genom både enkäter 5Det svåra valet. Elevers val av utbildning på olika slags gymnasiemarknader. 6Vägen efter , . Dresch och A. . Att bana vägen mot framtiden, karriärval och vägledning i individuellt och politiskt perspektiv. L. (red). och intervjuer svar på hur elever tänker och agerar inför gymnasie- valet. Studien visar att osäkerheten kring den egna identiteten och oron är stor.Av studien framkommer också att elever önskar mer personlig kontakt med både föräldrar och vägledare. För- fattarna menar att när utbudet är så omfattande som det är blir följden att de väljer utan att vara klara över vad valet innebär. Detta riskerar i sin tur att leda till studiemisslyckanden, avhopp och pro- grambyten. I en pågående studie om karriärlärande på som genom- förs vid , framhålls också att eleverna önskar mera vägledning. inte minst för att kunna orientera sig på arbetsmark- naden.7 I Skolinspektionens kvalitetsgranskning av studie- och yrkesväg- ledningen i 20138 uppgav eleverna att de inte hade någon vuxen att prata om sina framtidsplaner med. Av granskningen fram- gick också att många elever efterlyste längre samtalstid, fler samtal och ett mer aktivt stöd från studie- och yrkesvägledaren. Yrkespro- gramsutredningen9 konstaterade i sitt slutbetänkande att gym- nasievalet för många elever medför en känsla av stress och osäkerhet. I litteratursammanställningen Ungdomars uppfattningar om gymna- sievalet10 har sammanställt avhandlingar, böcker, rapporter och undersökningar som på olika sätt behandlar hur ungdomar upp- fattar gymnasievalet och vilka faktorer som påverkar deras val. En bild som framträder är att många elever upplever det som svårt att överblicka all tillgänglig information och att det är svårt att värdera och jämföra olika alternativa utbildningsvägar. Många upplever också att de saknar kunskaper om hur och var de kan hämta information för att själva kunna granska och ta ställning till frågor som rör den egna framtiden. En undersökning av grundskolelevers attityder till gymnasievalet som Ratio11 genomfört i fyra kommuner visar en delvis annorlunda bild. I denna undersökning framkom att de flesta elever upplevde gymnasievalet och möjligheten att välja utbildning och skola som posi- tivt. Kopplingen mellan vald studieväg och arbetskraftsefterfrågan 7Lära för karriärvalet. stöd för ungas framtidsval. , L. m.fl. (kommande). 8Studie- och yrkesvägledning i . Kvalitetsgranskning, rapport 2013:5. SOU 2015: 97. 10Ungdomars uppfattningar om gymnasievalet. 11Väljer unga fel? – grundskoleelevers attityder till gymnasievalet, A. Panican. liksom utbildningens relevans för den egna etableringen på arbets- marknaden intresserar dock inte eleverna i den här undersökningen. Av intervjuerna framkommer att de inte upplever sig ha fått någon information om utbildningsdimensionering, yrkesutgång och utbild- ningens attraktionskraft på arbetsmarknaden. Lärare och vägledare upplevs ha en marginell betydelse under valprocessen, medan kom- pisar, oftast klasskamrater, har stort inflytande. Elevernas uppfatt- ning är att det är de själva som avgör valet utifrån vad som bedöms vara en rolig utbildning, snarare än en bedömning av om den leder till arbete. Att elever påverkas av kamrater visar också en avhandling som genom registerstudier undersökt klasskamraternas betydelse för niondeklassares gymnasieval. Den visar att kamrater kan ha en både anpassande och avskräckande effekt på enskilda elevers studieval. Elever är benägna att göra liknande val som sina kamrater när kam- raterna gör ambitiösa studieval och söker ett studieförberedande gym- nasieprogram. Men elever blir också avskräckta från att göra ambi- tiösa studieval om de har många kamrater som har högre betyg än de själva. Elever med medelbetyg påverkas mest av skolkamraters gym- nasieval.12 Även om resultaten från ovan nämnda studier av hur elever upp- fattar studie- och yrkesvägledning och valet inför gym- nasieskolan skiljer sig åt på detaljnivå, är det ändå några bilder som återkommer. Det är tydligt att elever tycker att studie- och yrkes- vägledning är viktig och fyller en funktion. Många skulle vilja ha mer information och vägledning eftersom de tycker att det är svårt att på egen hand samla in, jämföra och värdera information om olika utbild- ningsval och utifrån det välja program och gymnasieskola. Att skol- lagens krav på att elever ska tillgång till studie- och yrkesvägledning efter behov inte uppfylls bekräftas i flera studier och granskningar och inte minst av eleverna själva. 12Social Influence and Educational Decisions: Studies on in Secondary Education. 5.2.2Vägledning för elever i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan Ett av regeringens mål inom utbildningsområdet är att alla ungdomar ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning. Avslutade gymna- siestudier utgör den tydligast utslagsgivande faktorn för senare etabler- ing på arbetsmarknaden. Gymnasieskolans mål för studie- och yrkesvägledningen är enligt läroplanen bl.a. att varje elev ska utveckla sin självkännedom och för- måga till studieplanering och medvetet kunna ta ställning till fortsatt studie- och yrkesinriktning på grundval av samlade erfarenheter och kunskaper.