sou · H7B368 · 2019-12-20 00:00:00 — Målgruppen för enkäten var byggherrar som hade genomfört nybyggnation av flerbostadshus och småhus samt ombygg- nadsprojekt med ett färdigställandevärde överstigande 10 miljoner kro- nor . Undersökningen var en totalundersök- ning och omfattade 1 250 projekt. Fördjupad enkät till sällanbyggherrar genomförde vi, genom , en enkätunder- sökning om sällanbyggherrars förståelse för bestämmelser, före- komsten av kostnadsdrivande krav, tolkningar av krav samt kon- trollen av byggandet. Målgruppen för enkäten var privatpersoner som hade byggt ett enbostadshus . Undersökningen omfattade 200 byggherrar som byggt ett monteringsfärdigt hus och 200 byggherrar som hade byggt ett hus i lösvirke. Enkät till fastighetsägare om ombyggnad genomförde vi, genom Navet Analytics, en intervju- undersökning om hur kraven vid ombyggnad påverkar fastighets- ägares möjligheter till ombyggnadsåtgärder. Undersökningen avsåg flerbostadshus byggda –1975 och renoverings- behoven i detta bestånd. Undersökningen baserades på 100 intervjuer med 50 allmännyttiga och 50 privata bostadsbolag. Totalt uppgick de intervjuade bostadsbolagens bestånd till cirka 370 000 lägenheter, vilket motsvarar av det totala beståndet av lägen- heter i flerbostadshus (exklusive specialbostäder). skickade vi ut en enkät avseende uppföljning av klago- mål på kontrollansvariga och certifierade sakkunniga till de två certi- fieringsorgan som fanns avseende personcertifier- ingar, och , samt till Incert som tidigare erbjudit certi- fiering av energiexperter. Frågorna besvarades heltäckande av och , medan gav översiktliga eller inga svar på en del av frågorna. Jämförelse med andra länder genomförde vi en jämförande studie av andra länder i enlighet med direktivet då vi har i uppgift att belysa det svenska regelverkets omfattning i jämförelse med regelverken i andra jäm- förbara länder. Vidare ska vi inom ramen för uppdraget studera och analysera systemen för byggregler i övriga nordiska länder samt andra länder som vi anser relevanta utifrån direktivets syfte.29 Vår ambition är att översiktligt studera mängden föreskrifter som kan anses motsvara de svenska utformningskraven och de tekniska egenskapskraven i de andra länderna, på den nivå som kan anses motsvara den svenska myndighetsnivån BBR och . Vi avser att göra en grov uppskattning av hur omfattningen av det svenska regel- verket förhåller sig till de andra länderna. Regelverken i de länder har olika uppbyggnad, ämnesområden och reglering. Det rör sig om hundratals föreskrifter att jämföra, varför jämförelsen måste ske genom en uppskattning med grova antaganden. Utöver omfattningen, har vi frågat länderna om i hur många nivåer de reglerar krav på bygg- nader och kontroll av byggandet, i vilken utsträckning de utformar föreskrifter som funktionskrav och använder sig av standarder samt hur deras system för kontroll av byggandet ser ut. Vi gjorde ett urval av länder utifrån en sammanvägning av följande kriterier: •länder som är medlemmar i (), •länder med liknande klimat som , •länder som har genomfört översyn av bestämmelserna i närtid i syfte att modernisera och förenkla kraven på byggnader och/eller kontrollen av byggandet, och 29Regeringsbeslut , Genomgripande översyn av byggregler m.m., direktiv 2017:22, s. 11 och 15. •länder med liknande administrativ indelning som , det vill säga en lokal nivå motsvarande de svenska kommunerna. Dessa urvalskriterier har resulterat i att vi studerade , , , och . Studien genomfördes genom att en enkät (se bilaga 2) skickades till respektive utvalt lands departement. För att underlätta för respondenterna att förstå vilken information vi efter- frågade, skrev vi motsvarande information om de svenska bestäm- melserna. Enkätsvaren har kompletterats med information från tidigare enkät som genomfördes inom ramen för standardiserings- betänkandet och uppföljande e-postfrågor. I sammanhanget har också underlag från de internationella mötena, som beskrivits ovan, använts. Kvalitativ intervjuserie om kraven på lämplighet för sitt ändamål I arbetet med kraven på lämplighet för sitt ändamål har en kvalitativ intervjuserie med tio praktiserande arkitekter och en forskare med praktikerfarenhet genomförts. Arkitekterna som valdes ut för inter- vjuserien har ritat projekt för allmännyttan, kooperativa bostads- företag, privata bostadsutvecklare, såväl större som mindre bygg- herrar och internationella fastighetsinvesteringsbolag. Flertalet arki- tekter är verksamma vid stora och mellanstora arkitektkontor i men även ett mindre arkitektkontor finns representerat. Bland arkitekterna finns även tillgänglighetskompetens och kompe- tens om särskilda boendeformer för äldre. Intervjuerna utgick ifrån fjorton frågor om plan- och byggförordningens paragraf om lämp- lighet för ändamålet30 och om de preciseringar i föreskrifter, allmänna råd och hänvisningar till standarder som finns i avsnitt 3:2 i BBR (se intervjumall i bilaga 3). lät vi genomföra ett flertal forsknings- och konsultuppdrag. Vad det gäller forskning så har endets arkitektur vid på vårt uppdrag beskrivit grundläg- 303 kap. 1 § PBF. gande förutsättningar i utformningen av en god bostad koppat till formuleringar i lagstiftning, förordning respektive myndighetsföre- skrifter samt sammanställt en kunskapsöversikt över befintlig forsk- ning om boendes bostadsbehov . Som ett komplement till detta har vi låtit genomföra en studie om problem och konsekvenser mellan bestämmelser och boendes förväntningar på en god bostad. Studien utgick ifrån en empirisk bas av insamlande rit- ningar i en enkätstudie. Vad det gäller konsultuppdrag har vi låtit arkitektkontoret Gatun (dåvarande Scheiwiller , SSArk) genomföra en fallstudie i befintlig bebyggelse där nuvarande krav i avsnitt 3 i BBR tillämpas vid ändring och dess ekonomiska konsekvenser studeras. Vidare har Economics, på vårt uppdrag, utfört en studie utifrån ekonomisk teori, forskning och empiri om sambandet mellan byggregler, konkurrens och byggkostnader. Dessutom har anlitats för att skriva en analys av innovations- klimatet i byggsektorn samt dess betydelse för produktivitets- och kostnadsutvecklingen. Därutöver har vi låtit olika arkitektkontor ta fram olika underlag gällande föreskrifter, allmänna råd och standard i BBR avsnitt 3:1 och 3:2. Lateral Living har i planlösningsexempel för bostadsstor- lekar mellan 55–belyst nuvarande tillämpning av för förvaring i bostaden och säsongsförvaring. Vi har också låtit arkitekter redovisa tillämpning av utrymme för samvaro i BBR avsnitt 3:2 i ett antal typfall för kategorierna studentbostäder om högst , bostäder om högst , bostäder större än 35 och högst och bostäder större än 55 kva- dratmeter. För bostäder (inklusive student- bostäder) har även överlapp mellan samvaro, sömn och vila och mat- plats enligt dagens bestämmelser belysts. Analysen baseras på ett urval från hela , med några typplanlösningar per kategori som har beviljats bygglov efter att BBR 23 trätt i kraft. Vi har vidare låtit arkitekter och certifierad tillgänglighetskonsult vid arkitekter belysa hur ny reglering av utrymmen för sömn och vila i bostäder kan påverka planlösningsförutsättningar i relation till nuvarande tillämpning. Vi har slutligen låtit två olika arkitektkontor, arkitekter, redovisa planlösningar för våra förslag till föreskrifter för bostäder om högst 35 kvadrat- meter och bostäder större än . De har även ombetts kommentera föreskrifternas effekter. Vi har arbetat med konsekvensanalysen parallellt med övrigt utred- ningsarbete. I arbetet med att identifiera och överväga möjliga för- slag har konsekvenserna av dessa diskuterats med såväl referens- grupp som expertgrupp samt i andra kontakter med berörda aktörer. I detta kapitel ger vi en omvärldsbild utifrån de övergripande aspekter som i direktivet pekas ut som centrala för vårt arbete, nämligen bostadsbyggande, konkurrens, digitalisering, Agenda 2030 och håll- barhet samt klimatförändringar. Syftet med vår översyn är att moder- nisera och förenkla regelverket och därmed gynna ökat byggande och ökad konkurrens. Direktivet anger också att digitaliseringen skapar förväntan på att regler som till exempel utgörs av mätvärden och beräkningsmodeller ska kunna behandlas digitalt. Vad det gäller Agenda 2030 så påpekas det i direktivet att den byggda miljön påverkar alla aspekter av hållbar utveckling och vid vår översyn av de regler som styr bebyggelsens utformning ska agendan och dess mål vara väg- ledande. Vidare anges att med de förändringar i klimatet som är att förvänta ändras förutsättningarna för samhället och byggreglerna behöver anpassas till dessa förutsättningar.1 I detta kapitel är syftet att skapa en bild av vilka behov utveck- lingen i dagens och morgondagens samhälle ställer på framtidens bygg- regler, det vill säga de behov moderna och förenklade byggregler behöver möta. Först beskriver vi boendet, bostadsbyggande, befolk- ningsutveckling samt boendepreferenser och hur dessa förhåller sig till bostadsbehoven, , och . Sedan redogör vi för kon- kurrensförhållanden inom bostadsbyggandet och marknadens förut- sättningar att möta behov och efterfrågan. Därefter belyser vi om digitaliseringsutvecklingen ger oss några givna förutsättningar för vår regelreformering. Vidare beskriver vi kort vad målen i Agenda och klimatförändringarna innebär för översynen av byggregelverket. Varje avsnitt avslutas med våra slutsatser. 1Regeringsbeslut , Genomgripande översyn av byggregler m.m., direktiv 2017:22, s. 21 och 6. 3.1Bostäderna behöver anpassas till samhällsutvecklingen Det fanns 4 843 612 bostäder i i slutet av 2018.2 Bostads- beståndet utgörs av befintliga bostäder och det tillskott som nybygg- nation ger. Anpassningar i bostadsutbudet tar tid och svängningar i efterfrågan kan på kort sikt påverka bostadspriser och bostadsinve- steringar. Antalet byggda bostäder har därför varierat . 2018 färdigställdes cirka 55 000 bostäder, varav omkring 43 000 i flerbostadshus och 12 000 i småhus. Det tillskott som tillkom genom nyproduktion utgör cirka en procent av det befintliga beståndet. Bostadsbyggandet förväntas minska , framför allt av bostadsrätter.3 I figur 3.1 nedan beskrivs antalet färdigställda bostäder 1991–2018. Källa: SCB, statikdatabasen, , byggande och bebyggelse, Nybyggnad av bostäder. Storleken på de bostäder som byggs i flerbostadshus har varierat . Lägenheter större än har varit vanligast . har framför allt antalet lägenheter 2SCB, statistikdatabasen, , byggande och bebyggelse, Bostadsbestånd. 3Boverket (2019), indikatorer, Nummer 1, . Lägenheter mindre än 21 kvadrat- meter förekommer nästan aldrig med undantag då det byggdes drygt hundra lägenheter per år.4 I figur 3.2 redovisas antal lägenheter i flerbostadshus fördelat efter byggår och storlek.5 Mindre än 35 kvm Större än 65 kvm Källa: SCB, bearbetning av uppgifter från lägenhetsregistret. Bostadsbeståndet påverkas också av ombyggnation6. Ombyggnatio- ner gav ett bidrag om cirka 3 500 bostäder till bostadsutbudet . Ombyggnad skedde framför allt genom ombyggnad av lokaler till 4SCB, bearbetning av uppgifter från lägenhetsregistret. 5SCB, lägenhetsregistret. I det totala antalet bostäder finns inte specialbostäder med. Därför är det färre bostäder totalt när denna källa används för jämförelse. 6Ombyggnad definieras av SCB som nettoförändringen av antalet lägenheter i ombyggda flerbostadshus. Nettoförändringen av antalet lägenheter är skillnaden mellan nytillkomna lägenheter och avgångna lägenheter. Kommunerna rapporterar in ombyggnadsåtgärder som inneburit nettoförändringar i antalet lägenheter till följd av ombyggnad av lokal till lägenhet, inredning av vind, tillbyggnad av lägenhet, påbyggnad av lägenhet, omdisponering av lägenhet eller andra åtgärder. Den näst vanligaste åtgärden var ombyggnad av vindar till bostäder. Antalet rivningar var få och 2018 revs 540 bostäder.7 En övervägande del av flerbostadshusen, , byggdes . –2018 byggdes det 2 144 738 lägen- heter i flerbostadshus. Det byggdes flest tvåor (733 402) och treor (678 815). Lägenheterna i detta bestånd fördelar sig på ettor, tvåor, treor, fyror och 2 pro- cent femmor eller större.8 Det svenska fastighetsbeståndets kännetecknas av en stor andel bostäder byggda –1970. av bostäderna i flerbostads- hus är byggda under denna period.9 Se fördelningen av fastighets- beståndets åldersstruktur i figur 3.3 nedan. Källa: SCB, statistikdatabasen, , byggande och bebyggelse. 7SCB, statikdatabasen, , byggande och bebyggelse, ombyggnad och rivning av fler- bostadshus. 8SCB, statistikdatabasen, , byggande och bebyggelse. Perioden –1970 byggdes det mest, 659 122 lägenheter, och det byggdes en relativt stor andel treor (). –1980 byggdes det sammanlagt 472 000 treor och 468 000 tvåor.10 Vi har undersökt renoveringsbehoven i flerbostadshus byggda –1975, de så kallade rekordårens bostäder. Drygt 30 pro- cent av det totala beståndet av lägenheter i flerbostadshus som fanns 2018 härstammar från . De allmännyttiga bostadsbolagen är dominerande fastighetsägare i detta bestånd med närmare 40 pro- cent av lägenheterna. De mest förekommande lägenhetsstorlekarna är treor () och tvåor (). Cirka 260 000 lägenheter i beståndet av flerbostadshus som är byggda – 1975 hade, enligt den undersökning som vi har låtit göra, ett om- fattande renoveringsbehov vid utgången av 2019. Med omfattande behov menas att den tekniska livslängden är slut och att åtgärder måste genomföras . Renoveringstakten i detta bestånd har varit 45 000–55 000 lägenheter de senaste tre åren.11 Stora variationer i bostadsbyggande i landets kommuner –ökade bostadsbeståndet med 421 517 bo- städer. Bostadsbeståndet växte i 239 kommuner men minskade sam- tidigt i 51 kommuner. I de kommuner som ökade sitt bostadsbestånd skedde ett tillskott om 427 304 bostäder och i de kommuner där antalet bostäder minskade var minskningen 5 787 bostäder. av landets befolkning bodde i kommuner där antalet bostäder ökade.12 10SCB, lägenhetsregistret, Färdigställda lägenheter i nybyggda flerbostadshus och lägenhetstyp 1951–2018. 11Navet Analytics (2019), Renoveringsbehov i rekordårens bostäder. Rapporten baseras på kvantitativa och kvalitativa intervjuer samt interna data och nyckeltal, där beräkningarna har tagits fram genom en kombination av intervjuer och statistiska data samt specialbeställd statistik från . Dessutom gjordes ett antal djupintervjuer med bland annat bostadsrätts- företag som underlag för beräkningarna. 12SCB, statistikdatabasen, , byggande och bebyggelse. 3.1.2En växande befolkning behöver bostäder Vid slutet av 2018 fanns det 10 230 185 invånare i . Befolk- ningsmängden i var i princip oförändrad . inleddes en kraftig befolkningsökning. ökade befolkningen med cirka 144 000 personer, den största befolk- ningsökning som har haft . Ökningen berodde främst på att cirka 117 000 fler personer invandrade än utvandrade och på att det föddes fler individer än vad som avled.13 Figur 3.4 nedan beskriver befolkningsutvecklingen i –2018. Källa: SCB, statistikdatabasen, . I () senaste befolkningsprognos14 redo- visas en framskrivning av befolkning för perioden – 2070. Befolkningen antas i prognosen öka till 12,8 miljoner år 2070. Befolkningsökningen förväntas vara störst i inledningen av perioden. kommer det att födas fler än som avlider. Migrationen antas ha en större betydelse för folkökningen 13SCB, statistikdatabasen, . 14Prognoser är förenade med osäkerhet, inte minst befolkningsframskrivningar där migratio- nen är särskilt svår att förutse. Regler för invandringen påverkas av politiska beslut, såväl i som i andra länder och gör både invandringen och utvandringen svår att prognosticera. än den naturliga folkökningen (födda minus döda). är 18 pro- cent av befolkningen född utomlands. Andelen utrikesfödda beräknas vara som högst då av befolkningen förväntas vara utrikesfödd.15 Medellivslängden förväntas öka. För män förväntas medellivsläng- den öka från 2017 till 2070 och för kvinnor 2017 till 2070. 2017 var nästan var femte person i eller äldre. beräknas var fjärde person vara i dessa åldrar. 2017 utgjorde barn och unga i åldern 0–av befolkningen. Denna andel förväntas vara lika stor . Trots att antalet personer i de mest yrkesverksamma åld- rarna 20–ökar så minskar deras andel av befolkningen. var av befolkningen i åldern 20–och 2070 beräknas deras andel ha minskat till 53 procent.16 Befolkningstillväxten är ojämnt fördelad i landet –ökade befolkningen i 203 kommuner med totalt 1 105 779 personer. I 87 kommuner var befolkningsutvecklingen negativ och minskade med 33 289 personer.17 Befolkningsutvecklingen i de tre storstadsregionerna samt , , , , , och var 818 563 personer. av befolkningsökningen skedde i dessa regioner.18 Befolkningstillväxten i landets storstadsregioner och centralorter har ökat bostadsbehoven. Vid sidan av tillväxtregioner finns det regioner med en minskad eller åldrande befolkning där den regionala marknaden präglas av minskade investeringsbehov som helhet, men också av förändrade behov till följd av demografiska förändringar.19 15SCB (2018), framtida befolkning 2018–2070, Demografiska rapporter 2018:1. 17SCB, statistikdatabasen, . 19Boverket (2017), . gör byggbehovsprognoser för bostäder.20 Enligt beräknas behovet av nya bostäder vara 640 000. Det innebär en genomsnittlig årstakt på 64 000 nya bostäder under perio- den –2027.21 Orsaken till det stora byggbehovet är den för- väntade befolkningsökningen framöver och att byggandet inte har ökat i tillräcklig omfattning för att svara mot befolk- ningstillväxten. anser att nettomigrationen är den vikti- gaste faktorn för byggbehovet de närmaste tio åren.22 Vid ett antagande om en hög migration (in- och utvandring) behöver i genomsnitt cirka 73000 bostäder tillkomma perioden –2027. Med ett anta- gande om en låg migration blir behovet cirka 52 000 nya bostäder under perioden.23 Diskrepansen som uppstår mellan bostadsbehoven till följd av befolkningstillväxten och ett för lågt byggandet gör att bostads- bristen riskerar att öka om inte behoven kan mötas genom en ökad nyproduktion.24 3.1.3Urbanisering ger tätare städer och högre byggnader Urbanisering innebär en omfördelning av befolkningen från lands- bygd till städer. Det är främst två drivkrafter som ligger bakom urbaniseringen, nämligen en ökad invandring och flyttning från gles- bygd till storstadsregioner. –2013 hade följande nio FA- regioner25 en positiv nettoinflyttning: , , , , , , , och Umeå.26 Många bor i storstadsregionerna medan an- delen äldre är högre i glesbygden. Glesbygden förlorar unga vuxna, då 20Boverket (2016), En metod för bedömning av bostadsbyggnadsbehovet, rapport 2016:32. modell för beräkning av framtida behov av nya bostäder utgår från SCB:s befolkningspro- gnoser. SCB (2018), framtida befolkning 2018–2070, Demografiska rapporter 2018:1. 21Boverket, /sv/samhallsplanering/bostadsmarknad/bostadsmarknaden/behov- av-bostadsbyggande/byggbehovsberakningar/, besökt . 22Boverket (2017), Beräkning av behovet av nya bostäder till 2025, rapport 2017:17, s. 20. (2018), Beräkning av behovet av nya bostäder 2018–2025, rapport 2018:24. 23Boverket, /sv/samhallsplanering/bostadsmarknad/bostadsmarknaden/behov- av-bostadsbyggande/byggbehovsberakningar/, besökt . 24Boverket (2018), Beräkning av behovet av nya bostäder 2018–2025, rapport 2018:24, s. 11. 25En funktionell analysregion () är en region inom vilken människor kan bo och arbeta utan att behöva göra alltför tidsödande resor. 26Långtidsutredningen, SOU 2015:101, Demografins regionala utmaningar, bilaga 7. de flyttar till storstadsregioner eller universitetsorter för att ta del av ett större utbud av arbete, utbildning och kultur.27 Urbaniseringen förväntas fortsätta till 2040. Prognoser visar dock att utflyttningarna förväntas dämpas. Det beror på att färre yngre personer förväntas finnas i dessa områden. Även om flyttbenägen- heten kvarstår innebär färre personer i åldrarna 20–ett mindre underlag för flytt.28 Urbaniseringen kan beskrivas genom urbaniseringsgraden, den andel av befolkningen som bor i tätort. Urbaniseringsgraden har ökat från 2010 då den senaste tätorts- avgränsningen gjordes i . Det betyder enligt SCB att 85 pro- cent av befolkning bor på av landets yta.29 Enligt kommuner och regioners (SKR) klassificering finns det tre storstäder i : , och . En storstad är en kommun där det bor fler än 200 000 invånare, varav minst 200 000 bor i den största tätorten. Vidare finns det enligt SKR 20 kommuner i den näst största kommunkategorin, större städer. För att räknas som större stad ska kommunen bestå av minst 50 000 invånare varav minst 40 000 invånare i den största tätorten.30 bedömer att den framtida urbaniseringen kommer leda till en ökad tätortsgrad och förtätning i stället för utbredning för att effektivisera redan ianspråktagen mark och befintlig infrastruktur.31 Den svenska husbyggnadstraditionen har varit att bygga på bredden. Städernas yta har ökat mer än befolkningen.32 Utvecklingen i går dock mot att bygga allt högre hus.33 Den ökade urbani- seringsgraden i landets största städer kan aktualisera ett mer om- fattande höghusbyggande. Begränsad marktillgång i expanderande städer med hög efterfrågan på centralt belägna bostäder kan driva upp markpriserna i de centrala delarna.34 Kopplat till urbaniseringen 27Boverket, , besökt . 28Långtidsutredningen, SOU 2015:101, Demografins regionala utmaningar, bilaga 7. 29SCB, /hitta-statistik/artiklar/2015/Urbanisering--fran-land-till-stad/, 30SKR, kommungruppsindelning.2051.html, besökt . 31Boverket (2012), Vision för 2025, s. 21 och 33. 32SCB, /hitta-statistik/statistik-efter-amne/miljo/markanvandning/tatorter/ pong/statistiknyhet/tatorter-2010-arealer-befolkning-korrigerad-2011-06-20/, 33C-O. Lindebäck (2009), En studie i höghusbyggande, , s. 6. Banerjee, A. Loukaitou-Sideris (2011), i E. och agrara markvärden i en storstadsregion, SLU 2012, s. 19. är även den samhällsförändring som eftersträvas politiskt med bebyg- gelse planerad för gående, cyklister och kollektivtrafikresenärer snarare än för personbilstransporter.35 3.1.4Det är vanligast att bo i ett småhus Bostadsbeståndet i består av småhus, 50 pro- cent lägenheter i flerbostadshus och specialbostäder (för studenter eller äldre/funktionshindrade) och övrigt boende.36 Källa: SCB, statistikdatabasen, , byggande och bebyggelse. Drygt hälften av befolkning, , bor i ett småhus som de oftast äger. av befolkningen bor i en hyres- rätt och i en bostadsrätt i ett flerbostadshus.37 Hyresrätten utgör av det totala bostadsbestån- det i flerbostadshus och dominerar i 260 av landets 290 kommuner. Bostadsrätter utgör av bostadsbeståndet i flerbostadshus.38 35Boverket (2019), Fördjupad utvärdering av God Bebyggd Miljö 2019, rapport 2019:2, s. 43. 36SCB, statistikdatabasen, , byggande och bebyggelse. 37SCB, hushållens ekonomi, Hushållens boende. 38SCB, statistikdatabasen, , byggande och bebyggelse, Bostadsbestånd. Den vanligaste lägenhetstypen i flerbostadshus är 2 rum och kök, följt av 3 rum och kök. De två lägenhetstyperna utgör av bostadsbeståndet i flerbostadshus. Den genomsnittliga lägenheten i flerbostadshus är 68 kvm, och det genomsnittliga småhuset är 122 kvm.39 Enligt SCB var , eller 325 000 hushåll, så kallade övriga hushåll, där minst en person i bostaden saknar nära relationer till någon annan i hushållet. Personen är varken barn eller förälder eller har en parrelation i hushållet. Till exempel kan det vara hushåll med tregenerationsboenden, inneboende, kompisboenden och kollektiv. Boendet varierar med ålder och livssituation Många flyttar mellan bostäder sker till följd av förändringar i män- niskors livssituation. Tydliga livscykler är unga som vill bo centralt, unga vuxna som bildar familj och som har svårt att hitta en bra och tillräckligt stor bostad samt äldre personer med behov av en lättskött bostad.41 är det vanligast att bo i ett småhus. i livet flyttar många barn från flerbostadshus till små- hus. bodde av barnen 0–och av 10–19-åringarna i ett småhus.