sou · H7B359d5 · 2019-12-12 00:00:00 — Orsaksindelningen innehåller främst två typer av bedömningar som bidrar till osäkerheten. För det första påverkar myndighetens tolkning av utredningsskyldigheten vilka uppgifter man anser den sökande är ansvarig för att hålla korrekta och uppdaterade. Det gör att andelen fel som orsakas av den sökande kan underskattas respektive överskattas i förhållande till övriga studier som genomförts av andra myndigheter. För det andra kan bedömningen av misstänkt avsiktliga fel och övriga fel variera mellan studierna. Inom respektive studie har gränsdragningsärenden diskuterats inom den grupp som genomfört granskningen för att minimera intern variation. 5Ersättningssystem som studerats i huvudsak empiriskt I detta kapitel redovisar vi omfattningen av de felaktiga utbetalningarna från nio enskilda ersättningssystem där de felaktiga utbetalningarna i huvudsak har uppskattats empiriskt. Underlag till detta kapitel kommer främst från de empiriska omfattningsstudier som myndigheterna genomfört på uppdrag av delegationen. Studierna redovisas i sin helhet i den separata bilagedelen till denna rapport.15 De risker som studerats empiriskt innehåller en statistisk osäkerhet för den totala uppskattningen av felutbetalningar från ersättningssystemet. Osäkerheten beskrivs med hjälp av konfidens- intervall. Vi redogör för intervallet men väljer att redovisa punkt- skattningen i de flesta tabellerna och i löptexten eftersom felen som kategoriserats enligt orsaksindelningen saknar konfidensintervall. Det finns risker för felaktiga utbetalningar som av olika anledningar inte har studerats empiriskt. För vissa av dessa risker har viistället gjort en bedömning av vilka felaktiga utbetalningar de orsakar. Bedömningarna vilar på en rad olika kvalitativa och kvantitativa underlag men är i allmänhet osäkra. Vi redovisar både de empiriskt studerade felen och de vi bedömt under samma avsnitt trots att osäkerheten i den senare delen är klart större. Syftet är att ge en samlad bild av de felaktiga utbetalningarna från respektive ersättningssystem. Vi är tydliga med vad som är empiriskt studerat av myndigheterna och vad som bedömts av delegationens kansli. De felaktiga utbetalningarna som vi redovisar i detta kapitel inkluderar dock inte fel som orsakats av fel i systemöverskridande 15 Delegationen för korrekta utbetalningar från välfärdssystemen (2019): Läckaget i välfärdssystemen, del 1. Omfattningsstudier och bedömningar av felaktiga utbetalningar från vissa välfärdssystem – Bilagedel. Ersättningssystem som studerats i huvudsak empiriskt uppgifter, såsom folkbokföringsuppgifter. Dessa fel redovisas i en kommande rapport. De felaktiga utbetalningarna har kategoriserats utifrån den orsaksindelning som slagits fast och tillämpats i merparten av studierna. Genom indelningen har det varit möjligt att bedöma orsakerna till felutbetalningarna på ett enhetligt sätt. Dessutom har det varit möjligt att bedöma hur stor del av de felaktiga utbetalningarna som orsakas av de sökande respektive av myndigheten samt hur stor del av felen orsakade av de sökande som bedöms vara misstänkt avsiktliga. Varje ersättningssystem redovisas i ett separat avsnitt som inleds med en sammanfattning av de huvudsakliga resultaten. Därefter redogör vi kort för hur respektive omfattningsstudie har genomförts och orsakerna till de felaktiga utbetalningarna. Därefter redogör vi för kansliets bedömningar av de risker som inte studerats empiriskt i omfattningsstudierna. I bedömningen av dessa risker har vi också beaktat om de överlappat med risker som studerats empiriskt. De felaktiga utbetalningarna redovisas i monetära termer och i procent av de totala utbetalningarna under det år som studien avser. I vissa omfattningsstudier har orsaksindelningen inte kunnat tillämpas i alla delar. Det kan ge en skev bild av fördelningen av felens fördelning eftersom det som studerats överskattas och orsaker som inte studerats underskattas. En närmare beskrivning av orsaks- indelningen finns i kapitel 5. Ersättningssystem som studerats i huvudsak empiriskt De felaktiga utbetalningarna från arbetslöshetsförsäkringen uppskattas till , vilket motsvarar av utgifter. Av felutbetalningarna som studerats empiriskt uppskattas ha betalats ut för mycket, med ett 95-procentigt konfidensintervall mellan 248–. Därtill uppskattas ha betalats ut för lite, med ett 95-procentigt konfidensintervall mellan 14–. Övriga felutbetalningar uppskattas till . Av den sammantagna uppskattningen bedöms av felutbetalningarna bero på att Arbetsförmedlingen inte lämnar underrättelser i tillräcklig utsträckning till arbetslöshetskassorna när ersättningstagare inte sköter sitt arbetssökande. Andelen av de felaktiga utbetalningarna som beror på arbetslöshetskassornas handläggning uppskattas till strax . Resterande del av uppskattningen orsakas av att ersättningstagaren lämnar felaktiga uppgifter eller inte anmäler ändrade förhållanden. De misstänkt avsiktliga felen bedöms utgöra ungefär hälften av de fel som orsakas av ersättningstagare. Arbetslöshetsförsäkringen syftar till att kompensera för förlorad arbetsinkomst vid arbetslöshet. Ersättningsnivåerna grundar sig på inkomstbortfallsprincipen, förutsatt att den ersättningssökande varit medlem i en arbetslöshetskassa , som innebär att den inkomst som den försäkrade haft är grundande för den ersättning som ska utbetalas.16 Det krävs att den försäkrade kvalificerar sig genom viss arbetad tid för att ha rätt till ersättning. Den som söker eller får ersättning och inte sköter sitt arbetssökande ska i normalfallet få en sanktion på grund av sitt agerande. Det är Arbetsförmedlingen och arbetslöshetskassorna tillsammans som sköter hanteringen. Arbetsförmedlingen har till uppgift att kontrollera att de som får ersättning lever upp till 16Annars utgår ett grundbelopp som inte är kopplat till inkomsten. Ersättningssystem som studerats i huvudsak empiriskt villkoren i försäkringen och att underrätta arbetslöshetskassorna om så inte är fallet. Arbetslöshetskassans uppgift är sedan att bedöma och besluta om den ersättningssökandes rätt till ersättning ska påverkas på något sätt på grund av den information som Arbetsförmedlingen skickar. Utbetalningar av ersättning från arbetslöshetsförsäkringen görs av 27 arbetslöshetskassor.17 Utgifterna för arbetslöshets- försäkringen uppgick till . Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF) utövar tillsyn över arbetslöshetskassorna och Arbetsförmedlingen. Det är också IAF som genomfört den empiriska omfattningsstudien. 5.1.3Metoder och avgränsningar i den empiriska omfattningsstudien IAF:s omfattningsstudie bygger på resultatet av fyra delstudier. I det följande beskrivs metoderna och tillvägagångssättet för respektive delstudie. Slumpmässiga kontroller av beviljade ersättningsperioder – ärendegranskning IAF har granskat 500 personer (ärenden) som beviljats en ersätt- ningsperiod.18 Urvalet har stratifierats enligt antalet månader som personerna har fått arbetslöshetsersättning för. Samtliga personer var ersättningstagare tio eller elva . Granskningen delades upp i två delar. Den första delen av granskningen riktade in sig på om Arbetsförmedlingen agerat enligt regelverket. Den andra delen av granskningen kontrollerade att arbetslöshetskassorna har handlagt och betalat ut ersättning enligt regelverket. I dessa ärendegranskningar ingick också kontroller av om de ersättningssökande i urvalet har lämnat korrekta uppgifter. Bland annat gjordes en kontroll av om de arbeten som de ersättningssökande lämnat uppgifter om i aktivitetsrapporten för verkligen hade sökts. 17För den studerade perioden fanns 27 arbetslöshetskassor, uppgår de till 26 st. 18499 ärenden granskades då ett ärende delvis fallit bort. Ersättningssystem som studerats i huvudsak empiriskt Slumpmässiga kontroller av avslagna ersättningsperioder – ärendegranskning IAF har granskat 485 ärenden där arbetslöshetskassorna fattat beslut om att de ersättningssökande inte har rätt till arbetslöshetsersättning.19 Om arbetslöshetskassan fattar ett felaktigt beslut om att avslå ansökan om ersättning får det till följd att den ersättningssökande inte får den ersättning som den har rätt till. Samkörning av register för studier och företagande Arbetslöshetsersättning utbetalas generellt inte till den som studerar på heltid. IAF har därför genomfört en samkörning av SCB-data med uppgift om registrerade och avklarade studier på eftergymnasial nivå med data om utbetald arbetslöshetsersättning. Syftet var att utreda hur vanligt det är att ersättningssökande som har arbetslöshetsersättning studerar på eftergymnasial nivå, men inte har bidrag eller lån från CSN.20 Samkörningen avsåg samtliga personer som fått arbetslöshetsersättning. Den som i lagens mening betraktas som företagare är i normalfallet inte berättigad till arbetslöshetsersättning. IAF har samkört register21 för att utreda hur vanligt det är att personer antingen har ett företag eller att de startar företag, som de sedan inte lämnar uppgifter om till sin arbetslöshetskassa, de får arbetslöshetsersättning. Sammanställning av uppgifter om återkrav från IAF:s register IAF har tagit fram och sammanställt uppgifter om 2017 års återkrav av arbetslöshetsersättning. IAF har, med hjälp av uppskattningar från arbetslöshetskassorna, kategoriserat återkraven enligt den orsaksindelning som delegationen tagit fram. 19Urval uppgick till 500 ärenden men 15 ärenden bedömdes vara bortfall eftersom det inte avsåg avslag. 20Arbetslöshetskassorna har möjlighet att via en särskild kontrollrutin göra sökningar mot CSN för att utreda om personer med arbetslöshetsersättning har eller har haft bidrag eller lån från CSN. 21IAF har samkört uppgifter från (SCB) och uppgifter om in- och utgående moms (SCB) med uppgifter från IAF:s databas . Ersättningssystem som studerats i huvudsak empiriskt De risker som IAF har bedömt är viktiga men inte kunnat undersöka är: •utbetalningar till personer som även har vita inkomster •utbetalningar till personer som har svarta inkomster När det gäller arbetsgivarintygens äkthet har IAF, på uppdrag av delegationen, frågat arbetslöshetskassorna om i vilken utsträckning falska arbetsgivarintyg upptäcks i handläggningen. De arbetslöshets- kassor som svarat meddelade att de inte för någon statistik över hur många som upptäcks. Arbetslöshetskassornas erfarenhet är dock att väldigt få ärenden upptäcks. Det är dock oklart om det beror på att intygen sällan är förfalskade eller att det är svårt att urskilja förfalskade intyg från äkta (se vidare 6.1.5). 5.1.4Resultat av den empiriska omfattningsstudien En viktig förutsättning för att säkerställa korrekta utbetalningar från arbetslöshetsförsäkringen är att Arbetsförmedlingen underrättar arbetslöshetskassan när en person missköter sitt arbetssökande. Underrättelsen kan leda till en sanktion. Tanken är att sanktionen ska verka handlingskorrigerande vilket innebär att den ersättnings- sökande efter meddelad sanktion ändrar sitt beteende för att bättre leva upp till regelverket. När arbetslöshetskassan inte får ta ställning till en underrättelse finns risk att sanktion inte utgår, vilket innebär att ersättning betalats ut felaktigt. För att beräkna de felaktiga utbetalningarna som en utebliven underrättelse kan medföra har IAF använt och presenterat två beräkningsscenarion. Det första baseras på det som IAF observerat i tidigare och pågående granskningar om sanktionssystemets handlingskorrigerande effekt. Detta scenario antar att givet en viss typ av sanktion, har varje individ en viss sannolikhet att ändra sitt beteende och på så sätt undgå att få fler sanktioner.22 Detta scenario, 22 Sannolikheterna utgår från vad som framkommer av IAF:s rapport och sanktioner för personer med arbetslöshetsersättning. Ersättningssystem som studerats i huvudsak empiriskt som IAF bedömer är mer sannolikt, ger en lägre skattning av de felaktiga utbetalningarna eftersom man antar att en vidtagen sanktion från arbetslöshetskassan skulle innebära att ersättnings- tagaren bättre skulle leva upp till regelverket. Det andra beräkningsscenariot utgår istället från att samtliga fel som upptäckts i ärendegranskningen är sanktioner som uteblivit, vilket IAF bedömer som mindre sannolikt. I detta scenario antas att ingen handlingskorrigering äger rum, vilket ger en högre upp- skattning av de felaktiga utbetalningarna. Scenarierna kan i viss mån tolkas som minimi- respektive maximivärden för de felaktiga utbetalningarna orsakade av bristfällig hantering av underrättelser hos Arbetsförmedlingen. Mer information om vilka antaganden som ligger till grund för de två scenarierna återfinns i IAF:s omfattningsstudie i den separata bilagedelen. Felaktiga utbetalningar som studerats När det gäller för mycket utbetald ersättning uppskattas de felaktiga utbetalningarna till ersättnings- och utgiftsnivå. Det 95-procentiga konfidensintervallet är 248–. I procent motsvarar punktskattningen av den ersättning som betalats ut. Detta gäller om beräkningen baseras på antagandet om en handlingskorrigerande effekt av sanktionerna i arbetslöshetsförsäkringen. Om man istället antar att sanktionerna inte har någon handlingskorrigerande effekt blir den totala summan , vilket motsvarar av den ersättning som betalats ut. Skillnaden mellan punktskattningarna är betydande och beror alltså på vilket antagande man gör om den handlingskorrigerande effekten. IAF har gjort bedömningen att den lägre skattningen, som beaktar att ersättningstagare som får sanktioner generellt ändrar sitt beteende, är det mest realistiska. har därför valt att utgå från detta scenario, även om det finns oklarheter om exakt hur stark denna effekt är i verkligheten. IAF:s omfattningsstudie beaktar inte flera dynamiska effekter som en fungerande kontrollfunktion medför. En central dynamisk effekt som inte Ersättningssystem som studerats i huvudsak empiriskt beaktats är att personer som får en sanktion i genomsnitt lämnar arbetslöshet för arbete snabbare än vad de annars skulle ha gjort.23 Felaktiga utbetalningar från arbetslöshetsförsäkringen Övre gräns för konf. (% av utgifterna) intervall () konf. 372 (3,) 499 (4,) (2,) 1 368 (11,) 1 690 (13,) (8,) 34 (0,) 54 (0,) (0,) När det gäller för lite utbetald ersättning är omfattningen betydligt mer begränsad och punktskattningen uppgår till av felutbetalningarna eller . Orsaker till felaktiga utbetalningar som studerats empiriskt I det följande redovisas orsakerna till de felaktiga utbetalningarna som studerats av IAF. 23van den . och (2009): Hur påverkas de arbetslösa av sanktioner i arbetslöshetsförsäkringen? IFAU Rapport 2009:16. Ersättningssystem som studerats i huvudsak empiriskt Tabell 5.2 Arbetslöshetsersättning, felaktiga utbetalningar och typ av fel. Miljoner kronor (% av utgifterna) Omfattning (% av utgifterna) Felaktiga uppgifter vid ansökan (1,) Ej anmält ändrade förhållanden (0,) Fel orsakade av sökande (1,) Ej tillräckliga uppgifter för att fatta korrekta beslut Tillräckliga och korrekta uppgifter, fel beslut (2,) Utbetalning fel, trots rätt beslut (0,) Ändrade förhållanden ej omhändertagna (0,) Fel orsakade av myndigheten/arbetslöshetskassorna (2,) 406 (3,) Felaktiga uppgifter vid ansökan Felaktiga utbetalningar orsakade av felaktiga uppgifter vid ansökan uppskattas till . Enligt de bedömningar som arbetslöshetskassorna har gjort, görs återkrav motsvarande enligt denna orsaksgrund. Felutbetalningar som beror på att företagare inte lagt sina företag vilande alternativt inte uppgett att de bedriver näringsverksamhet uppskattas till . IAF har undersökt hur vanligt det är att ersättningstagare studerar som de uppbär ersättning. På grund av den låga precisionen i data om när studierna bedrivits har IAF inte kunnat avgöra om felet är att betrakta som felaktig uppgift vid ansökan eller som ej anmälda ändrade förhållanden. Därför har hälften av utbetalningarna till de som studerat utan ett godkännande från sin arbetslöshetskassa beräknats som ett fel orsakat av att den sökande lämnat felaktiga uppgifter vid ansökan. Resterande del har kategoriserats som Ej anmält ändrade förhållanden. Ersättningssystem som studerats i huvudsak empiriskt Ej anmält ändrade förhållanden Att ersättningstagare inte anmäler ändrade förhållanden uppskattas orsaka felaktiga utbetalningar för . Arbetslös- hetskassorna har bedömt att denna orsaksgrund leder till återkrav motsvarande . Av de som studerat utan ett godkännande från sin arbetslöshetskassa har hälften betraktats som fel orsakade av att ändrade förhållanden om påbörjade studier inte anmälts. Detta uppskattas till . Ej tillräckliga uppgifter för att fatta ett korrekt beslut Inga fel av denna orsaksgrund har upptäckts. Tillräckliga och korrekta uppgifter, fel beslut Samtliga felaktiga beslut som upptäckts i ärendegranskningarna av Arbetsförmedlingen och arbetslöshetskassorna har skett trots tillräckliga och korrekta uppgifter. Felen är i huvudsak hänförliga till hur Arbetsförmedlingen hanterar den så kallade kontrollfunktionen. Hur omfattande de felaktiga utbetalningarna blir på grund av brister i kontrollfunktionen beror på vilka antaganden man gör om den handlingskorrigerande effekt som en sanktion får på den ersättningssökande. Enligt omfattningsstudien uppgår de felaktiga utbetalningarna till (). Av dessa härleds mellan 57 och 235 miljoner () till Arbetsförmedlingen. Vidare har () betalats ut felaktigt på grund av felaktig handläggning av arbetslöshetskassorna, varav två tredjedelar () är för mycket utbetalt och resterande del () är för lite utbetald ersättning. Utbetalning fel, trots rätt beslut Detta förekommer enbart som orsak till återkrav motsvarande uppskattningsvis . Rapport 4Ersättningssystem som studerats i huvudsak empiriskt Ändrade förhållanden ej omhändertagna Arbetslöshetskassorna upptäckte och återkrävde motsvarande för denna orsaksgrund. Fel orsakade av den sökande Av redovisningen ovan framgår att felaktiga utbetalningar som orsakas av felaktiga uppgifter i ansökan och av att ändrade förhållanden inte anmäls uppskattas till . Dessa fel är orsakade av den sökande. Majoriteten () av felutbetalningarna som IAF studerat bedöms inte vara misstänkt avsiktliga fel. Misstänkt avsiktliga fel respektive övriga fel orsakade av sökande I de registersamkörningar som IAF har genomfört av studier eller företagande vid sidan om ersättning är det rimligt att anta att det förekommer avsiktliga fel. Enligt IAF:s uppskattning är hälften av de felaktiga utbetalningarna på grund av studier vid sidan om ersättning avsiktliga fel. I de övriga fallen kan det röra sig om personer som senare påbörjar studier och oavsiktligt inte rapporterar detta till sin arbetslöshetskassa. Att företag inte lagts vilande eller uppgetts alls vid ansökan om ersättning bedöms vara avsiktliga fel eftersom stödet vid ansökan är tydligt vad gäller företagande. Dessa misstänkt avsiktliga fel bedöms uppgå till . IAF har inte kunnat beräkna felaktiga utbetalningar orsakade av att ersättningstagare felaktigt rapporterat sökta arbeten (som i själva verket inte sökts) i sina aktivitetsrapporter. Ett sådant förfarande betraktas som avsiktliga fel (se vidare avsnitt 5.1.5). IAF har inte heller undersökt hur stor del av återkraven som är att betrakta som misstänkt avsiktliga fel. Återkraven med anledning av felaktiga uppgifter vid ansökan eller vid ej anmälda ändrade förhållanden bedöms uppgå till . En vanlig orsak till återkrav är dock att ersättningstagare inte fyllt i kassakortet rätt när de arbetar deltid. IAF bedömer detta som ett i huvudsak oavsiktligt fel. Ersättningssystem som studerats i huvudsak empiriskt Sammantaget innebär det att de misstänkt avsiktliga felen sannolikt är större än de som IAF kunnat bedöma i sin omfattningsstudie. Flera av riskerna som inte studerats empiriskt av IAF är sådana risker där sökande avsiktligen undanhåller nödvändig information eller vilseleder eller arbetslöshetskassorna med felaktiga eller fabricerade uppgifter. Se vidare avsnitt 5.1.5. Fel orsakade av Arbetsförmedlingen och arbetslöshetskassorna De felaktiga utbetalningar som orsakas av Arbetsförmedlingen och arbetslöshetskassorna uppskattas till utifrån utgifter, vilket motsvarar av utbetald ersättning. brister i att skicka underrättelser och att arbetslöshetskassorna därmed inte får ta ställning till om sanktion ska utdelas beräknas orsaka felaktiga utbetalningar motsvarande . Felaktiga utbetalningar orsakade av arbetslöshetskassornas hantering beräknas till där de flesta felaktig- heterna leder till små felaktiga belopp. Ungefär en tredjedel av dessa felaktiga utbetalningar är fall där det utbetalats för lite ersättning. Resterande del beror på mindre handläggningsfel som lett till återkrav. 5.1.5Bedömningar av vissa risker som inte studerats empiriskt I detta avsnitt redovisas bedömningar som delegationens kansli har gjort av de viktigaste riskerna som inte har studerats empiriskt i omfattningsstudien. Syftet med bedömningarna är att möjliggöra en mer komplett uppskattning av de felaktiga utbetalningarna från arbetslöshetsförsäkringen. Vi beskriver varje risk och underlaget för att bedöma riskens effekt separat. Vi redovisar dock bedömningen av de felaktiga utbetalningarna orsakade av dessa risker samlat. De så kallade systemöverskridande risker som är aktuella inom arbetslöshetsförsäkringen är svarta inkomster som Ersättningssystem som studerats i huvudsak empiriskt arbetslöshetsersättning samt felaktig folkbokföring. Dessa risker studeras och redovisas i en kommande rapport. De viktigaste riskerna för felaktiga utbetalningar, förutom de systemöverskridande, som inte studerats empiriskt är: •personer får ersättning som de arbetat (vitt) •ej korrekta eller falska arbetsgivarintyg •felaktigt angivit att man sökt arbete. Personer får ersättning som de arbetat (vitt) Inledningsvis är det värt att poängtera att risken för att personer med arbetslöshetsersättning arbetar vitt kommer att reduceras väsentligt när månatliga arbetsgivardeklarationer på individnivå blir tillgängliga för arbetslöshetskassorna.24 Det är än så länge relativt svårt att upptäcka de fall den sökande arbetar på annan arbetsplats än en för arbetslöshetskassorna känd arbetsplats. Frekvensen för sådana fel bedöms vara större för deltids- och timanställda än för heltidsarbetslösa. Denna risk överlappar inte med risker som studerats i IAF:s omfattningsstudie. Underlagen för att bedöma konsekvenserna av denna risk är begränsade varför uppskattningen är behäftad med stor osäkerhet. Falska eller felaktiga arbetsgivarintyg En annan risk som inte studerats inom ramen för IAF:s omfattningsstudie är huruvida intyg, särskilt arbetsgivarintyg, är falska eller innehåller avsiktliga eller oavsiktliga felaktigheter. Även här bör poängteras att denna risk reduceras väsentligt när månatliga arbetsgivardeklarationer på individnivå blir tillgängliga för arbetslöshetskassorna. Framöver kommer arbetslöshetskassorna kunna jämföra uppgifterna i arbetsgivarintygen med uppgifterna i de månatliga arbetsgivardeklarationerna. För att bedöma falska arbetsgivarintyg inom ramen för delegationens arbete har IAF frågat arbetslöshetskassorna om detta. 2016/17:58, Uppgifter på individnivå i arbetsgivardeklarationen. Ersättningssystem som studerats i huvudsak empiriskt Av dessa har 17 av 26 besvarat frågan. Fem arbetslöshetskassor uppger att de sammanlagt har upptäckt 16–21 falska arbetsgivarintyg. Arbetslöshetskassorna uppger dock att siffrorna är anekdotiska, eftersom de inte för statistik över detta. Generellt är det mycket ovanligt att de upptäcker falska arbetsgivarintyg. Falska arbetsgivarintyg kan innehålla helt fabricerade uppgifter om arbetad tid, lönenivåer, uppsägningsförhållanden m.m.25 Vi antar att risken för maskopi mellan arbetsgivaren och arbetstagaren är begränsad men att den är större bland små företag. När det gäller felaktiga arbetsgivarintyg kan viss information i intyget vara felaktigt. Det finns en elektronisk tjänst för arbetsgivarintyg som många arbetsgivare är anslutna till.