sou · H7B359d5 · 2019-12-12 00:00:00 — I jämförelse med delegationens studie ingick inte heller aktivitets- och sjukersättning av Försäkrings- kassans ersättningssystem. Med denna avgränsning återstod 4 619 utbetalningar, dvs. en övervägande majoritet av de utbetalningar som identifierades i samkörningen (endast 760 utbetalningar exkluderades). Från dessa utbetalningar drogs ett obundet slumpmässigt urval om . Av de 462 kontrollerade utbetalningarna har 71 konstaterats sammanträffa med andra förmåner. I de övriga 391 utbetalningarna sammanfaller perioderna men inte de enskilda dagarna så minskningsregeln ska inte tillämpas. Av de 71 utbetalningarna med en sammanträffande förmån konstaterade man i kontrollen att minskningsregeln inte hade tillämpats i 49 fall när den andra utbetalningen gjorts. Det felutbetalda beloppet i urvalet var . De felaktiga utbetalningarna kan sägas uppstå vid utbetalning 2. Det är i utbetalningen av denna ersättning som avdraget för annan förmån skulle ha gjorts. Resultatet av granskningen redovisas därför utifrån detta perspektiv i tabellen nedan. Tabell 2 Omfattningen av felaktiga utbetalningar orsakade av att minskningsregeln inte tillämpats korrekt vid sammanfallande dagersättningar Eftersom urvalet av utbetalningarna har dragits slumpmässigt så kan de totala felaktiga utbetalningarna uppskattas. Eftersom urvalsstorleken var så blir punktskattningen 10 gånger större än resultatet i stickprovet, dvs. Den statistiska osäkerheten är dock stor, eftersom det granskade urvalet endast omfattat 71 fall av sammanfallande utbetalningar och endast 49 fall med felaktiga utbetalningar. För den aktuella månaden uppgår de felaktiga utbetalningarna med 95 procents säkerhet till mellan 1,04 och . Uppskattning av kolliderande ersättningar Uppskattningen från granskning bygger på data från en månad. För att kunna jämföra resultatet av denna kontroll med andra studier behöver de felaktiga utbetalningarna som orsakats av de kolliderande ersättningarna uppskattas för hela 2018. I syfte att kunna uppskatta omfattningen av fel för ett helår har delegationens kansli, i dialog med , gjort ett antal antaganden och beräkningar. Dessa kompenserar för att gransk- ningen avgränsat ett antal mindre dagersättningar och har avsett utbetalningar under en månad (och inte ). Under ”Beräkningsfaktor” nedan anges vilken faktor som de uppskattade felaktiga utbetalningarna () multipliceras med. 1.Kompensation för att granskningen inte har omfattat ett antal mindre dagersättningar –Antagande: Felen är ungefär lika vanliga och lika stora i de ersättningssystem som studerats som de som inte studerats. –Beräkningsfaktor 1: För proportionell uppräkning av felen till de ej studerade ersättningssystem används kvoten mellan studerade respektive inte studerade utbetalningar: 5379/4619. 2.Kompensation för att granskningen har omfattat en månad (och inte ) –Antagande: De fel som uppstod p.g.a. att minskningsreglerna inte har tillämpats korrekt är beroende av hur mycket dagersättningar betalats ut, men varierar inte på annat sätt . –Beräkningsfaktor 2: För proportionell uppräkning till ett helår används kvoten mellan de utbetalningar av de studerade dagersättningarna som gjordes och de utbetalningar som gjordes från dessa ersättningssystem : 83363/= 11,997.104 Noteras kan att kvoten ligger mycket nära 12. 104Enligt årsredovisning utbetalades 32 i sjukpenning, i föräldrapenning, 7 i tillfällig föräldrapenning, i rehabiliteringspenning, 10 för aktivitetsstöd och utvecklingsersättning. Detta summerar till 83 . utbetalades 6 från dessa ersättningsystem, enligt ett särskilt statistikuttag som gjort till delegationen. De totala felaktiga utbetalningarna orsakade av att minskningsregeln inte tillämpats korrekt vid sammanfallande dagersättningar uppskattas då till 1,62*5379/4619*11,997 = . Med 95 procents säkerhet var de felaktiga utbetalningarna mellan 14,5 och 30,9 miljoner kronor.105 I detta avsnitt beskriver vi kvaliteten på den data vi haft tillgång till. De data som togs fram av myndigheterna hade olika karaktär, vilket påverkade studien. Fyra dagersättningar och sjuk- och aktivitetsersättning För flertalet av ersättningssystem håller data hög precision. För dessa innehåller data alla utbetalningar avseende vecka 17, till rätt omfattning och med rätt belopp. Detta gäller dagersättningarna föräldrapenning, tillfällig föräldrapenning, sjuk- penning, rehabiliteringspenning samt sjuk- och aktivitetsersättning. Data om utbetalningar från dessa ersättningssystem bygger på så kallade delfall. Ett delfall beskriver perioder där ersättning utgått till en och samma omfattning.106 Datauttaget omfattar alla delfall som helt eller delvis infaller under studieveckan. Detta innebär att delfallen omfattar i studieveckan för vilka ersättning har utgått. Delfallen innehåller inte dagar för vilka ersättning inte har utgått. Delfallen innehåller därför inga ”hål” med dagar för vilka ersättning inte har utgått. För de fyra dagersättningarna finns data om utbetalda ersättningar per dag. För sjuk- och aktivitetsersättning beviljas ersättningen , varför informationen också redovisas . 105Denna beräkning baseras på att storleken på konfidensintervallet räknas upp proportionellt till hela 2018, dvs. multipliceras med beräkningsfaktorerna, precis som det uppskattade värdet. 106Händelser som definierar slutet på ett delsjukfall och början på ett nytt är förändring av omfattning. Ersättningar till deltagare i arbetsmarknadspolitiska insatser För utbetalningar av ASUEEE (aktivitetsstöd, utvecklingsersättning och etableringsersättning) håller data låg kvalitet. Detta yttrar sig på följande sätt: •Det framgår inte för vilka dagar ersättning har utgått •Uppgift om omfattning är uppenbart felaktig i en relativt stor andel av ärendena •Uppgift om antalet dagar överstiger det möjliga antalet i ett antal ärenden •För etableringsersättning finns ingen uppgift om antalet utbetalda dagar •Det är ganska vanligt med flera rader per person, vilket exempelvis medfört att det totala antalet dagar överstiger 30. Informationen om utbetalningarna anges i form av antal dagar . I de fall ersättning inte utbetalats för alla månadens vardagar framgår alltså inte för vilka dagar ersättning utgått. Studieveckan infaller , då antalet vardagar var 21. Av utbetalningarna av aktivitetsstöd och utvecklingsersättning (ASUE) gavs för alla . Vi kan i dessa fall säga med säkerhet att ASUE utbetalats för i studieveckan. För av utbetalningarna utgick ersättning för minst , dvs. ASUE utbetalades för minst under studieveckan. Även dessa siffror är osäkra med tanke på data- kvaliteten. För etableringsersättning fanns ingen information om antalet dagar. Uppgifterna om omfattning antar uppenbart felaktiga värden för en relativt stor andel av utbetalningarna, särskilt när det gäller utbetalningar av aktivitetsstöd och etableringsersättning. I aktivitetsstöd har av utbetalningarna uppgift om omfattning som är mindre än 0 eller större än . För utvecklingsersättning är motsvarande siffra . Studiemedel beviljas och utgår med samma omfattning hela veckan. Data från CSN innehåller uppgifter om omfattning, utbetalt lån respektive bidrag samt typ av studier (i utland eller i ). Data om studiemedel har samma goda egenskaper som de ersättningssystem som innehåller delfall, även om logiken för att ta fram data skiljer sig åt. CSN gjorde bedömningen att det finns rättsliga hinder för myndigheten att lämna ut personuppgifter elektroniskt till SCB.107 CSN printade därför knappt 14 000 sidor med uppgifter om utbetalningar som fraktades till SCB, där dessa scannades. I en uppföljning av datakvaliteten jämfördes de data som printades av CSN med de data som scannats och tolkats av SCB. Antalet unika individer var identiskt och mellan de summerade utbetalningarna fanns en differens på (av ). Utbetalningar av ekonomiskt bistånd görs av kommunerna och per kalendermånad. Uppgifter om utbetalningar till biståndsmottagare från landets samtliga kommuner avseende till personer som har personnummer har omfattats av denna studie. Det har inte varit möjligt att samköra uppgifter om utbetalda ersättningar till de som inte har personnummer. Tillförlitligheten i de insamlade uppgifterna bedöms som generellt god.108 är statistikansvarig myndighet för ekonomiskt bistånd. 107 I bedömningen hänvisar CSN till 13 § Studiestödslagen där det framgår att enstaka personuppgifter kan lämnas elektroniskt till SCB och 15 § studiestödsdataförordningen, där det framgår att elektroniskt utlämnande får ske till vissa myndigheter, men SCB omnämns inte här. 108Vid tidpunkten för framtagande av denna rapport avsåg den senaste kvalitetsdeklarationen statistikår 2016: kvalitetsdeklaration för Ekonomiskt bistånd avseende statistikår 2016, version 1 (). I syfte att hantera problemen med datakvaliteten i ASUEEE har följande bearbetning gjorts: •Data med flera rader utbetalningar har hanterats genom att summera nettobelopp och nettodagar per person. •Uppgift om omfattning större än har tilldelats värde . •Ett genomsnittligt dagbelopp har beräknats även i de fall uppgift om antalet utbetalda dagar överstiger 21 •I de fall uppgift om antalet utbetalda dagar saknas, har dagbeloppet beräknats till utbetalt belopp/30. Utbetalningar av föräldrapenning på grundnivå respektive lägstanivå utgår till 180 respektive /dag. Vi antar att alla utbetalningar som utgår med dessa belopp (eller dessa belopp multiplicerade med omfattningarna 1/8, ¼, ½, ¾) per dag kan klassificeras som föräldrapenning på grund- respektive lägstanivå. Vi antar vidare att alla andra utbetalningar avser föräldrapenning på sjukpenningnivå. Överväganden om vald studievecka Studievecka vecka 17 har valts i syfte att bl.a. vara så representativ för året som möjligt. Här redogör vi för de kriterier som användes vid valet. Det mest grundläggande villkoret är att studieveckan skulle infalla och innan uttaget av data skulle göras. Uttaget gjordes , vilket innebar att veckorna 1-19 2018 kvarstod som alternativ. Anledningen till valet av tidsperiod är att en utbetalning avseende kan dröja upp p.g.a. möjlighet att söka om ersättning för retroaktiv tid, samt att det finns varierande tidsutsträckning i handläggning, kontroll och utbetalning av ersättningen. •inte ”bryta” en månad, dvs. •inte innehålla röda arbetsdagar, •inte infalla under vabruari, •inte infalla i anslutning till terminsstart eller terminsslut, •inte infalla , då de flesta som studerar inte har studiemedel, •inte infalla då influensans påverkan är stor. Den brukar ebba ut runt vecka 17, •helst infalla så långt ifrån /2018 som möjligt, då ansvaret för etableringsersättningen övergick till Försäkrings- kassan. Den vecka som bäst uppfyllde dessa kriterier var vecka 17, som inföll 23–. Utgifter för omfattningsstuderade ersättningssystem Tabellen är en översikt av utgifterna , 2017 och 2018 för de ersättningssystem som ingår i delegationens uppdrag och som omfattningsstuderats. Beloppen anges i . *2016 ingår inte i studien. Uppgiften finns inte särredovisad i CSN:s årsredovisning. **Statistik avseende Ekonomiskt bistånd blir tillgänglig först . Definition av felaktig utbetalning Definition: En utbetalning är felaktig om det slutliga beloppet blir för högt, för lågt eller i sin helhet fel i förhållande till gällande regler och avtal. Generellt om felaktiga utbetalningar En felaktig utbetalning uppstår oftast på grund av att en ersättning betalas ut på felaktiga grunder. Det kan bero på att underlaget i ärendet är felaktigt eller ofullständigt. Felaktiga utbetalningar kan också uppstå till följd av att ändrade förhållanden inte anmäls eller beaktas i rätt tid. En felaktig utbetalning kan också uppstå då utbetalningen ska verkställas, exempelvis i utbetalningsmomentet. Även ett felaktigt beslut om att avvisa eller avslå en ansökan som därmed aldrig leder till en utbetalning betraktas som en felaktig utbetalning enligt ovanstående definition. Med gällande regler och avtal avses regelverket för beviljande och utbetalning av ersättningen för den period som utbetalningen avser. En utbetalning kan vara felaktig om den grundar sig på uppgifter som var aktuella vid beslutstillfället men förutsättningarna ändrats och dessa inte beaktats inför en utbetalning. Felaktiga utbetalningar kan också uppstå till följd av oegentligheter. Det är avsiktliga fel som uppstår när en myndighets- person vilseleder i syfte att få till stånd en utbetalning som annars inte skulle ha utgått eller en utbetalning som blir större än den annars skulle ha varit. I vissa fall kan en felaktig utbetalning påverka utbetalningen från ett annat ersättningssystem. Den totala summan som betalas ut till den enskilda kan bli rätt men beror på att de felaktiga utbetalningarna från de olika ersättningssystemen tar ut varandra. Inslagen av bedömning varierar i olika ersättningssystem. Det innebär att ersättningssystem med större bedömningsutrymme också inrymmer större inslag av variation mellan handläggare, kontor och som inte går att förklara med underliggande variation i befolkningen. Så länge beslutet ligger inom ramen för det bedömningsutrymme som lagen medger kan beslutet, och därmed utbetalningen, inte anses vara fel. En utbetalning är dock felaktig om den grundar sig på en bedömning som uppenbart är utanför bedömningsutrymmet. Det är viktigt att skilja på löpande utbetalningar och engångs- utbetalningar. Underlåtelse att meddela och beakta ändrade förhållanden, som kan påverka rätten till ersättning eller ersättningens storlek, innebär att ersättningen betalas ut på felaktiga grunder trots att underlaget vid beslutstillfället var korrekt. Vissa ersättningar bygger på preliminära uppgifter och ersättningen betalas därför ut preliminärt. En utbetalning kan dock vara felaktig även i ett system med preliminära utbetalningar om den baseras på orimliga prognoser i ansökan eller felaktiga sakuppgifter, t.ex. avseende identitet och boendeförhållanden. Om en preliminär uppgift ändras och detta inte anmäls eller beaktas i rätt tid är reglerna för uppgifts- och anmälnings- skyldigheten inte uppfyllda. Därmed är utbetalningar efter denna tidpunkt felaktiga. Att det uppstår skillnader mellan preliminära och slutliga belopp i ersättningssystem som baseras på prognoser eller förväntade förhållanden beror på en avsiktlig lagkonstruktion. mellan preliminära och slutgiltiga belopp, och de återkrav som följer, är naturliga konsekvenser av lagkonstruktionen och är inte att betrakta som en felaktig utbetalning enligt definitionen. Dessa korrigeringar i efterhand är felaktiga utbetalningar av annat slag. Utbetalningar som baseras på ofullständigt underlag är helt felaktiga om uppgifter som saknas är centrala för förmånen saknas. Med centrala uppgifter menas uppgifter om behövs för att bedöma/ fastställa de grundläggande villkoren för rätten till ersättning. Utbetalningar som baseras på ofullständiga underlag, där uppgifter av perifer karaktär saknas, är inte helt felaktiga. Den felaktiga utbetalningen fastställs genom att beräkna skillnaden mellan vad som har betalats ut och vad som borde ha betalats ut om underlagen varit fullständiga. Om beslutet föranleder löpande utbetalningar ska de felaktiga utbetalningarna beräknas enligt beräkningsreglerna ovan. Utbetalningar som baseras på korrekta uppgifter från sökande, som myndigheten använder på ett felaktigt sätt, är inte felaktiga utbetalningar. Detta gäller endast om uppgifterna från den sökande är fullständiga och korrekta samt att den sökande skulle ha fått samma belopp om uppgifterna användes på ett korrekt sätt. Om den sökande har lämnat korrekta uppgifter, men på ett sätt som frångår myndighetens rutiner, så innebär detta förhållande i sig inte att utbetalningen varit felaktig.