sou · H7B341 · 2019-09-16 00:00:00 — Företagare i de sociala trygghetssystemen Betänkande av Utredningen om ett tryggare företagande i ett förändrat arbetsliv – för tillväxt och innovation SOU och Ds kan köpas från Juridiks kundservice. Beställningsadress: Juridik, Kundservice, 106 47 Ordertelefon: Webbadress: /offentligapublikationer För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på /remisser Layout: Kommittéservice, Tryck: , 2019 Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att tillsätta en utredning med uppdrag att utreda ett antal frågor i syfte att förbättra villkoren i socialförsäkringssystemen för företagare (dir. 2018:54). Enligt utredningens direktiv skulle uppdraget redovisas . Genom beslut beslutades om förlängd tid för uppdraget till (dir. 2019:27). Som särskild utredare förordnades fr.o.m. , numera statsråd. entledigades och som ny utredare förordnades generaldirektören . Som experter i utredningen förordnades fr.o.m. , , , , , , , , , , , , (Dippel), , , , , , , , , och , . entledigades och från sina uppdrag som experter i utredningen. förordnades , Unionen, som expert i utredningen. Fr.o.m. förordnades , , som expert i utredningen. Fr.o.m. entledigades från sitt uppdrag som expert. I stället förordnades , , som expert i utredningen. Som sekreterare i utredningen anställdes fr.o.m. . Sekreterare i utredningen har även varit , fr.o.m. t.o.m. (deltid) och , , fr.o.m. t.o.m. . Utredningen överlämnar härmed sitt betänkande Företagare i de sociala trygghetssystemen (SOU 2019:41). Uppdraget är därmed slutfört. Pågående och tidigare utredningar......................................... Drivkrafter bakom företagandets utveckling ........................ Andra rapporter och undersökningar .................................... Företagare i trygghetssystemen ................................... Företagare i sjuk- och föräldraförsäkringen.......................... 3.3Trygghetssystemens inverkan på viljan att starta och driva företag ..................................................................... 3.4Andra undersökningar om företagare Gällande regler för företagare i trygghetssystemen ......... Sjuk- och föräldraförsäkringen .............................................. Finansiering och avgifter........................................................ Stöd och information ............................................................. Karenstid och åldersgräns........................................... Karensval, sjukfall och avgifter .............................................. Bedömning av arbetsförmåga vid partiell sjukskrivning och rehabilitering ................................... Regler för partiell sjukskrivning ............................................ En förändrad arbetsmarknad....................................... EU och internationellt.......................................................... Andra kartläggningar och rapporter .................................... 7.5Närmare om några nya former för att utföra och organisera arbete ............................................................ Utredningens kartläggning och analys ................................ 8.2Problembild, utgångspunkter och inriktning av fortsatt arbete ................................................................... Enklare SGI för företagare med enskild firma .................... Närmare om inkomstunderlaget.......................................... Åldersgränsen i val av karensdag m.m. ................................ Partiell sjukskrivning och rehabilitering.............................. Information och vägledning ................................................. Företagande i ett förändrat arbetsliv ................................... Utredningens uppdrag har varit att kartlägga hur företagandet utvecklats och vilka drivkrafter som legat bakom utvecklingen. I kunskapsunderlaget har också ingått att analysera frågor med koppling till företagarnas villkor och förutsättningar i de allmänna trygghetssystemen med fokus på sjuk- och föräldraförsäkringen. Kunskapsunderlag om företagande och trygghetssystem Utredningen har undersökt företagandets utveckling –2016 med fokus på företagare utan anställda i enskild firma eller aktiebolag samt kombinatörer. Nyföretagandet ökade markant men har därefter planat ut på en nivå kring 70 000 nya företag , vilket är väsentligt högre än i början av perioden. Kombinatörer har haft en liknande utveckling. Viktiga faktorer bakom ökningen bedöms vara skatte- och regelförändringar och avregleringar inom bland annat välfärdssektorn. Andra faktorer handlar om globalisering och omvärldsförändringar, konjunkturvariationer under finanskrisen m.m. En ökning har skett av antalet företagare med aktiebolag (få-mansaktiebolag) jämfört med enskilda firmor. Internationella jämförelser visar att har en något lägre nivå på entreprenörskap än flera andra länder. uppvisar också stora skillnader i entreprenörskap mellan könen, där männens entreprenörskap ökar medan kvinnors entreprenörskap minskar. Bristande tilltro till egen förmåga, ekonomisk osäkerhet och rädsla för att misslyckas utgör faktorer identifierats som hinder för nyföretagande, vilket även framgår av nationella undersökningar. Företagare i de sociala trygghetssystemen Väl fungerande system för social trygghet utgör en av flera grundläggande förutsättningar för ett gott företagsklimat. Något entydigt samband mellan trygghetssystemen och företagande har inte kunnat påvisas. Analysen indikerar dock att trygghetssystemen kan ha större betydelse för att personer med en svagare ställning på arbetsmarknaden ska starta företag. Utredningens analys och även andra undersökningar visar att företagare har ett något lägre nyttjande av förmånerna i sjuk- och föräldraförsäkringen än anställda. finns skillnader också mellan kvinnor och män, inte minst i föräldraförsäkringen, och mellan olika företagsformer samt över livscykeln. Det kan konstateras att trygghetssystemen har en utformning som ger mest genomslag för anställda med möjlighet att vara borta från sitt arbete på grund av sjukdom eller vård av barn. Regler och tillämpning är inte alltid anpassade till företagare och andra grupper som arbetar självständigt och som kan ha mer varierande arbetsförhållanden och inkomster. Ett område där detta kan ha betydelse är i bedömningar i samband med partiell sjukskrivning och rehabilitering. Utredningens bedömningar inför fortsatt arbete Utredningen kan konstatera att flera angelägna förändringar och förbättringar av villkoren för företagare i trygghetssystemen har genomförts. finns fortsatt områden där förutsättningarna kan förbättras för att företagare ska uppleva att de har ett gott socialt skydd i de allmänna försäkringarna. En övergripande bedömning är att mer behöver göras för att öka förutsebarheten i det försäkringsskydd som erbjuds företagare i de allmänna försäkringarna. Tydliga och klara regler är grundläggande. Men den faktiska tillämpningen och bemötandet påverkar också hur företagare upplever tryggheten i systemen. En större förståelse kan behövas för företagarens arbetsförhållanden liksom för andra grupper som arbetar självständigt. Ett annat viktigt område är att åstadkomma neutralitet i regelverken mellan olika företagsformer och undanröja omotiverade skillnader. Nuvarande regler för karenstid och sjuklön bedöms vara ett angeläget område att se över mot denna bakgrund. Generellt bedömer utredningen att mer behöver göras för att nå ut till företagare med bra stöd och information om regler och villkor i försäkringarna. Lättillgänglig och samlad webbaserad information och utvecklade e-tjänster är centralt för att skapa tillit och förtroende hos företagen för de sociala trygghetssystemen. Sammantaget och mot bakgrund av de områden som behandlats i utredningen, bedöms fortsatta åtgärder och analyser vara angelägna inom följande områden: •Tydligare och enklare regler för SGI för företagare med enskild firma. •Översyn av reglerna för karens och sjuklön i syfte att uppnå en större enhetlighet mellan olika företagsformer. •Analys av regler och tillämpning gällande partiell sjukskrivning och rehabilitering för företagare. •Stärkt webbaserad information och stöd till företagare samt utvecklade e-tjänster. •Fortsatt analys av frågor kring företagandets utveckling samt pågående förändringar och utmaningar i en globaliserad gig- och delningsekonomi. Utredningens uppdrag har varit att utreda ett antal frågor i syfte att förbättra villkoren för företagare i socialförsäkringssystemen och främja ett tryggare företagande. Uppdragets första del har varit att ta fram ett kunskapsunderlag om företagandets utveckling och trygghetssystemens inverkan på viljan att starta och driva företag. I denna del har ingått att belysa drivkrafter och hinder för att gå från anställning till företagande. Uppdragets andra del har varit att utreda behovet av anpassningar i sjuk- och föräldraförsäkringen mot bakgrund av en förändrad arbetsmarknad, där det blir vanligare att individer växlar mellan anställning och företagande. Frågor om reglernas ändamålsenlighet och förutsebarhet ska belysas och analyser göras av hur kvinnor och män kombinerar anställning och företagande, jämställdhetsaspekt och reglernas påverkan. En tredje och sista del av utredningens uppdrag har gällt frågan om åldersgränsen 55år som gäller för val av kortare karenstid för företagare med inkomst av näringsverksamhet. Utredningens direktiv återfinns i bilaga 1 och 2 till betänkandet. Utredningens arbete har avgränsats till frågor som rör reglerna i sjuk- och föräldraförsäkringen. Övriga försäkringar och bidrag i det allmänna socialförsäkringssystemet inklusive pensionssystemet har endast berörts övergripande. När det gäller arbetslöshetsförsäkringen pågår en särskild översyn med inriktning på ett nytt regelverk, varför utredningen inte behandlat denna del mer än översiktligt. Utredningen har haft huvudsakligt fokus på företagare som individer och då främst på egna företagare utan anställda med verksamhet i enskild firma eller aktiebolag.1 Analysen av hur försäkringssystemen inverkar på företagandet har inriktats på vilka faktorer som påverkar en övergång från anställning till ett eget företagande. Frågor som rör försäkringarnas inverkan på företagens tillväxtvilja, till exempel viljan att anställa, har därför inte behandlats i denna utredning. Utredningen bedömer dock att detta är en av flera frågor och områden där fortsatt analys kan krävas. När det gäller trygghet och företagande är detta frågor som är bredare än enbart det skydd som de allmänna försäkringarna ger. I grunden handlar ekonomisk trygghet i ett företag om lönsamhet och möjligheten att bygga upp buffertar i företaget. lönsamhet är också en förutsättning för att företagaren ska kunna ta ut en bra lön, vilket påverkar ersättningarna från de allmänna försäkringarna vid eventuell sjukdom m.m. Flera regelverk kan ha bäring på företagarnas trygghet i olika faser företagandet, från start till avveckling eller konkurs. Utöver skattelagstiftning inverkar även regler för insolvens och företrädaransvar. 1.3Pågående och tidigare utredningar Flera utredningar som berör företagare har pågått parallellt med utredningens uppdrag. Som nämndes ovan pågår en översyn av arbetslöshetsförsäkringen med uppdrag att föreslå regler för en ny arbetslöshetsförsäkring (A 2018:01). En utgångspunkt är att försäkringen ska anpassas till nya förhållanden på arbetsmarknaden och därigenom omfatta fler personer. Ersättningar i den nya försäkringen ska baseras på de inkomster som lämnas i de månatliga arbetsgivardeklarationerna. Utredningen ska lämna förslag . (Fi 2017:08) har haft i uppdrag att se över F- skattesystemet i syfte att förhindra skattefusk och skatteundandragande. Utredningen har i ett delbetänkande (SOU 2018:49) behandlat frågor om förekomsten av s.k. falska egenföretagare. Slutbetänkandet (SOU 2019:31) har lämnats . 1De regler som gäller företagare med enskild firma gäller i allmänhet även handels- och kommanditbolag eller en europeisk ekonomisk intressegruppering (EEIG). Inom sjukförsäkringsområdet pågår en utredning med uppdrag att analysera tillämpningen av begreppet normalt förekommande arbete vid bedömningen av rätten till sjukpenning (S 2018:05). Vidare har en nationell samordnare uppdraget att analysera samverkan för en välfungerande sjukskrivningsprocess (S 2018:06). En tidigare utredning i frågor som särskilt rör företagare och trygghetssystemen tillsattes 2006 och redovisade förslag 2008 (SOU 2008:89). Utredningen lämnade flera förslag till ändrade regler i sjukförsäkringen och arbetslöshetsförsäkringen som till stora delar genomförts. Utredningen påbörjade sitt arbete . Som stöd för utredningens arbete har funnits en expertgrupp med representanter från näringslivs- och företagarorganisationer, arbetstagarorganisationer och från berörda myndigheter och departement. Expertgruppen har haft sammanlagt sju möten . Enskilda möten med utredningens experter har också ägt rum i syfte att fördjupa kunskapen inom olika områden. I utredningsarbetets inledande fas hölls två möten ute i landet med aktiva företagare i syfte att få in synpunkter på angelägna frågor. Uppgiften att ta fram ett kunskapsunderlag om företagandets utveckling och socialförsäkringssystemets inverkan på företagande har genomförts genom ett uppdrag till SCB om statistikunderlag med analys. Utredningen har under utredningsarbetet haft samråd med andra pågående utredningar i enlighet med direktiven. Samråd har även skett med ett antal fackliga organisationer och andra aktörer som gjort undersökningar av företagarna och socialförsäkringssystemen. Utredningens uppdrag har haft inriktning på att ta fram ett kunskapsunderlag om företagande och socialförsäkringssystemen samt att belysa de särskilda frågor som nämns i direktiven. Dessa delar av uppdraget redovisas i huvudsak i kapitel 2 och 3 i betänkandet. Kapitel 4 innehåller en redogörelse för gällande regler i socialförsäkringssystemen med fokus på företagare. Kapitel 5 behandlar frågan om karenstid och åldersgränsen i karensvalet för företagare med inkomst av näringsverksamhet. I kapitel 6 redovisas vissa frågor om bedömningar i samband med partiell sjukskrivning och rehabilitering av företagare. Uppdraget att kartlägga och analysera frågor om en förändrad arbetsmarknad redovisas i kapitel 7. Utredningens samlade slutsatser och överväganden redovisas i kapitel 8. Mot bakgrund av uppdragets tyngdpunkt på kunskapsunderlag och analys lämnar utredningen inga förslag i betänkandet. I stället redovisas bedömningar av behovet av åtgärder och ytterligare analyser som kan ligga till grund för fortsatt arbete. Som följd av att betänkandet inte innehåller några förslag redovisas ingen separat konsekvensbedömning i betänkandet. 2Utvecklingen av företagandet –2016 I detta avsnitt beskrivs hur företagandet i har utvecklats –2016 samt vilka orsaker och drivkrafter som ligger bakom utvecklingen. Antalet företag i uppgick till 1 200 106 företag, vilket är en ökning sedan 2004.1 Ökningen har skett i samtliga storleksklasser. Antalet företag utan anställda, s.k. soloföretag, ökade –2016 och företag med 1–4 anställda ökade . Stora ökningar kan även observeras i andra segment, till exempel i gruppen med 50–99 anställda, medan antalet företag med mer än 200 anställda uppvisar lägre ökningar än genomsnittet. Utvecklingen av antalet nystartade företag –2017 visas i figur 2.1. 1Statistik från Tillväxtanalys. Utvecklingen av företagandet –2016 Källa: Tillväxtanalys. Figur 2.1 visar att antalet nystartade företag var relativt oförändrat , med omkring 35 000 nya företag per år.2 Perioden uppvisar dock en markant ökning av nystartade företag , då antalet nya företag uppgick till över 70 000 företag. Nyföretagandet har planat ut på denna nivå. I jämförelse med 2004 representerar detta dock en ökning av nivån på nyföretagandet med . En del av denna ökning beror dock på att fler branscher inkluderats i underlaget samt på ett antal metodförändringar under perioden.3 Fördelat på bransch visar underlaget från Tillväxtanalys en generell utveckling där industriföretagen minskar medan fler nya företag startas inom tjänstebranscher, särskilt . Ett ökat företagande inom ett antal branscher –2011 kan sannolikt kopplas till flera politiska reformer, till exempel avregleringar inom välfärdssektorn (vård, omsorg och utbildning) samt ROT- och RUT-reformen. Även andra reformer som sänkta socialavgifter för ungdomar och sänkt restaurangmoms 2Se även Företags- och anställningsformer i förändring. 3Från 2007 ingår även branscherna Jordbruk, skogsbruk och fiske samt Fastighetstjänster i nyföretagarstatistiken. Utvecklingen av företagandet –2016 kan ha inverkat positivt på nyföretagandet, även om syftet främst var att stimulera sysselsättningen. Underlaget om nystartade företag kan även fördelas på företagsform, dvs. enskild firma eller aktiebolag. Uppgången av antalet nystartade företag –2010 kan till största del förklaras av en ökning av antalet nya enskilda firmor som antalet nya aktiebolag förblir oförändrat . Perioden karaktäriseras emellertid av en markant ökning av antalet nya aktiebolag och en minskning i antalet nya enskilda firmor. Reformerade skatteregler för fåmansaktiebolag, sänkt krav på lägsta aktiekapital m.m. kan ha varit bidragande orsaker till denna utveckling för aktiebolagen. Ett minskat antal nya enskilda firmor kan bero på såväl minskat inflöde som omvandling från enskild firma till aktiebolag. Av de nystartade företagen 2017 utgjordes av aktiebolag och av enskilda firmor.4 Utöver den generella strukturomvandlingen i den svenska ekonomin och flera politiska reformer så finns det även andra faktorer som kan ligga bakom utvecklingen. Tillgång till finansiering och bankernas kreditåtstramningar efter finanskrisen kan ha påverkat utvecklingen särskilt för egna företagare. har också präglats av en högkonjunktur med en god sysselsättningsutveckling, där möjligheten till en anställning kan ha trängt undan nyföretagandet. Denna faktor gäller särskilt de s.k. nödvändighetsbaserade företagen, dvs. företag som startas främst som ett alternativ till arbetslöshet. kan en hög ekonomisk tillväxt ha inneburit ökade möjligheter för de s.k. möjlighetsbaserade företagen, som startas främst med ett affärsmässigt motiv.5 Kvinnor är i lägre utsträckning än män företagare. Tillväxtanalys har i samband med en utvärdering av en satsning för att öka kvinnors företagande sammanställt statistik i en särskild rapport.6 Av rapporten framgår att av företagarna i är kvinnor. Kvinnors andel av antalet nystartade företag har legat på ungefär samma nivå. skedde dock en viss 4Nystartade företag i . 5För definitioner, se t.ex. Entreprenörskapsforums GEM-undersökningar. 6Främja kvinnors företagande – en statistiksammanställning, Statistik 2018:06. Utvecklingen av företagandet –2016 ökning i nyföretagande bland kvinnor, men därefter har en relativ minskning skett. De branscher som dominerar bland kvinnors företagande är personliga och kulturella tjänster samt företags- och konsulttjänster samt även handel. Ett område där kvinnor startat fler företag är välfärdssektorn, även om nyföretagandet avtagit som följd av en osäkerhet kring ramverket men också en konsolidering inom sektorn. Inom traditionellt manligt dominerade branscher som bygg eller transport och magasinering var det kvinnliga företagandet lågt. Storleksmässigt dominerar soloföretag, dvs. företag utan anställda, eller mikroföretag, med upp till nio anställda. Andelen kvinnor som är operativa företagsledare utgör , men har ökat . I detta avsnitt analyseras utvecklingen av företagandet i utifrån ett företagarperspektiv. 7 Att skifta fokus från nyföretagande till individer görs dels för att fånga företagsägarnas individuella karaktäristika, dels för att kunna studera sambandet mellan individers trygghet och ställning på arbetsmarknaden (kap. 4). Avsnittet riktar uppmärksamhet på skillnader mellan olika företagsformer, företagare och kombinatörer samt eventuella skillnader mellan kvinnor och män. Statistiken om den svenska arbetsmarknaden hämtas från RAMS, den registerbaserade arbetsmarknadsstatistiken. RAMS-statistiken redovisar sysselsättningsstatus och yrkesställning för alla individer som är folkbokförda i per . Individerna ges i statistiken en yrkesställning såsom antingen anställda eller egna företagare. En person mellan 15–räknas som företagare om han eller hon har deklarerat för aktiv näringsverksamhet och har en inkomst från företaget som överstiger löneinkomsten från en eventuell annan anställning. Företagarna delas i RAMS upp i 7För en sammanfattande diskussion och litteraturöversikt över konceptualisering och olika sätt att mäta företagande, se , W. B och S. A. (1995), “Measuring entrepreneurship over time”, , vol 10, s. 283–301. Utvecklingen av företagandet –2016 företagare med enskilda firmor (egenföretagare) och de med aktiebolag (fåmansaktiebolagsdelägare) medan företagens juridiska form delas upp i bl.a. enskilda företag samt handels-, kommandit- och aktiebolag.8 RAMS redovisar dessutom s.k. kombinatörer, dvs. individer som vid sidan av sin anställning driver ett företag. I denna studie ligger fokus på kombinatörer som huvudsakligen är anställda men som vid sidan av sin anställning har ett företag. En svårighet är dock att det är omöjligt att utifrån statistiken veta om kombinationen av anställning och företagande sker parallellt eller sekventiellt.9 Antalet företag i skiljer sig markant från den totala företagsstocken i . fanns det nästan 538 000 företag i medan antalet företag i (FDB) översteg 1,2 miljoner. Förklaringen är att det i RAMS endast ingår företag med en viss ekonomisk aktivitet. finns en risk för underskattning av antalet fåmansaktiebolagsdelägare i RAMS. Bakgrunden är att det saknas ett register över vilka som äger fåmansaktiebolagen i Sverige.10 En metodförändring 2011 påverkar statistiken. avgränsas alla egna företagare oavsett ålder på samma sätt. Förändringen medförde att antalet företag ökade samt att proportionerna av olika företag förändrades i RAMS. I studien avgränsas underlaget till individer mellan 20–, delvis för att undvika problematiken med metodförändringen 2011. Mellan 2004–2016 har det dock skett en markant ökning av antalet företagare i RAMS som är . Även andra underlag och studier visar att andelen företagare ökar i de högre åldersintervall.11 8Terminologin när det gäller företagarkategorierna avviker i kapitlet något från den i övriga kapitel med hänvisning till det externa statistikunderlaget. 9Vid en test av kombinatörer visades det sig att av dem hade kontrolluppgifter från en anställning som gällde , d.v.s. kontantbruttolönen avsåg perioden jan–dec. av kombinatörer hade inte någon kontrolluppgift för december månad. 10Metoden för att identifiera antalet fåmansaktiebolagsdelägare i RAMS bygger i stället på att individer som har kvalificerade andelar i ett aktiebolag fyller i K10-bilagan. En annan källa är styrelseinformation från om vilka personer som företräder fåmansaktiebolagen. Enligt dessa uppgifter framgår det att av styrelsemedlemmarna klassas även som fåmansaktiebolagsdelägarana i RAMS. 11Se t.ex. rapporten som företagare – finns de? Entreprenörskapsforum, 2019. Utvecklingen av företagandet –2016 Utveckling av företagandet 2004–2016 Anmärkning: Ålder 20–. Källa: SCB. Figur 2.2 visar förvärvsintensiteten, dvs. andelen förvärvsarbetande respektive anställda som andel av befolkningen i åldern 20––2016. har haft en mycket god arbetsmarknadsutveckling som lett till ökade anställningar som andel av befolkningen efter finanskrisen, i synnerhet . Denna goda utveckling av anställningar har varit utmärkande för samtliga individer inklusive dem med utländsk bakgrund.12