sou · H7B353 · 2019-12-09 00:00:00 — Som bosätt- ningstid vid beräkningen av garantipension räknas den faktiska tiden som personen anses ha varit bosatt i . Precisionsgraden vid den beräkningen, där varje dags bosättning räknas, är avsevärt högre än vid den ovan föreslagna beräkningen av arbetad tid, vilket gör att det för en person med höga förvärvsinkomster blir lättare att tjäna in försäkringstid genom arbete än genom bosättning. En skillnad mot vad som gällt för garantipension är också att personer som flyttar till för att arbeta, eller som flyttar från efter att ha arbetat här, i vissa fall kommer att få tillgodoräkna sig hela inflytt- nings- respektive utflyttningsåret som försäkringstid, om den fast- ställda PGI:n eller PGB:n för sjukersättning och aktivitetsersättning är tillräckligt hög det aktuella året. Det skulle mot bakgrund av den beskrivna skillnaden i precisionsgrad vid tillgodoräknande av försäk- ringstid kunna övervägas om beräkningen av bosättningstid bör änd- ras så att beräkningssätten för de olika intjänandemöjligheterna blir mer likvärdiga. Ett möjligt sätt att göra detta på kan vara att låta en försäkrad få tillgodoräkna sig ett helt bosättningsår under förutsätt- ning att han eller hon varit bosatt i under ett visst antal dagar under ett kalenderår. Vi ser emellertid inte några egentliga fördelar med en sådan konstruktion. Skälet till utformningen av den ovan föreslagna modellen för tillgodoräknande av arbetad tid är att det inte förs något register avseende uppgifter om arbetade dagar. För bedömningen av bosättningstid använder bl.a. folkbokföringen och register för försäk- ringstillhörighet, vilket avsevärt underlättar beräkningen av bosätt- ningstid och gör det möjligt att automatisera beräkningen i de fall den försäkrade endast har varit bosatt i . Den problematik som finns när det gäller att fastställa arbetade dagar är sålunda avsevärt större. Att ändra på den nuvarande beräkningen av bosättningstid skulle göra beräkningen mera komplicerad. Det finns också skäl till att reglerna om tillgodoräknande av försäkringstid genom arbete bör vara generösare än reglerna om tillgodoräknande av försäkringstid genom bosättning, eftersom det ökar drivkrafterna till arbete. Dess- utom tjänar en person som arbetar också in en inkomstgrundad pen- sion som ska minska grundpensionen, vilket innebär att statens kostnader för grundpensionen begränsas. Vid ett generösare tillgodo- räknande av bosättningstid skulle någon motsvarande kostnads- begränsning inte finnas. Den skillnad som uppstår mellan tillgodoräknande av försäk- ringstid i form av arbete och i form av bosättning, om det nuvarande beräkningssättet för bosättningstid behålls, framstår mot den angivna bakgrunden som rimlig och befogad. Det föreslås därför att tillgodo- räknandet av försäkringstid för grundpension i form av bosätt- ningstid sker enligt samma bestämmelser som gäller för beräk- ning av försäkringstid för garantipension för den som är född eller . Arbetad tid och bosättningstid som sammanfaller Till följd av förslaget om att både arbetad tid och bosättningstid ska räknas som försäkringstid för grundpension kan det förekomma att den arbetade tiden och bosättningstiden sammanfaller. Tid som på detta sätt överlappar bör inte få tillgodoräknas två gånger. Det före- slås därför att tid som sammanfaller endast ska få beaktas en gång. Tidsperiod som försäkringstiden kan avse Garantipension kan enligt nuvarande bestämmelser tjänas in i ålders- intervallet 16–. Det innebär att försäkringstid för garantipen- sion endast kan tillgodoräknas den pensionssökande är bosatt i . För tiden före det år den pensionssökande fyller finns det en särskild tilläggsregel som innebär att tillgodoräknande av försäkringstid endast får ske om det för personen under det aktuella kalenderåret också har fastställts PGI, eller PGB för sjukersättning eller aktivitetsersättning eller för förtidspension eller sjukbidrag enligt äldre bestämmelser, som upp- går till lägst ett inkomstbasbelopp. Syftet med de redovisade bestämmelserna är att begränsa in- tjänandetiden till den tid under vilket en person normalt är för- värvsaktiv för att på så sätt undvika att de grupper som lever och är förvärvsverksamma utomlands och där tjänar in full pension kom- mer i åtnjutande av garantipension. Syftet med tilläggsregeln i ålders- intervallet 16–är att förhindra att garantipension kan tjänas in enbart genom studier i under ungdomsåren.11 De överväganden som ligger bakom förläggandet av försäkrings- tid för garantipension till åldersintervallet 16–framstår som rimliga. Det finns därför skäl att förlägga försäkringstiden för grund- pension till samma åldersintervall. Som framgått ovan har det i en promemoria (Ds 2019:2) föreslagits att åldern när garantipension tidigast kan lämnas ska höjas och knytas till en föreslagen riktålder för pension. Promemorians förslag innebär att åldersgränsen för när garantipension får tas ut ska höjas från 65 till 2023 och utgöras av riktåldern för pension. Om promemorians förslag genomförs kan det finnas anledning att justera det ålders- intervall inom vilken grundpension kan tjänas in. 1997/98:152 s. 58–62. När det gäller frågan om hur grundpension bör kunna tjänas in i åldersintervallet 16–gör vi följande överväganden. Den nu- varande tilläggsregeln som innebär att det för att få tillgodoräkna sig försäkringstid krävs både bosättning i och att det har fast- ställts PGI eller PGB för sjukersättning eller aktivitetsersättning framstår som rimlig och väl avvägd. Det skulle dock kunna övervägas att slopa kravet på bosättning i det aktuella åldersintervallet för att knyta intjänande i detta åldersintervall ännu närmare förvärvsarbete. En sådan ändring skulle emellertid ändra den tillämpning som gällt och medföra att det blev lättare att tjäna in grund- pension. Detta skulle i förlängningen kunna leda till att statens kost- nader för grundskyddsförmånen ökar. Vi anser därför att det inte nu finns skäl att ändra kravet i detta avseende. Det nuvarande kravet på att fastställd PGI eller PGB för sjukersättning eller aktivitetser- sättning ska uppgå till minst ett inkomstbasbelopp framstår som väl avpassat även för grundpensionens del. Det föreslås sålunda att den tid som försäkringstid kan avse förläggs i intervallet 25–. Som intjänandetid ska dock få räknas även tid på motsvarande sätt som enligt nuvarande bestämmelser om garantipension. Den sammanlagda för- säkringstiden för grundpension ska – på motsvarande sätt som gäller för garantipension – sättas ned till närmaste antal . Beräkning av försäkringstid efter sjukersättning Vid beräkning av försäkringstid avseende garantipension för den som före den kalendermånad då han eller hon fyllde hade rätt till hel sjukersättning i form av garantiersättning gäller följ- ande specialbestämmelse. Om det är förmånligare än en beräkning enligt de vanliga reglerna, räknas som försäkringstid för garanti- pension den försäkringstid som legat till grund för beräkning av sjuk- ersättningen. Motsvarande ordning bör gälla avseende beräkning av försäkringstid för grundpension. Förslag: För den som är ogift ska grundnivån vara 2,13 prisbas- belopp multiplicerat med kvoten av försäkringstiden, dock högst , och talet 40. För den som är gift ska grundnivån vara 1,90 prisbasbelopp multiplicerat med kvoten av försäkringstiden, dock högst , och talet 40. Med ogift försäkrad ska likställas en försäkrad som är gift men stadigvarande lever åtskild från sin make, om inte särskilda skäl föranleder något annat. Med gift försäkrad ska likställas en för- säkrad som är sambo med någon som han eller hon har varit gift med, eller har eller har haft barn med. Skälen för förslaget: Garantipensionen beräknas för en ogift pen- sionär med utgångspunkt från en basnivå om 2,13 prisbasbelopp. För en gift pensionär är basnivån 1,90 prisbasbelopp.12 Vi har i avsnitt 9.2 gjort bedömningen att grundpensionen bör ge ett i huvudsak oförändrat nettoresultat för de försäkrade jämfört med dagens system med garantipension. Pensionsnivåerna bör därför motsvara vad som gäller för garantipensionen. Våra förslag kommer därför att behöva anpassas till de beslutade höjningarna av ersätt- ningsnivåerna. Vi föreslår sålunda att grundpensionens högsta grund- nivåer ska motsvara de basnivåer som gäller för garantipension. När det gäller garantipensions basnivåer likställs med ogift för- säkrad en försäkrad som är gift men stadigvarande lever åtskild från sin make, om inte särskilda skäl föranleder något annat. På motsvarande sätt likställs med gift försäkrad en försäkrad som är sambo med någon som han eller hon har varit gift med, eller har eller har haft barn med. Detsamma föreslås gälla för den föreslagna grundpensionen. Som framgått ovan i avsnitt 9.4 ska grundpension kunna tjänas in upp till en längsta försäkringstid och med försäk- ringstid ska ge rätt till 1/40 av den högsta grundnivån. Den försäk- rades grundnivå ska därför beräknas genom att multiplicera den tillämpliga högsta grundnivån med kvoten av försäkringstiden, dock högst , och talet 40. 12Riksdagen har beslutat om höjningar av garantipensionen, se prop. 2018/19:134. 9.5.2Inkomstgrundad ålderspension och vissa andra pensionsinkomster ska minska grundpensionen Förslag: Till grund för beräkning av grundpension ska ligga den inkomstgrundade ålderspension som den försäkrade har rätt till med vissa ändringar och tillägg (beräkningsunder- laget). Med inkomstgrundad ålderspension ska i detta sammanhang avses dels inkomstgrundad ålderspension enligt socialförsäk- ringsbalken före samordning med eventuell yrkesskadelivränta, dels sådan allmän obligatorisk ålderspension enligt utländsk lag- stiftning som inte är att likställa med grundpension. I beräkningsunderlaget ska inkomstpension och premiepen- sion beräknas som om den försäkrade endast hade tillgodo- räknats pensionsrätt för inkomstpension och som om denna pen- sionsrätt hade utgjort av pensionsunderlaget. När pensionsrätt eller pensionspoäng till följd av bristande eller under- låten avgiftsbetalning inte har tillgodoräknats eller har minskats för den försäkrade ska hänsyn tas till den inkomstpension eller tilläggspension som skulle ha lämnats om full avgift hade betalats. Om den försäkrade enligt lagen (2002:125) om överföring av värdet av pensionsrättigheter till och från Europeiska gemen- skaperna har överfört värdet av pensionsrätt för inkomstpension, pensionsrätt för premiepension och värdet av rätt till tilläggs- pension, och någon överföring från gemenskaperna därefter inte har skett, ska beräkningsunderlaget bestämmas som om någon överföring inte hade skett. Förutom inkomstgrundad ålderspension ska även följande pensionsinkomster ingå i beräkningsunderlaget och minska grund- pensionen. –efterlevandepension enligt utländsk lagstiftning, och –sådana förmåner som lämnas till den försäkrade enligt ut- ländsk lagstiftning och som motsvarar sjukersättning eller aktivitetsersättning eller som utgör pension vid invaliditet. Tjänstepensioner ska inte beaktas vid beräkning av grundpension. Skälen för förslaget: Som framgått ovan i avsnitt 9.2 bör grund- pensionen och den inkomstgrundade pensionen samspela på ett sätt som ger ett i huvudsak oförändrat nettoresultat för de försäkrade jämfört med dagens system. För att uppnå ett sådant resultat måste den försäkrades inkomstgrundade pension minska grundpensionen. I dagens system med garantipension beräknas garantipensionens belopp utifrån ett beräkningsunderlag. Detta underlag utgörs av den inkomstgrundade ålderspension som den försäkrade har rätt till , med vissa ändringar och tillägg (67 kap. 15–19 §§ social- försäkringsbalken). Med inkomstgrundad ålderspension avses i detta sammanhang dels inkomstgrundad ålderspension enligt social- försäkringsbalken före minskning med eventuell yrkesskadelivränta, dels sådan allmän obligatorisk ålderspension enligt utländsk lagstift- ning som inte är att likställa med garantipension enligt balken. Inkomstpension och premiepension ska beräknas som om den för- säkrade endast hade tillgodoräknats pensionsrätt för inkomstpen- sion och som om denna pensionsrätt hade utgjort av pensionsunderlaget. När pensionsrätt eller pensionspoäng till följd av bristande eller underlåten avgiftsbetalning inte har tillgodoräk- nats eller har minskats för den försäkrade ska hänsyn tas till den inkomstpension eller tilläggspension som skulle ha lämnats om full avgift hade betalats. Förutom inkomstgrundad ålderspension reducerar även vissa andra pensionsinkomster garantipensionen. De pensionsinkomster som det här är fråga om är änkepension, efterlevandepension enligt utländsk lagstiftning, och sådana förmåner som lämnas till den för- säkrade enligt utländsk lagstiftning och som motsvarar sjukersätt- ning eller aktivitetsersättning eller som utgör pension vid invaliditet. Tjänstepensioner påverkar däremot inte garantipensionen. Det finns också en specialbestämmelse som hanterar den situatio- nen att den försäkrade har överfört värdet av pensionsrättigheter till och från Europeiska gemenskaperna enligt lagen om överföring av värdet av pensionsrättigheter till och från Europeiska gemenska- perna. Av bestämmelsen följer att om den försäkrade till Europeiska gemenskaperna har överfört värdet av pensionsrätt för inkomst- pension, pensionsrätt för premiepension och värdet av rätt till till- läggspension, och någon överföring från gemenskaperna därefter inte har skett, ska beräkningsunderlaget bestämmas som om någon överföring inte hade skett. Som framgått bör grundpensionen ge ett i huvudsak oförändrat nettoresultat för de försäkrade jämfört med dagens system med garantipension. Även grundpensionen föreslås därför beräknas med hjälp av ett beräkningsunderlag, i vilket den inkomstgrundade pen- sionen ingår. Beräkningsunderlaget bör fastställas på motsvarande sätt som gäller för garantipension. En lagteknisk justering är dock nödvändig när det gäller beskrivningen av vilka allmänna obliga- toriska ålderspensioner enligt utländsk lagstiftning som beräknings- underlaget ska omfatta. Enligt den nuvarande regleringen är det sådan allmän obligatorisk ålderspension enligt utländsk lagstiftning som inte är att likställa med garantipension enligt socialförsäkringsbalken som ingår i beräkningsunderlaget. De utländska pensioner som regel- verket avser att träffa är utländska lagstadgade ålderspensioner som inte är av utfyllnadskaraktär. Den föreslagna grundpensionen är till skillnad från garantipensionen inte av utfyllnadskaraktär. Denna skillnad medför ett behov av en lagteknisk ändring som tydliggör att det är sådan allmän obligatorisk ålderspension enligt utländsk lagstift- ning som inte är att likställa med grundpension som ska ingå i beräk- ningsunderlaget. Det innebär att utländska lagstadgade ålderspen- sioner vars storlek inte är beroende av andra pensionsinkomster ska ingå i beräkningsunderlaget. Av detta följer att bl.a. utländska inkomst- grundade pensioner och utländska pensioner som har en konstruktion som motsvarar den tidigare svenska folkpensionen kommer att ingå i beräkningsunderlaget. 9.5.3Beräkningen av den årliga grundpensionen Förslag: För den som är ogift ska avtrappningsnivån vara 1,26 pris- basbelopp multiplicerat med kvoten av försäkringstiden, dock högst , och talet 40. För den som är gift ska avtrappnings- nivån vara 1,14 prisbasbelopp multiplicerat med kvoten av för- säkringstiden, dock högst , och talet 40. Om beräkningsunderlaget inte överstiger avtrappningsnivån ska den årliga grundpensionen vara lika med grundnivån minskad med beräkningsunderlaget. Om beräkningsunderlaget överstiger avtrappningsnivån ska den försäkrades årliga grundpension vara lika med grundnivån minskad med summan av avtrappningsnivån och av den del av beräkningsunderlaget som överstiger avtrappningsnivån. Skälen för förslaget: När det gäller beräkningen av den årliga grund- pensionen har i avsnitt 9.2 ovan framgått att förmånen bör ge ett i huvudsak oförändrat nettoresultat för de försäkrade jämfört med dagens system. Grundpensionen måste därför minskas med inkomst- grundad pension i olika avtrappningsnivåer på motsvarande sätt som gäller för garantipensionen. Den nuvarande regleringen av beräkning av garantipension inne- bär följande (67 kap. 21–25 §§ socialförsäkringsbalken). För den som är ogift och vars beräkningsunderlag inte överstiger 1,26 pris- basbelopp är den årliga garantipensionen 2,13 prisbasbelopp minskat med beräkningsunderlaget. För den som är ogift och vars beräk- ningsunderlag överstiger 1,26 prisbasbelopp är den årliga garanti- pensionen 0,87 prisbasbelopp minskat av den del av beräkningsunderlaget som överstiger 1,26 prisbasbelopp. För den som är gift och vars beräkningsunderlag inte överstiger 1,14 prisbas- belopp är den årliga garantipensionen 1,9 prisbasbelopp minskat med beräkningsunderlaget. För den som är gift och vars beräknings- underlag överstiger 1,14 prisbasbelopp är den årliga garantipensio- nen 0,76 prisbasbelopp minskat av den del av beräk- ningsunderlaget som överstiger 1,14 prisbasbelopp. För den som inte kan tillgodoräknas försäkringstid för garantipension ska samtliga prisbasbeloppsanknutna belopp avkortas till så stor andel som svarar mot kvoten mellan försäkringstiden och talet 40. För att grundpensionen ska kunna ge ett i huvudsak oförändrat nettoresultat för de försäkrade jämfört med dagens system måste de prisbasbeloppsanknutna beloppen för garantipension utgöra utgångs- punkten för grundpensionens avtrappningsnivåer. Vi föreslår därför att grundpensionens högsta avtrappningsnivå ska vara 1,26 prisbas- belopp för en ogift försäkrad. För en gift försäkrad ska grundpen- sionens högsta avtrappningsnivå vara 1,14 prisbasbelopp. För att grundpensionen ska kunna ge ett liknande nettoresultat som garantipensionen måste avtrappningsnivåerna påverkas av den försäkrades försäkringstid på så sätt att den försäkrades avtrappnings- nivå beräknas genom att multiplicera den tillämpliga högsta avtrapp- ningsnivån med kvoten av försäkringstiden, dock högst , och talet 40. Sedan den försäkrades grundnivå och avtrappningsnivå har beräk- nats i enlighet med vad som redovisats ovan, ska den årliga grund- pensionen beräknas enligt följande. Om beräkningsunderlaget inte överstiger avtrappningsnivån ska den försäkrades årliga grundpen- sion vara lika med grundnivån minskad med beräkningsunderlaget. Om beräkningsunderlaget överstiger avtrappningsnivån ska den för- säkrades årliga grundpensionen vara lika med grundnivån minskad med summan av avtrappningsnivån och av den del av beräkningsunderlaget som överstiger avtrappningsnivån. 9.5.4Beräkning av grundpension i vissa fall Förslag: Uttag av inkomstgrundad ålderspension före eller efter och partiellt uttag av inkomstgrundad ålderspension ska påverka beräkningsunderlaget för grundpension på mot- svarande sätt som enligt nuvarande bestämmelser gäller för garanti- pension. Skälen för förslaget: För beräkningen av garantipension finns spe- cialbestämmelser vid uttag av inkomstgrundad ålderspension före eller efter respektive vid partiellt uttag av inkomstgrun- dad ålderspension. Bestämmelserna innebär väsentligen följande. Om den försäkrade har rätt till inkomstpension eller tilläggspension ska beräkningsunderlaget alltid bestämmas som om inkomstpen- sionen och tilläggspensionen hade börjat lyftas den kalendermånad då den försäkrade fyller . Om den enskilde tagit ut inkomst- grundad pension ska, om garantitillägg har lämnats, det vid beräkning av garantipensionen göras en schablonmässig beräk- ning av det lämnade garantitillägget som om den inkomstgrundade pensionen tagits ut . Partiellt uttag av inkomstgrundad ålderspension berättigar till motsvarande andel av hel garantipension. Partiell garantipension utgör en så stor andel av garantipensionen beräknad vid helt uttag som svarar mot den andel som tas ut. Syftet är att grundpensionen bör ge i princip samma ekonomiska utfall för den enskilde som det nuvarande systemet med garanti- pension. De ovan beskrivna fallen bör därför påverka beräknings- underlaget för grundpension på motsvarande sätt som enligt nu- varande bestämmelser gäller för garantipension. 9.5.5Ändring av grundpension när de förmåner som legat till grund för beräkningen ändras Förslag: Ett beslut om grundpension ska ändras av Pensions- myndigheten, om det föranleds av en ändring som gjorts i fråga om den inkomstgrundade ålderspension, änkepension eller ut- ländska förmån som legat till grund för beräk- ningen av grundpensionen. Skälen för förslaget: Enligt socialförsäkringsbalken ska ett beslut om allmän ålderspension i vissa fall ändras när det underlag som legat till grund för det tidigare beslutet har ändrats (se 70 kap.). För garantipension för den som är född eller senare gäller att ett beslut om sådan pension ska ändras av , om det föranleds av en ändring som gjorts i fråga om den inkomst- grundade ålderspension, änkepension eller utländska förmån som legat till grund för beräkningen av garantipensionen (70 kap. 5 § andra stycket). Grundpension, som för den aktuella gruppen ska ersätta garanti- pensionen, bör i det aktuella avseendet fungera på motsvarande sätt som den tidigare förmånen. En motsvarande bestämmelse ska därför införas för grundpension. 9.6Uttag och utbetalning av grundpension, m.m. Förslag: Motsvarande bestämmelser som gäller för uttag och utbetalning av garantipension, m.m. ska gälla för grundpension. Bestämmelser om uttag av allmän ålderspension, m.m. I socialförsäkringsbalken finns i 56 kap. bestämmelser om uttag av allmän ålderspension, m.m. Av bestämmelserna framgår bl.a. följande. Allmän ålderspension lämnas från och med den månad som anges i ansökan, dock tidigast från och med den månad ansökan kom in till (56 kap. 4 §). Allmän ålderspension får läm- nas utan ansökan från och med den månad den försäkrade fyller om den försäkrade fick hel sjukersättning före den måna- den (56 kap. 4 a §). Allmän ålderspension får lämnas före ansökningsmånaden om den försäkrade fick sjukersätt- ning ; detta gäller dock bara i fråga om pension som lämnas tidigast från och med den månad då den för- säkrade fyller (56 kap. 5 §). ska utreda om den försäkrade vill ta ut allmän ålderspension om han eller hon inte har ansökt om sådan pension månaden före den då han eller hon fyller och för den månaden har fått sjukersättning; detta gäller inte i de fall 4 a § tillämpas (56 kap. 8 §). Av bestämmelserna följer också att allmän ålderspension lämnas till och med den månad då rätten till pensionen upphör (56 kap. 7 § socialförsäkringsbalken). Rätten till pensionen kan upphöra genom att den pensionsberättigade avlider. Garantipension är bosättnings- baserad vilket innebär att rätten till förmånen också kan upphöra om den pensionsberättigade bosätter sig ett annat land. Av bestämmelserna framgår vidare följande. Om den försäkrade vill öka sitt pensionsuttag lämnas ökningen från och med den månad som anges i ansökan, dock tidigast från och med den månad ansökan kom in till (56 kap. 4 och 9 §§). Den försäk- rade får minska eller helt återkalla uttaget av allmän ålderspension genom en skriftlig anmälan till (56 kap. 10 §). Enligt bestämmelserna ska dessutom allmän ålderspension räknas om från och med månaden efter den då anledning till omräkning uppkom (56 kap. 13 §). Garantipensionen, som är en del av den allmänna ålderspensio- nen, omfattas av de redovisade bestämmelserna. Även grundpension har i avsnitt 9.2 föreslagits vara en allmän ålderspension och ska därför omfattas av bestämmelserna på motsvarande sätt. Garantipension till en försäkrad som har rätt till inkomstgrundad ålderspension i form av inkomstpension eller tilläggspension lämnas endast i den utsträckning som han eller hon tar ut sådan pension . Garantipensionen kan då begränsas till tre fjärdedelar, hälften eller en fjärdedel av hel pension. I annat fall får garanti- pension inte tas ut i andelar (56 kap. 2 § och 67 kap. 3 §).