sou · H7B318 · 2019-05-03 00:00:00 — Med tanke på att det rör sig om så pass få elever, som dessutom varierade mycket sinsemellan avseende flera viktiga bakgrundsfaktorer, är det svårt att dra några generella slutsatser utifrån undersökningen, men resultaten är ändå relevanta att belysa och diskutera. Forskaren lät eleverna översätta en kort text från svenska till arabiska för att undersöka deras behärskning av skriven arabiska. Walldoff studerade texternas läsbarhet, huruvida eleverna kunde forma korrekta bok- stäver och bindningar mellan bokstäverna, hur många stavfel de pro- ducerade, hur nära de förhöll sig till den ursprungliga texten och hur de använde vissa specifika grammatiska konstruktioner som skiljer sig mycket åt mellan tal- och skriftspråklig arabiska. 161Se även 2011, Dávila 2017a, Reath 2017. Forskning om modersmålsundervisning och studiehandledning … Generellt uppvisade eleverna stor variation och spridning. Medan några elever visade prov på hög behärskning av modern skriven stan- dardarabiska skrev andra knappt läsbara texter, trots att de deltagit i modersmålsundervisning . Walldoff fann inte något statis- tiskt signifikant samband mellan antalet år som eleverna deltagit i modersmålsundervisning och deras olika behärskning av modern standardarabiska. I bakgrundsinformationen som samlades in om eleverna framkom att drygt hälften av dem även deltog i olika former av undervisning i arabiska i komplementära skolor. Med undantag för en elev uppvisade just dessa elever jämförelsevis jämn och hög behärskning av modern skriven standardarabiska, medan övriga varie- rade mer sinsemellan. Walldoff drar därför slutsatsen att det verkar gynnsamt för eleverna att delta i undervisning i arabiska både i och utanför den ordinarie skolan.162 Walldoff är kritisk till att kursplanen i ämnet modersmål inte tar hänsyn till de olika förutsättningar som råder för olika språk som undervisas i ämnet. Hon menar att kurs- planen borde inkludera en förståelse för att det i ett språk som arabis- ka råder stora dialektala skillnader och särskilt stora skillnader mellan tal- och skriftspråk. Skriftspråket skiljer sig också mycket från det som eleverna är bekanta med från undervisningen på svenska. Walldoff menar att ett språk som arabiska därför drabbas särskilt hårt av den mycket begränsade undervisningstiden för ämnet modersmål. I en studie av och undersöktes också möjliga effek- ter av deltagande i modersmålsundervisning. Studien fokuserade spansk-svensktalande gymnasieelevers grammatiska kompetens i spanska, vilket undersöktes med hjälp av två olika tester. I studien ingick 54 deltagare, som alla hade deltagit i modersmålsundervisning i spanska . Till följd av en organisatorisk miss blev cirka hälften av deltagarna tvungna att sluta läsa ämnet modersmål inför i gymnasieskolan. Övriga kunde fortsätta läsa ämnet som förut. Vid undersökningens genomförande var det därmed endast cirka 10 månaders undervisningstid som skilde grupperna åt. Undersökningens resultat visade att de elever som fortsatte delta i modersmålsundervisningen i spanska presterade signifikant bättre på de grammatiska testerna än de elever som inte längre deltog i under- visningen. och drog slutsatsen att resultaten kan tolkas 162Walldoff 2017, se även György-Ullholm 2004 avseende ungerska. 163Bylund och Díaz 2012. Forskning om modersmålsundervisning och studiehandledning … som att modersmålsundervisningen bidrog till att stärka elevernas grammatiska kunskaper i spanska164, men att undervisningens effekter måste vara tämligen kortvariga i och med att den grupp elever som slutat med modersmålsundervisningen i spanska mindre än redan presterade sämre grammatiskt än de som fortsatt med undervisningen. Det skulle man kunna ta som belägg för att elever behöver få kontinuerligt stöd genom hela sin skolgång att upprätthålla och utveckla kunskaperna i modersmålet.165 Forskningen om modersmålsundervisningens effekter i andra europeiska kontexter visar motstridiga resultat. I i genomfördes en interventionsstudie166 genom vilken man införde en särskild satsning på modersmålsunder- visning i arabiska, turkiska och somaliska för elever i årskurs 1. Syftet var att undersöka om det skulle ha positiva inverkan på elevernas behärskning av modersmålet, på deras behärskning av danska och på deras övergripande trivsel och motivation i skolan. Interventionen omfattade modersmålsundervisning . Sammanlagt deltog elever från 34 olika skolor, men endast i 17 av skolorna fick eleverna ta del av den särskilda satsningen på modersmålsundervisning. Samtliga skolor hade en liknande elevsam- mansättning. Till projektet rekryterades modersmålslärare som skulle ha lämplig utbildningsbakgrund. De fick också viss handled- ning från forskarna och material att utgå ifrån. Ursprungligen var tanken att all modersmålsundervisning skulle ske utanför den ordi- narie undervisningstiden, för att inte minska elevernas undervisning i andra ämnen. I slutänden visade det sig dock att man på vissa skolor inte följde rekommendationen utan lät elever delta i modersmåls- undervisningen i stället för annan undervisning. Olika skolor och lärare varierade också i vilken utsträckning de följde den studie- handledning och det material som forskargruppen hade tagit fram för studiens syften. Dessa olika omständigheter kan därmed ha på- verkat studiens utfall. De övergripande resultaten visade att interventionen fick viss positiv inverkan på de arabisktalande elevernas språkliga kompe- tenser i arabiska och även för deras upplevda trivsel i skolan. 164Montrul och Bowles 2017 och Potowski et al. 2009 drar liknande slutsatser avseende moders- målsundervisningens betydelse för den grammatiska utvecklingen i spanska utifrån studier genom- förda i . 165Jfr Ganuza och 2018b. 166Andersen et al. Forskning om modersmålsundervisning och studiehandledning … som hade fått den särskilda satsningen med extra modersmålsunder- visning i arabiska presterade något bättre på de tester som utfördes på arabiska jämfört med de arabisktalande barn som gick i skolor som inte fick ta del av det särskilda stödet. Man fann dock inte någon motsvarande effekt för de turkisk- och somalisktalande eleverna som ingick i studien. Undersökningen visade inte några belägg för att interventionen bidrog till positiv inverkan på elevernas danska, men å andra sidan inte heller någon negativ inverkan. Även i genomfördes en interventionsstudie som syftade till att undersöka möjliga effekter av att introducera elever till fler- språkiga undervisningsstrategier i de tidiga skolåren.167 Interventio- nen genomfördes i en kontext där de flesta starkt förespråkar enspråkig undervisning på nederländska, trots att en växande andel elever är flerspråkiga. I interventionen deltog sammanlagt fyra sko- lor, i vilka man implementerade flerspråkiga undervis- ningsstrategier. Forskargruppen introducerade skolans lärare till hur man kan arbeta för att synliggöra och värdesätta elevernas fler- språkiga kompetenser i undervisningen och nyttja dem som didak- tisk resurs i skolarbetet. I två av de fyra skolorna infördes dessutom en undervisningskomponent som inkluderade initial läs- och skriv- undervisning på turkiska för elever i årskurs 1–2 med turkiskt ur- sprung. Bland eleverna fanns både nyanlända elever och elever som vuxit upp i till turkisktalande föräldrar. Några månader in i interventionen introducerades samma elever även till läs- och skriv- undervisning på nederländska. jämfördes elevernas resultat på nederländska med resultaten för elever som inte ingått i interventionen. Jämförelsen kunde inte påvisa några statistiskt säkerställda fördelar för de elever som deltagit i interventionen, vare sig för de elever som fick både läs- och skrivundervisning på sitt förstaspråk (turkiska) och intro- ducerades till flerspråkiga undervisningsstrategier eller för de elever som enbart fick ta del av de flerspråkiga undervisningsstrategierna. Studien kunde alltså inte fastställa att interventionen hade någon mätbar positiv effekt på elevernas nederländska, men den hade inte heller någon negativ effekt.168 På grund av ett för litet elevunderlag kunde inte statistiska jämförelser göras avseende vad som skedde 167Inom ramen för forskningsprojektet (, 2009–2012). Se bland annat Slembrouck et al. 168Ibid., jfr et al. Forskning om modersmålsundervisning och studiehandledning … med elevernas färdigheter i turkiska. Generellt ställde sig forskar- gruppen kritisk till om det korta tidsspannet på endast var tillräckligt för att kunna urskilja några positiva effekter av interven- tionen, i synnerhet som man vet att språkinlärning är en långsam process och att individer varierar mycket sinsemellan i hur snabbt de utvecklar sina språk.169 De ifrågasatte också om de standardiserade enspråkiga testerna som användes för att mäta språkutvecklingen på nederländska var lämpliga för att mäta elevernas flerspråkiga kom- petens, i och med att de endast tillät dem att använda ett av sina språk. Med grund i de intervjuer som genomfördes med lärare och elever som ingick i interventionen och utifrån de observationer och inspelningar som gjordes av undervisningen hävdade forskarna att en effekt av interventionen var att elever och lärare blev märkbart mer positivt inställda till flerspråkighet. Dessutom menade de att lärarna utvecklade sina undervisningsstrategier på ett sätt som bi- drog till att göra eleverna mer språkligt medvetna. De lärare som genomförde satsningen läs- och skrivundervisningen på turkiska upplevde att barnens turkiska stärktes märkbart under projektets gång, bland annat genom att de använde ett mer utvecklat ordförråd på turkiska än tidigare och uppvisade större kännedom om standard- turkiska. 4.9Forskning om ämnet modersmåls roll för elevers skolresultat Som nämnts har modersmålsundervisningen successivt kom- mit att diskuteras allt oftare på basis av om den kan visas ha positiva konsekvenser för elevernas utveckling av majoritetsspråket och/eller om den kan bidra till att stärka elevernas lärande i andra ämnen.170 I en rapport från Skolverket171 undersöktes eventuella samband mellan elevers deltagande i modersmålsundervisning och deras skol- resultat. I rapporten framkom att de elever som var berättigade till modersmålsundervisning och deltog i undervisningen i fick högre betygsgenomsnitt i slutet av årskurs 9 jämfört med elever som var berättigade till modersmålsundervisning men valde att inte 169Slembrouck et al. Duek 2017, Ganuza och 2018a, Salö et al. 2018, se även Daugaard 2015 om . Forskning om modersmålsundervisning och studiehandledning … delta i undervisningen. Rapporten visade också att elevernas betyg stärktes med antalet år som de deltog i undervisningen; det vill säga elever som hade deltagit i modersmålsundervisning genom hela fick genomsnittligt högre betyg än de elever som del- tagit i färre antal år. Resultaten påminner om de resultat som fann , som visade på ”en samvariation mellan tidig och varaktig hemspråksträning/hemspråksundervisning och goda betyg i årskurs 9”. fann även att de ungdomar som rapporterade att de hade deltagit i modersmålsundervisning under hela sin skolgång utan avbrott upplevde ett större självförtroende avseende sin behärskning av svenska. I en senare undersökning av Mehlbye med flera173 fann de ett säkerställt positivt statistiskt sam- band mellan elevers deltagande i modersmålsundervisning och deras betyg på de nationella proven i svenska/svenska som andraspråk och matematik i årskurs 9. finns några studier174 vars resultat visat att deltagande i modersmålsundervisning inte påverkade elever- nas skolframgång, i vare sig positiv eller negativ riktning. Gemensamt för de rapporter och undersökningar som har visat positiva samband mellan skolframgång och deltagande i moders- målsundervisning är att de inte alls har undersökt eller diskuterat vilka färdigheter i modersmålet eller vilka delar av modersmåls- undervisningen som möjligtvis kan bidra till att stärka elevernas resultat. I studierna har man inte heller kunnat kontrollera att det inte var andra bakgrundsfaktorer snarare än deltagande i moders- målsundervisning som främst bidrog till de högre skolprestatio- nerna. En möjlig invändning är dessutom att det kanske inte är inne- hållet i modersmålsundervisningen som kan bidra till att stärka elevernas skolresultat, utan snarare att den utökade undervisnings- tiden i sig, oavsett innehåll, utgör en positiv faktor. I en nyligen publicerad artikel föreslår Ganuza och Hedman175 att en god läsförståelseförmåga på modersmålet skulle kunna vara en variabel som bidrar till att stärka vissa flerspråkiga elevers skolframgång. Läs- ning och läsförståelse övas dessutom flitigt i modersmålsundervis- ningen.176 I och med att deras tidigare studie visat att deltagande i 173Mehlbye et al. 174Elmeroth 1997, 1991, 2002, se översikt i Hyltenstam och Milani 2012. 175Ganuza och 2018a. 176Se t.ex. Ganuza och 2015, 2017a. Forskning om modersmålsundervisning och studiehandledning … modersmålsundervisning positivt bidrog till somalisk-svensktalande elevers läsförståelseförmåga på modersmålet177 ville Ganuza och Hedman178 även utforska relationen mellan elevernas läsförståelse på modersmålet och deras skolresultat. De genomförde en delstudie med 36 av de somalisk-svensktalande eleverna från den föregående studien. De gick alla på samma skola och hade alla deltagit i skolans modersmålsundervisning i somaliska , de flesta ända sedan förskoleklassen. I studien undersöktes sambandet mellan elevernas resultat på testerna av läsförståelse på somaliska respektive på svenska, vilka genomfördes när eleverna gick i årskurs 4 eller 5, och deras betyg i ämnena modersmål, svenska som andraspråk och mate- matik i slutet av årskurs 6 eller 7. I studien undersöktes också sam- bandet mellan elevernas läsförståelse och deras totala betygspoäng från 14 olika ämnen. Resultaten visade att det fanns ett statistiskt signifikant positivt samband mellan elevernas resultat på läsför- ståelsetestet på somaliska och samtliga av de utvalda betygsmåtten. Det fanns även ett statistiskt signifikant samband mellan deras resul- tat på det svenska läsförståelsetestet och deras betyg i svenska som andraspråk och matematik, men inte med deras betyg i modersmål eller med deras totala betygspoäng. Sammanfattningsvis hävdar och därför att elever- nas läsförståelse på modersmålet i årskurs 4 eller 5 gav en bättre pro- gnos på deras övergripande skolresultat i årskurs 6 eller 7 än deras läsförståelse på svenska i samma ålder.179 Det senare är anmärknings- värt i och med att samtliga elever var uppvuxna i och hade gått hela sin skolgång på svenska. Viktigt att påpeka är att studien inte inkluderade någon direkt jämförelse mellan deltagande i modersmåls- undervisning och elevernas skolresultat. Det som undersöktes var alltså sambandet mellan elevernas läsförståelse och deras skolresultat. Men mot bakgrund av tidigare och aktuell forskning argumenterar och ändå för att ökad läsförståelseförmåga på modersmålet, vilket utgör en viktig komponent i modersmålsunder- visningen181, kan vara en faktor som har bidragit till de tidigare positiva 177Ganuza och 2017a. 178Ganuza och 2018a. 33 av 36 eleverna var födda i . Övriga fyra hade anlänt till . 181Ganuza och 2015. Forskning om modersmålsundervisning och studiehandledning … samband som man har funnit mellan deltagande i modersmålsunder- visning och elevers skolresultat i tidigare studier. Som Hyltenstam och Tuomela182 påpekat tidigare är det troligt att modersmålet och modersmålsundervisningen spelar olika stark roll för olika elever, med tanke på att de har så pass varierande kunskaper i modersmålet och i svenska. Som diskuterats tidigare är modersmålet för många elever som läser ämnet modersmål inte det starkare språket eller det språk som de använder mest. För många är svenska det språk som främst används för att inhämta nya ämneskunskaper. Om önskan är att även modersmålet ska kunna fungera som ett viktigt verktyg för kunskapsinhämtning krävs det att eleverna ges goda förutsättningar att utveckla modersmålet till en hög nivå, att de får tillgång till en bred repertoar av olika sätt att använda språket och ges möjligheter att utveckla goda läs- och skrivfärdigheter i språket.183 För att komplettera den bild som har framträtt i forskningen och för att svara på uppdraget som getts i direktivet, har utredningen med hjälp av statistik från och genomfört egna analyser om samband mellan deltagande i modersmålsundervisning och elevernas studieresultat. Resultaten redovisas i betänkandets kapitel 9. 4.10Forskning om elevers och föräldrars syn på modersmålsundervisningen Det är väl känt att det krävs stor ansträngning och engagemang för att ett språk i en minoritetsspråkskontext ska fortsätta användas och utvecklas och överföras över flera generationer. Unga talares behärskning av språket påverkas av en rad faktorer. I en studie av somalisk-svensktalande högstadieungdomars användning av och inställning till sina olika språk betonade ungdomarna att det var av stor vikt för dem att behärska och fortsätta använda somaliska i Sverige.184 De uttryckte det som sin ”moraliska plikt” att kunna föra vidare somaliskan till kommande generationer.185 Bristande kunska- per i somaliska hos jämnåriga kamrater och släktingar skildrades där- för som något skamligt och generande. I det sammanhanget framhöll 182Hyltenstam och Tuomela 1996. 183Jfr Lainio 2013. 184Palm et al. 185Jfr Leeman et al. Forskning om modersmålsundervisning och studiehandledning … ungdomarna modersmålsundervisningen som en värdefull resurs, i synnerhet för att utveckla läs- och skrivkunskaper på moders- målet.186 Ändå uttryckte ungdomarna inte några önskemål om ut- ökad användning av somaliska i utbildningen. De var nöjda med skolans veckovisa modersmålsundervisning. I ungdomarnas utsagor var det tydligt att svenska, och även engelska, tillskrevs ett högre värde för framtida utbildnings- och arbetsmöjligheter än somaliska. Medan svenska och engelska beskrevs som resurser för att lära sig nya ämneskunskaper och nå skolframgång, tillskrevs somaliska främst ett värde för möjligheten att kunna positionera sig som ”äkta somalier” och för att kunna upprätthålla personliga relationer.187 Trots att ung- domarna värdesatte somaliska och undervisning i somaliska tenderade de alltså att reproducera en språklig hierarki där somaliskan värderades lägre än svenska och engelska. Somaliska tillskrevs ett värde för den enskilda individen, men sågs inte som en tillgång för samhället i stort.188 I en studie av Dávila189, i vilken hon intervjuade åtta arabisk- och somalisktalande elever i åldrarna 11–13, framkom också att eleverna var övergripande positiva till modersmålsundervisning och den möjlighet den gav dem att utveckla sina ”hemspråk”. Även dessa elever framhöll dock modersmålets värde främst för sin personliga utveckling – de ansåg att språket var viktigt för att bibehålla goda relationer till familjen och för att bevara banden till sitt ursprung. Liknande mönster finns även i en avhandling av Boglárka Straszer190 som bland annat undersökte vilken roll ämnet modersmål upplevdes ha haft för personer med ungerskspråkig bakgrund i . I studien framkom att många av deltagarna ansåg att till- gången till modersmålsundervisning i ungerska spelat en viktig roll för deras fortsatta användning av språket och för möjligheten att utveckla en flerspråkig identitet. Men även om de flesta var positiva till modersmålsundervisningen i sig, var alla inte nöjda med den undervisning som de själva fått, bland annat på grund av bristande innehåll eller låg effektivitet.191 186Se även Duek 2017, Bomström 2018. 187Palm et al. 188Jfr Slembrouck et al. 191Jfr 1996, Sahaf 1994. Forskning om modersmålsundervisning och studiehandledning … Flera studier192 har visat att en stödjande skolmiljö med en uttalat positiv inställning till modersmålsundervisning kan bidra till att eleverna väljer att ansöka om ämnet och fortsätter att läsa det genom hela sin skolgång. Dessutom visar forskningen att familjens inställ- ning till modersmålet och till modersmålsundervisningen spelar roll för barnets motivation att investera i språket och delta i moders- målsundervisning.193 I en intervjustudie av Hill194 som genomfördes framkom att de gymnasieelever som valde att delta i modersmålsundervisning under hela sin skoltid utan avbrott generellt var mer positivt inställda till modersmålet jämfört med de elever som inte ansökte om modersmålsundervisning eller som valde att göra avbrott i sina studier. I deras familjer tillskrevs också modersmålet ett högt värde. IDávilas195 studie intervjuades en grupp arabisk- och somalisk- talande elever i två olika förberedelseklasser. I intervjuerna framkom att ingen av dem hade valt att ansöka om modersmålsundervisning. När elevernas lärare frågade varför gav eleverna varie- rande skäl. Några nämnde dock att de inte ansåg sig i behov av undervisning i modersmålet eftersom de redan kände sig tillräckligt kompetenta i det. Vissa ansåg därför att tiden hellre kunde ägnas åt att lära sig bättre svenska. Barnens uttalanden påminner om de uttalanden som gjordes av vissa lärare i en avhandling av Duek196 avseende sam- spel och villkor för litteracitet bland nyanlända elever i skolans tidiga år. Vissa av de lärare som undervisade de nyanlända eleverna uttryckte att de såg modersmålsundervisningen som en värdefull resurs främst för att stödja språkutvecklingen hos barn som upplevdes ha svårig- heter med antingen modersmålet eller med svenska. För övriga barn såg inte lärarna samma behov av en särskild utbildningsinsats för att stödja deras användning och utveckling av modersmålet. Som nämnts tidigare genomförde Språkrådet197 en undersökning om modersmålsundervisning. Undersökningen inkluderade en enkät som skickades till föräldrar till barn i med finska, persiska och somaliska som modersmål. Enkäten besvarades av cirka 200 för- äldrar, vilket var en svarsfrekvens på . 192Otterup 2006, et al. 193Se t.ex. 1996, Mattheoudakis et al. 196Duek 2017, jfr 2015. Forskning om modersmålsundervisning och studiehandledning … konstaterade att föräldrar till barn som deltog i modersmålsunder- visning var mer benägna att besvara enkäten än föräldrar till barn som av olika skäl valt att inte delta. Övergripande visade svaren att föräldrarna tillskrev modersmålsundervisningen relativt stor bety- delse för barnens utveckling av modersmålet och även en viktig roll för deras möjlighet att utveckla en flerkulturell identitet. Majorite- ten trodde inte att ämnet påverkade elevernas utveckling av svenska eller deras prestationer i övriga skolämnen, i vare sig positiv eller negativ riktning. De somalisktalande föräldrarna trodde dock det i något högre grad än övriga föräldrar. Svaren visade att när föräld- rarna besvarade frågor om modersmålets nytta framhöll de främst värden som faller inom den privata sfären, medan det tillskrevs lägre betydelse för barnens framtida utbildnings- och yrkesliv.198 Deras svar påminde alltså om elevernas svar i andra studier. Genom enkät- svaren från kommunerna framkom att ett skäl till att vissa föräldrar väljer bort ämnet modersmål är att de tror att den kan inverka nega- tivt på elevernas utveckling av svenska.199 Denna uppfattning åter- speglades inte i föräldraenkäten, men vittnar ändå om vikten av att föräldrar och elever nås av tillräcklig information om fördelarna med deltagande i modersmålsundervisning. Utredningen återkommer i betänkandets kapitel 6 till dessa frågor som en del av diskussioner om faktorer som påverkar elevernas del- tagande i ämnet modersmål. Forskningen om studiehandledning på modersmålet i är fort- farande begränsad till ett fåtal studier200, även om forskningsintresset ökat de senaste åren.201 Samtliga studier som genomförts är småskaliga intervju- och observationsstudier som fokuserat lärares och elevers uppfattningar om studiehandledningen, studiehandledarens yrkesroll eller studiehandledningens begränsningar.