sou · H7B336 · 2019-06-26 00:00:00 — För skattskyldiga som kan visa att de på grund av funktionsnedsättning eller kronisk sjukdom har särskilda utgifter för resa mellan bostad och arbetsplats tillämpas inte de vanliga reseavdragsreglerna.43 Den skatt- skyldige kan i stället dra av normal resekostnad som överstiger , samt den del av den faktiska resekostnaden som överstiger normal resekostnad i det aktuella fallet.44 Normal resekost- nad beräknas, när kollektivtrafik kan användas, som utgiften för billigaste färdmedel och i andra fall som kostnaden för användning av eget transportmedel enligt kilometertaxor, som fastställer. Avdragsrätt kräver inte att resor sker till och från ordinarie bostad.45 Det innebär t.ex. att avdrag medges för resekostnader mellan fritidshus och arbetsplats. De danska reglerna om reseavdrag bidrar enligt till att minska arbetstagarnas kostnader för pendling mellan bostad och arbetsplats och kommer därmed, allt annat lika, att öka den geogra- fiska rörligheten. En hög grad av geografisk rörlighet bidrar till att öka flexibiliteten på arbetsmarknaden. Mot den bakgrunden bedöms reseavdraget vara samhällsekonomiskt lönsam. Reglerna medför enligt säkerligen både under- och överkompensation, men det är inget som kan kvantifiera. förväntning är att reseavdraget över- kompenserar en genomsnittlig pendlare som reser med kollektiv- trafik. Det beror på att kilometersatsen fastställs utifrån genomsnitt- liga kostnader vid bilkörning, som typiskt sett överstiger utgifter för t.ex. ett pendlarkort till tåg. På liknande sätt förväntar Skattemini- steriet att de flesta pendlare som samåker flera personer i en bil till och från arbetet överkompenseras. Från tid till annan uppstår debatter om reseavdraget. Ett exempel är när kilometersatserna sänktes som följd av lägre bensin- pris och bilars förbättrade bränsleekonomi. Pendlare som reste med 43Ligningsloven § 9 D. 44Beloppsgränsen om tillämpas inte i vissa fall, se närmare Skat.dk, Juridisk vej- ledning, 3.2 – 31.01.19, C.A.4.3.3.2.4, Befordring for invalide og kronisk syge. 45Skat.dk, Juridisk vejledning, 3.2 – 31.01.19, C.A.4.3.3.2.4, Befordring for invalide og kronisk syge. Reseavdrag i andra länder kollektivtrafik menade då att de straffades av lägre kilometersatser, eftersom de inte fick (direkt) glädje av lägre bränslepriser. Enligt statistik från var det drygt en miljon skattskyldiga som gjorde reseavdrag med totalt . Skattebortfallet till följd av avdraget uppgick därmed till cirka 4,9 miljarder danska kronor.46 Det genomsnittliga avdraget uppgick till . har genom stick- provskontroller undersökt reseavdrag för inkomståren 2008, 2010 och 2012.47 Avseende framkom att fler än var tionde person av de knappt 900 000 personer som då hade yrkat rese- avdrag i självdeklarationen hade gjort fel.48 Fel antal dagar, som var en av den vanligaste orsaken till felaktigt reseavdrag, utgjorde 24procent av alla fall av fel.49 I genomsnitt var nettojusteringen efter skatt för dessa fel , medan genomsnittet för alla felorsaker var . har även gjort ett insatsprojekt och undersökt reseavdrag för inkomst- . Analysen pekade också ut antal arbetsdagar som en väsentlig källa till fel.50 Resultatet från insatsprojektet visade även att det inte hade nämnvärd betydelse för regelefterlevnaden huruvida reseavdraget hade gjorts helt eller delvis själv av den skattskyldige eller beräknats av med stöd av tredjemansuppgifter.51 Vissa skattskyldiga kan få reseavdraget förtryckt i självdeklaratio- nen. I dessa fall baseras avdraget på uppgifter från tredje man, bl.a. arbetsgivaren. Det verkar dock som att det inte har någon nämnvärd betydelse för felprocenten huruvida den skattskyldige helt eller del- vis själv har fyllt i reseavdraget eller om det har förtryckts. 46Beräknat som av det totala avdragsbeloppet, se avsnitt 8.4.3. 47SKAT, Notat, Indsatsanalyse , Befordring, s. 3. 48SKAT, Notat, Indsatsanalyse , Befordring, s. 6. 49SKAT, Notat, Indsatsanalyse , Befordring, s. 13. 50SKAT, Notat, Indsatsanalyse , Befordring, s. 13. 51SKAT, Notat, Indsatsanalyse , Befordring, s. 11 ff. Reseavdrag i andra länder 8.5Jämförelse av reseavdragssystemen i , och En del av vårt uppdrag är att föreslå hur ett avståndsbaserat och färd- medelsneutralt reseavdrag kan utformas. Både i och har sådana avdragssystem införts och det är därför intressant att göra vissa jämförelser mellan länderna. I avsnitt 8.5.2–8.5.4 redogör vi för viktiga skillnader i systemens utformning och ekonomiska konse- kvenser. För avser jämförelsen det avståndsbaserade schablon- avdraget för resor med bil, eftersom avdraget för kollektivtrafik baseras på den skattskyldiges faktiska utgifter. En förutsättning för att få bil- avdrag i är att den skattskyldiga gör en tidsvinst om minst genom att ta bil i stället för kollektivtrafik. I Tabell 8.3 nedan sammanfattar vi den information som ges i av- snitt 3.3.2 och avsnitt 8.3–8.4.5 om olika delar av avdragssystemen i , och . Vi gör följande observationer. Både i och , och i för arbetsresor med bil, fastställs avdragets storlek utifrån avståndet mellan den skattskyl- diges bostad och arbetsplats. Avdragsbeloppet beräknas både på resan till och från arbetsplatsen och fås genom att multiplicera ett belopp per kilometer (”kilometersatsen”) med reslängden i kilo- meter per dag och med arbetsresor . Avdrags- beloppet begränsas genom olika avstånds- och beloppsgränser. I ges avdrag för den del av resan per arbetsdag som överstiger , vilket motsvarar ett avstånd mellan bostad och arbetsplats om . I och är avdraget i stället begränsat till den del av beloppet som överstiger en belopps- gräns. Denna gräns uppgår i till och i till . Om en skattskyldig antas göra två arbetsresor per dag behöver avståndet enkel resa mellan bostad och arbetsplats vara över i och cirka 14–i för att kostnaden ska överstiga en sådan gräns. Det krävs alltså betydligt längre avstånd för att kunna göra avdrag i jämfört med både och . Reseavdrag i andra länder Det är bara i som det även finns en övre beloppsgräns för avdraget. Den övre beloppsgränsen uppgår till och uppnås vid ett avstånd om mellan bostad och arbetsplats, givet samma antaganden om årligt resande som ovan. I och är kilometersatserna avståndsdifferentie- rade på så vis att de trappas ned för den del av resan som överstiger en viss total reslängd. I används den lägre kilometersatsen för den del av resan som överstiger en reslängd om , vilket motsvarar runt i avstånd mellan bostad och arbetsplats om den skattskyldige reser så som antas ovan. Under vissa förutsättningar kan dock den högre kilometersatsen utgå även för reslängder över gränsen om . I sker nedtrappningen redan för den del av resan som överstiger per dag, vilket i praktiken innebär ett avstånd om mellan bostaden och arbetsplatsen. Även i kan en högre kilometersats utgå för resor under vissa förutsättningar. I är kilometersatsen . 8.5.3Avdragssystemen i andra delar Avdragssystemen skiljer sig åt även i andra avseenden, till exempel hur avståndet och antalet dagar beräknas och hur avdraget hanteras i deklarationen. I beräknas avståndet som huvudregel utifrån den kortaste sträckan av väg och sträcka med allmänna transportmedel. Både i och är det färdvägen med bil som ligger till grund för avdraget. När det gäller antalet dagar är utgångspunkten i alla tre länder att avdraget ska beräknas utifrån det faktiska antalet dagar som den skattskyldige gjort resor till och från arbetet. Både i och finns det i vissa fall möjlighet att få uppgifterna som ligger till grund för avdraget förifyllda i deklara- tionsblanketten. Den möjligheten finns inte i . Sammanfattning av nuvarande avdragssystem i , och För att få göra avdrag krävs ett avstånd För att få göra avdrag krävs ett avstånd Avdrag kan bara göras för den del av mellan bostad och arbete om mellan bostad och arbete om minst resan per arbetsdag som överstiger för bil och för kollektivtrafik. (enkel resa). 97 000 NOK1. Fast avdragsbelopp för bil om Fast avdragsbelopp om 1,56 NOK per km Fast avdragsbelopp om per km per km (faktiska resekostnader för för 1–och därutöver för 25–och därutöver 0,76 NOK per km (1,om reslängd per km (1,i vissa s.k. och kostnader kan dokumenteras). Kortast möjliga körsträcka. Den kortaste sträckan av väg eller sträckan med allmänna transportmedel, med undantag för flyg, oavsett vilken färdväg som faktiskt använts. Den normala färdvägen vid bilkörning oavsett vilket färdmedel och vilken färdväg som faktiskt använts. länder andra i Reseavdrag Beräkning av antal dagar Faktiskt antal arbetsdagar med resor. Som huvudregel faktiska antalet arbetsdagar Faktiskt antal arbetsdagar med och en resa tur och retur per Frånvaro på grund av sjukdom, ledighet, permission, tjänsteresor och liknande ska för heltidsarbetande räknas bort från de om frånvaron utgör fler än För att få göra avdrag med bil krävs att avståndet mellan bostad och arbetsplats är och att den skatt- skyldige genom att använda egen bil i stället för allmänna transportmedel regelmässigt gör en daglig tidsvinst på Ja, om avdrag har gjorts förut. Arbetstagare som endast har en och statlig skatt. Inntektsskatt (platt skatt). Kommuneskat, sundhetsbidrag och Anm. 1Innebär i praktiken att högsta möjliga avdrag uppgår till 74 . Källa: Nationell lagstiftning i , och . länder andra i Reseavdrag Reseavdrag i andra länder Värdet av avdraget för den enskilde skattskyldige, dvs. storleken på den resulterande skattelättnaden, beror på hur inkomstberäkningen påverkas av avdraget. I minskar avdraget den skattepliktiga in- komsten som och eventuell statlig inkomstskatt tas ut på. Det innebär att avdragets skattemässiga värde bestäms av respektive skattskyldiges marginalskatt. I och ser inkomst- beskattningen annorlunda ut och värdet av avdraget uppgår till av avdraget, se avsnitt 8.4.3 och 8.3.3. Det kan finnas skillnader mellan länderna utöver avdragssystemens utformning som påverkar hur skattskyldiga kompenseras för kostna- der för arbetsresor. Dessutom skiljer sig transportkostnaderna gene- rellt sett till följd av skillnader i t.ex. fordonsbeskattning och prissätt- ning av kollektivtrafik. För att ändå få en uppfattning om hur avdrags- systemens ekonomiska effekter för den skattskyldige jämför sig följer ett beräkningsexempel. I Tabell 8.4 och i texten nedan jämförs ungefär- liga avdragsbelopp och den resulterande skattelättnaden vid olika avstånd mellan bostad och arbetsplats, omräknat till svenska kronor.1 Resultaten redovisas även i Figur 8.1. Jämförelsen avser en skattskyl- dig som gör avdrag för två arbetsresor per dag . För görs beräkningarna både för en skattskyldig med låg och hög arbetsinkomst, vilket antas motsvara en marginalskatt om respektive 52 procent2. I vårt exempel ges skattskyldiga med hög marginalskatt, oavsett avstånd, störst skattelättnad i . Skattelättnaden är lägst i . befinner sig i ett mellanläge. Antas i stället en låg marginal- skatt förändras jämförelsen enligt följande. Skattskyldiga med korta till medellånga avstånd mellan bostad och arbetsplats ges störst skatte- lättnad i och minst i . Vid resulterar av- draget i en skattelättnad om i och i . I ges inget avdrag för resor på detta av- stånd, under förutsättningarna i exemplet. Vid är skatte- lättnaden i , i och i . För skattskyldiga som har längre än 1Alla belopp redovisas i svenska kronor om inget annat anges. 2Under är marginalskatten vid inkomster strax under respektive över den nedre brytpunkten för statlig inkomstskatt och vid genomsnittlig kom- munalskatt, dvs. en fastställd förvärvsinkomst på eller en månads- inkomst på för de som vid årets ingång inte fyllt . Reseavdrag i andra länder till sin arbetsplats ges i stället störst skattelättnad i . Detta är ett resultat av nedtrappningen av kilometersatsen över en viss avståndsgräns i det danska systemet. Om den skattskyl- dige däremot är berättigad till ett förhöjt avdrag enligt de danska reg- lerna blir skattelättnaden fortsatt högst i . Tabell 8.4 Beräkningsexempel: ungefärliga reseavdrag och skattelättnad vid olika avstånd i , och , omräknat till SEK Baserat på antagande om två arbetsresor per dag . Värdet av ett avdrag beräknas i med en hög och låg marginalskatt om resp. . Värdet av ett avdrag beräknas i och till resp. av avdragsbeloppet. Kurser för valutakonvertering: DKK/SEK=1,38, NOK/SEK=1,09. 1Avdrag för arbetsresor med bil. 2Beräknas i ordinarie fall med en kilometersats om 0,76 NOK per km för avstånd (”Ordinarie”). Om reslängd och kostnader kan dokumenteras ges avdrag i stället med 1,56 NOK (”Förhöjt”). 3Beräknas i ordinarie fall med en kilometersats om per km för avstånd daglig resa (”Ordinarie”). I vissa s.k. udkantskommuner ges avdrag i stället med (”Förhöjt”). Källa: Nationell lagstiftning i , och , samt egna beräkningar. länder andra i Reseavdrag Reseavdrag i andra länder (Låg marginalskatt) (Hög marginalskatt) Källa: Nationell lagstiftning i , och , samt egna beräkningar. i anger att de danska avdragsreglerna för- väntas leda till att en genomsnittlig pendlare som reser med kollek- tivtrafik blir överkompenserad i förhållande till faktiska reskost- nader, se avsnitt 8.4.4. Detta beror på att kilometersatsen, som är densamma oberoende av färdmedel, baseras på genomsnittliga kost- nader vid bilkörning som typiskt sett överstiger kostnaden för kol- lektivtrafik. I begränsas avdragets storlek, och därigenom ris- ken för överkompensation, av den övre beloppsgränsen. Avdraget kan i praktiken som mest uppgå till motsvarande runt 80 990 svenska kro- nor. i har ingen information om före- komsten av överkompensation. Avdraget får även offentligfinansiella konsekvenser genom att minska skatteintäkterna och därmed statsbudgetens inkomstsida. I samtliga tre länder är detta skattebortfall betydande. yrkade drygt 902 000 skattskyldiga avdrag i och medelavdraget uppgick till per skatt- skyldig, se avsnitt 6.4.1. Totalt gjordes avdrag med cirka 14,2 miljarder SOU 2019:36Reseavdrag i andra länder kronor, vilket motsvarar ett skattebortfall på cirka 5,5 miljarder.1 I var det något fler, drygt en miljon skattskyldiga, som yrkade reseavdrag med i genomsnitt 17 700 danska kro- nor. Det totala avdragsbeloppet var cirka 19,3 miljarder danska kro- nor och skattebortfallet kan uppskattas till cirka 4,9 miljarder danska kronor2.3 I yrkade cirka 293 000 skattskyldiga avdrag, alltså betydligt färre än i både och . Det genomsnittliga yrkade avdraget uppgick till och totalt yrkades avdrag med . Enligt Finans- departementet i var skattebortfallet till följd av avdraget cirka 1,2 miljarder norska kronor.4 Sammanfattningsvis kan det konstateras att avdragssystemets om- fattning är klart störst i och minst i , medan befinner sig i ett mellanläge, både i termer av antalet skattskyldiga som berörs och skattebortfall. Skillnaderna blir ännu större om avdrags- belopp och skattebortfall räknas om till svenska kronor och ställs i relation till antalet invånare i respektive land, se Tabell 8.5. 1Enligt SCB:s mikrosimuleringsmodell Fördelningsanalytiskt statistiksystem för inkomster och transfereringar (Fasit) 2016 (MSTAR). 2Beräknat som av det totala avdragsbeloppet, se avsnitt 8.4.3. 3Omräknat till svenska kronor är motsvarande belopp , cirka 26,6 miljar- der kronor respektive (DKK/SEK=1,38). 4Omräknat till svenska kronor är motsvarande belopp , respektive (NOK/SEK=1,09). Reseavdrag i andra länder Kurser för valutakonvertering: DKK/SEK=1,38, NOK/SEK=1,09. Källa: SCB, i , i och egna beräkningar. 8.5.5Avdragssystemens miljömässiga effekter m.m. Det finns så vitt vi känner till inte några särskilda studier av de av- ståndsbaserade avdragssystemens miljöeffekter i och . Den norska skattemyndigheten konstaterar att det är svårt att bedöma om avdraget bidrar till en mer utspridd bosättning, vilket skulle innebära en indirekt påverkan på miljön. Den norska skattemyn- digheten bedömer dock att avdragets betydelse för den enskildes ekonomi är relativt blygsam, se avsnitt 8.3.4.5 I en rapport från det norska Kommunal- og moderniseringsdepartementet redovisas att andelen resor med egen bil bland alla arbetsresande har legat relativt stabilt på , men det finns regionala skillnader. 6 Det går dock inte att dra några slutsatser om reseavdragets effekter. Det danska har undersökt effekterna av ett av- skaffande av avdragsrätten.7 Transportarbetet bedöms minska med och i sin tur leda till en lägre bränsleförbrukning och minskade koldioxidutsläpp i storleksordningen . Beräkningarna bygger på antagandet att av avdragen avser resor med bil. Den faktiska färdmedelsfördelningen är dock okänd. I teorin bör en likabehandling av olika färdmedel i reseavdragssyste- met, på det sätt som görs i och , resultera i att färd- medelsfördelningen för arbetsresor bland skattskyldiga som gör avdrag liknar den som gäller för arbetsresor generellt sett. Detta kan jämföras med situationen i , där skattskyldiga som gör arbetsresor med bil är kraftigt överrepresenterade bland de som gör reseavdrag. 5Skatteetatens Analysenytt 1/2018, Hvorfor er det fradrag for arbeidsreiser? 6Rapport från Kommunal- och moderniseringsdepartementet, Regionale utviklingstrekk , s. 130. 7Skatteministeriet, Afskaffelse af befordringsfradrag, Notat, J.nr. Vårt uppdrag är att analysera och lämna förslag på ett förändrat rese- avdragssystem som: •i högre grad gynnar resor med låga utsläpp av växthusgaser och luftföroreningar som avdraget underlättar för att man ska kunna bo och verka i hela landet, även där kollektivtrafikalter- nativ saknas eller är begränsade, •minskar skattefelet (skillnaden mellan de fastställda och de teore- tiskt riktiga beloppen för skatter och avgifter) kopplat till avdra- get samt ska vara enklare att administrera och kontrollera för , •bidrar till regionförstoring, och därigenom underlättar rörlighe- ten på arbetsmarknaden, och bidrar till klimatmålet för transportsektorn 2030. Vi ska redovisa de ekonomiska konsekvenserna av våra förslag. Försla- get som lämnas ska rymmas inom det befintliga reseavdragets offent- ligfinansiella ram. Vi ska också redovisa vilka effekter förslagen kan få för olika grupper av skattskyldiga, t.ex. utifrån inkomstgrupp och bo- stadsort, avstånd mellan bostad och arbete, färdsätt och tillgång till kollektivtrafik. I uppdraget ingår att analysera hur ett avståndsbaserat reseavdrag bör utformas. Utgångspunkten för ett avståndsbaserat system är att det är ett färdmedelsneutralt avdrag utan koppling till faktiska bil- jett- eller bilkostnader. Avdragets storlek beräknas i stället utifrån avståndet mellan den skattskyldiges bostad och arbetsplats. Lämp- ligheten av en sådan utformning ska bedömas. I direktiven anges ett antal olika utgångspunkter för ett förändrat avdragssystem, men utan inbördes rangordning. Dessa kan i vissa frågor ge upphov till målkonflikter och därmed ett behov av avväg- ningar och prioriteringar. I kapitel 9 redogörs för hur vi tolkar direk- tiven och för de bedömningar som har väglett vårt arbete. Iavsnitt 9.3–9.3.3 behandlar vi inledningsvis vilken skatterättslig form vi anser att en skattelättnad för arbetsresor bör ha. Det har betydelse både principiellt skatterättsligt, fördelningspolitiskt och kostnadsmässigt för reformen. I avsnitt 9.4–9.4.4 redovisar vi våra tolkningar och bedömningar av direktivens mål om att gynna resor med låga utsläpp, regionförstoring och rörlighet på arbetsmarkna- den, möjlighet att bo och verka i hela landet samt minskat skattefel, förenkling och ökad kontrollerbarhet. För var och en av dessa aspek- ter redovisar vi vår bedömning av hur ett avståndsbaserat och färd- medelsneutralt system kan påverka möjligheten att nå måluppfyl- lelse. I avsnitt 9.5–9.5.2 sammanfattar vi vår slutsats om inriktning av en reformerad skattelättnad för arbetsresor. I kapitel 10 redovisar vivåra förslag till konkret utformning av en sådan reform. 9.3Skatterättslig form för en skattelättnad Huvudregeln vid inkomstbeskattningen är att alla utgifter för att förvärva och bibehålla inkomster ska dras av som kostnad. Privata levnadskostnader får dock inte dras av. Från denna grundläggande princip har undantag gjorts för utgifter för arbetsresor. Avdrags- rätten för dessa utgifter finns på grund av särskild reglering. Utgifter för arbetsresor har i skattesammanhang historiskt sett bedömts ha karaktär av privata levnadskostnader eftersom de har orsakats av den skattskyldiges val av bostadsläge. Skälet till att utgifterna trots sin karaktär får dras av är att det för många skattskyldiga rör sig om en avsevärd kostnad som har ett visst samband med inkomsternas för- värvande. Bakom synsättet om visst samband ligger bl.a. tankar om att den skattskyldige ibland själv kan ha svårt att styra var den kan få tag i en bostad eller ett arbete och då tvingas acceptera att bosätta sig och arbeta på platser som kan medföra betydande utgifter för arbets- resor. Möjligheten att göra avdrag för arbetsresor har funnits . har det i ett flertal utredningar och lag- stiftningssammanhang framförts främst principiella skäl för att utgif- ter för arbetsresor inte borde få dras av vid inkomstbeskattningen. Att reseavdraget ändå har fått vara kvar beror på skälig- hetshänsyn om skattskyldiga som har höga utgifter för arbetsresor. Långtgående begränsningar i avdragsrätten har bedömts riskera att all- varligt inskränka människors möjligheter att välja lämpligaste arbete. En kartläggning av hur kostnader för arbetsresor hanteras skatte- mässigt i ett antal medlemsländer i visar att det finns en stor variation i synen på kostnadernas karaktär även ur ett internationellt perspektiv, se avsnitt 8.2–8.2.2. I drygt hälften av de länder som in- går i kartläggningen får kostnader för arbetsresor inte dras av, vilket främst motiveras med att sådana kostnader ses som privata levnads- kostnader. I resterande länder ges någon form av skattelättnad för kostnader för arbetsresor, men denna kan se ut på vitt skilda sätt. Ett fåtal länder, däribland , har ett avdrag som i princip ska åter- spegla de faktiska kostnaderna för arbetsresan, dock med belopps- och kilometergränser och schabloniseringar för bilresor. En annan grupp länder, däribland och , har avståndsbaserade kilometeravdrag som är oberoende av färdmedel och den faktiska kostnaden för resan. I och får avdrag i princip endast göras mot dessa länders motsvarighet till den svenska kommunal- skatten. Det gör att de danska och norska avdragens skattemässiga värde inte varierar med de skattskyldigas inkomst och marginalskatt, som avdraget gör i . En tredje grupp länder tillämpar olika for- mer av mycket schabloniserade avdrag, t.ex. , som erbjuder ett mindre antal fasta avdragsbelopp som fastställs utifrån ett fåtal breda intervall av reseavstånd och resdagar. Det förekommer också olika varianter av hur arbetsresor med olika färdmedel, framför allt bil respektive kollektivtrafik, hanteras.1 1Harding, Personal Tax Treatment of Expenses, 2014. 9.3.2Skattelättnad bör ges i annan form Kommitténs bedömning: En skattelättnad för utgifter för arbets- resor bör ges i annan form än avdrag vid inkomstbeskattningen. Skälen för kommitténs bedömning: Vi anser att det finns tre huvud- sakliga skäl för att en skattelättnad för utgifter för arbetsresor bör ges i annan form än avdrag vid inkomstbeskattningen. Det första skälet är principiellt skatterättsligt: utgifter för arbets- resor ska betraktas som privata levnadskostnader som inte ska dras av inom inkomstbeskattningen. Detta synsätt har framförts i många utredningar och propositioner och delas också i ett flertal andra länder. Dagens reseavdrag är ett undantag från principen om att privata levnadskostnader inte får dras av. Avdragsrätten finns för att underlätta för skattskyldiga med höga utgifter för arbetsresor att kunna ta sig till arbetet, vilket är viktigt för en väl fungerande arbetsmarknad. Detta motiv kan dock på ett lika bra eller bättre sätt tillgodoses genom en skattelättnad av annan form. Det andra skälet är fördelningspolitiskt. Ett avdrag innebär att den skattskyldiges beskattningsbara förvärvsinkomst minskar, dvs.