sou · H7B353 · 2019-12-09 00:00:00 — 13Ibid., s. 102. 14Ibid., s. 99–101. Domens räckvidd och omfattning en annan medlemsstat endast om garantipensionen beräknades med framtida försäkringstid, samt pensionen från den andra medlems- staten också beräknades med framtida försäkringstid eller var obero- ende av försäkringstid (artikel 54.2 förordningen).15 Garantipension till omställningspension ska enligt svensk rätt betalas ut enbart till personer som är bosatta i (5 kap. 14 § socialförsäkringsbalken). Förordningens exportabilitetsprincip med- förde dock att förmånen betalades ut även om den förmånsberät- tigade bosatte sig i en annan medlemsstat (artikel 7).16 5.3.2Garantipension till omställningspension är en minimiförmån Vår bedömning: Garantipension till omställningspension är en sådan minimiförmån som regleras av artikel 58 i förord- ning 883/2004. Skälen för bedömningen: Garantipension till omställningspension är en efterlevandepension och skiljer sig därför i vissa avseenden från garantipension för den som är född eller senare, som är en ålderspension. En väsentlig skillnad är att garantipension till omställ- ningspension betalas ut till den efterlevande maken och syftar till att ge en kompletterande inkomst för den efterlevande. Syftet är alltså inte att garantipension till omställningspension ska utgöra en garanti för den efterlevandes grundläggande försörjning. Storleksnivån på garantipension till omställningspension bestämdes också för att ge ett liknande nettoutfall som kunde fås inom ramen för det tidigare pensionssystemet med folkpension m.m. och har därmed inte någon konkret anknytning till en minsta skälig levnadsnivå.17 De båda garantipensionsformerna har emellertid också många likheter. Båda typerna av förmån är ett grundskydd och är kon- struerade som en garantipension, dvs. förmånerna utges endast i de fallen det inte finns någon intjänad inkomstgrundad pension eller endast en låg sådan.18 Förmånerna tjänas också in genom bosättning i , där maximalt kan tillgodoräknas och där 15Ibid., s. 101 och 102. 16Ibid., s. 106. 1999/2000:91, s. 122, 123, 137 och 138. 18Ibid., s. 133. Domens räckvidd och omfattning under detta tak minskar pensionens basnivå med 1/40. En skillnad är dock att vid beräkningen av garantipension till omställningspension får även framtida försäkringstid tillgodoräknas förmånstagaren. Bas- nivån för förmånerna är densamma men minskningen av basnivån med inkomstgrundad pension, om sådan finns, sker på olika sätt. Som framgått regleras ålderspension och efterlevandepension i samma kapitel och av väsentligen samma bestämmelser i förord- ning 883/2004. Bedömningen av om garantipension till omställnings- pension är en minimiförmån bör därför ske på samma sätt som för garantipension för den som är född eller . Idomen i målet fäste vid bedömningen av att garantipension för den som är född eller senare är en minimiförmån vikt vid att syftet med förmånen var att till- försäkra de försäkrade en skälig levnadsnivå på så sätt att de garanteras en minimiinkomst som är större än det belopp som de skulle ha fått om de bara fick inkomstgrundad inkomstpension då den är för låg eller till och med obefintlig. Garantipension till omställningspension har en i det närmaste identisk konstruktion, vilket talar starkt för att även denna förmån är att anse som en minimiförmån enligt förord- ningen. Det förhållandet att garantipension till omställningspension enligt förarbetena inte syftar till att ge den efterlevande en skälig lev- nadsnivå – utan endast har till syfte att ge en kompletterande inkomst –och att storleksnivån på förmånen bestämts för att ge ett liknande nettoutfall som kunde fås enligt det tidigare pensionssystemet skulle kunna tala för att det inte är fråga om en minimiförmån. korresponderar förmånernas basnivåer, vilket innebär att förmåns- beloppen är av samma storleksordning. I praktiken kan garantipension till omställningspension därför anses tillförsäkra en skälig levnadsnivå under den begränsade tid som förmånen betalas ut. Även garanti- pension till omställningspension kan därmed – i enlighet med dom- stolens resonemang i – anses tillförsäkra de försäk- rade en skälig levnadsnivå på så sätt att de garanteras en minimiinkomst som är större än det belopp som de skulle ha fått om de bara fick inkomstgrundad pension då den är för låg eller till och med obefintlig. Garantipension till omställningspension bör med hänsyn till EU- domstolens ställningstagande i målet därmed anses vara en minimiförmån. Domens räckvidd och omfattning 5.3.3Beräkning av garantipension till omställningspension som minimiförmån Vår bedömning: Garantipension till omställningspension ska beräknas enligt artikel 58 i förordningen. Det innebär att det inte finns någon skyldighet enligt förordningen att betala ut sådan garantipension vid bosättning i ett annat land än . Beräk- ningen av förmånen ska ske med hänsyn till sammanlagd faktisk försäkringstid i alla medlemsstater samt framtida försäkringstid baserad på den faktiska försäkringstiden. Förordningen hindrar inte att bestämmelserna i socialförsäkringsbalken tillämpas i fråga om avkortning av basnivån med hänsyn till att försäkringstiden är kortare än . Förordningen hindrar inte heller tillämp- ningen av balkens bestämmelser om att utländsk omställnings- pension som inte kan likställas med garantipension får minska garantipensionen. Skälen för bedömningen: På motsvarande sätt som för garanti- pension för den som är född eller senare innebär domen att garantipension till omställningspension inte längre ska beräknas med beaktande av de allmänna samordningsbestämmelserna i förord- ningen (artikel 52 m.fl.). Beräkningen av garantipensionen ska alltså inte längre göras enligt pro rata temporis-metoden. I stället ska garantipension till omställningspension beräknas i enlighet med natio- nella författningsbestämmelser men med beaktande av artikel 58 i förordningen. Bestämmelsen i artikel 58 innebär att det inte längre finns något krav på att garantipension till omställningspension ska betalas ut till dem som är bosatta i andra medlemsstater än (jfr vad som i avsnitt 5.2 ovan anförts i denna fråga beträffande garantipension för den som är född eller senare). Dessutom ska beräkningen av förmånen ske med hänsyn till sammanlagd faktisk försäkringstid i alla medlemsstater samt framtida försäkringstid baserad på den faktiska försäkringstiden. För dem som trots sam- manläggningen inte uppnår försäkringstid ska garantipensio- nens basnivå avkortas i enlighet med 81 kap. 12 § socialförsäkrings- balken. Utländsk omställningspension som inte kan likställas med garantipension ska enligt 81 kap. 9 och 11 §§ socialförsäkringsbalken minska garantipensionen till omställningspension. Domens räckvidd och omfattning 5.4Garantipension för den som är född eller tidigare Allmänt om ålderspension för den som är född eller tidigare Personer som är födda eller tidigare omfattas inte av det refor- merade pensionssystemet. I samband med att pensionssystemet reformerades gjordes emellertid bestämmelserna om även för denna åldersgrupp. Utformningen syftade till att säkerställa att den pen- sionsberättigade får en pensionsförmån som motsvarar de förmåner som han eller hon med stöd av de tidigare reglerna hade rätt till. Som redovisats i avsnitt 4.1.2 omfattade den tidigare ålderspen- sioneringen folkpensionering och tilläggspensioneringen ATP. Folk- pensioneringen, som var ett grundskydd, innefattade flera förmåner av vilka de viktigaste var folkpension och pensionstillskott. En viktig del av grundskyddet var också skatteförmånen särskilt grundavdrag. Grundskyddet kompletterades med de särskilda folkpensionsförmån- erna särskilt pensionstillägg, hustrutillägg, barntillägg, handikappersätt- ning och vårdbidrag i deras dåvarande form, bostadstillägg för pensio- närer samt särskilt bostadstillägg för pensionärer. Folkpensionen utgavs ursprungligen med enhetliga belopp som var desamma för alla och var således oberoende av den försäkrades tidigare inkomster, avgiftsbetalning, försäkringstid etc. gjordes dock folkpension beroende av försäkringstid. Denna tid beräknades antingen utifrån år med pensionspoäng19 (max och under detta tak som personen saknade minskade folkpensionen med 1/30) eller utifrån bosättningsår (max och under detta tak som personen saknade minskade folkpensionen med 1/40), beroende på vad som blev mest förmånligt för den försäkrade. Pen- sionstillskottet, som utgick som ett tillägg till folkpensionen, kom till för att minska de ekonomiska skillnaderna mellan de pensionärer som hade och de som inte hade ATP. Det årliga pensionstillskottet till hel ålderspension var av prisbasbeloppet och till- skottet minskades med den ATP och utländska pension som be- talades ut. Om folkpensionen betalades ut med ett minskat antal 30- eller 40-delar på grund av att pensionspoäng eller bosättningstid inte 19Som år med pensionspoäng räknades år med PGI, dvs. år då personens inkomster översteg basbeloppet. Domens räckvidd och omfattning fanns i tillräcklig omfattning, gällde motsvarande minskning för pensionstillskottet. Enligt de nuvarande bestämmelserna i socialförsäkringsbalken kan personer födda eller tidigare få allmän ålderspension i form av tilläggspension och garantipension. Tilläggspensionen motsvarar ATP-delen i det tidigare pensionssystemet och den folkpension som grundades på antalet år med pensionspoäng. Garantipensionen är för denna åldersgrupp utformad för att ersätta det tidigare grundskyd- det i form av folkpension (i den del denna inte motsvaras av tilläggs- pension), pensionstillskott och särskilt grundavdrag vid beskattning. Den centrala utgångspunkten var att i princip ingen pensionär skulle få ett sämre ekonomiskt nettoutfall än före omläggningen från folk- pension till garantipension. Närmare om garantipension för den som är född eller tidigare Den här formen av garantipension syftar till att den pensions- berättigade ska få en pensionsförmån till ett belopp som motsvarar värdet av grundskyddet i det tidigare pensionssystemet, dvs. det särskilda grundavdraget, den bosättningsbaserade folkpensionen och pensionstillskottet. Garantipension till en försäkrad som är född eller tidigare lämnas enligt huvudregeln endast om han eller hon enligt den upp- hävda lagen (1962:381) om allmän försäkring var berättigad till folk- pension i form av ålderspension vid utgången av 2002 (66 kap. 2 § socialförsäkringsbalken). För det krävdes bl.a. att den försäkrade kunde tillgodoräkna sig minst tre bosättningsår eller år med ATP- poäng. Garantipension kan under vissa förutsättningar lämnas även till den som inte var berättigad till folkpension i form av ålderspension före utgången av 2002 (6 kap. 27 § lagen [2010:111] om införande av socialförsäkringsbalken). En person som före utgången av 2002 hade tillgodoräknats bosättningstid i enligt de dåvarande bestäm- melserna kan nämligen i vissa fall få tillgodoräkna sig sin bosätt- ningstid utomlands och därigenom uppfylla kvalificeringskravet bosättning i . Bosättningstiden utomlands får då också tillgodoräknas vid beräkningen av antalet 40-delar för den bosättningsbaserade folkpensionen i beräkningsunderlaget till garanti- Domens räckvidd och omfattning För att få tillgodoräkna sig bosättningstiden utomlands krävs, utöver att personen tillgodoräknats bosättningstid i före utgången av 2002, att han eller hon varit bosatt i under sammanlagt från och med det 16:e levnadsåret. Det krävs också att personen har varit bosatt i oavbrutet – och högst , beroende på födelseår – omedel- bart före ansökan om ålderspension. Dessutom får bosättningstiden utomlands inte ge rätt till en utländsk pension som kan betalas ut vid bosättning i . Vid beräkning av garantipension används ett särskilt beräknings- underlag. I underlaget ingår pensionärens pensionsinkomster (utom privat pension) beräknade enligt det tidigare regelsystemet. I beräk- ningsunderlaget ska ingå (66 kap. 5 § andra stycket): –inkomstgrundad ålderspension i form av tilläggspension, –svensk tjänstepension, –ålders-, efterlevande- och förtidspension enligt utländsk lagstift- ning samt utländsk tjänstepension, –ett belopp motsvarande den folkpension i form av ålderspension som enligt äldre bestämmelser skulle ha lämnats till den försäk- rade, till den del denna pension inte motsvaras av tilläggspension, –ett belopp motsvarande det pensionstillskott som skulle ha lämnats till den försäkrade, och –andra förmåner som är att anse som folkpension i form av ålders- pension. Utländska ålders-, efterlevande- och förtidspensioner ska endast ingå i beräkningsunderlaget om mottagaren varit skattskyldig för dem i (66 kap. 12 § socialförsäkringsbalken). När ett belopp motsvarande pensionstillskottet ska beräknas ska dock tillskottet avräknas mot all utländsk pension (66 kap. 14 §). Det är vidare endast den del av folkpensionen som inte motsvaras av det så kallade folkpensionstillägget i tilläggspensionen som ska ingå vilket bl.a. innebär att om så kallad bosättningsbaserad folkpension är högre än folkpensionstillägget som beräknas utifrån år med pensionspoäng så är det mellanskillnaden som ska tas med i beräkningsunderlaget. Domens räckvidd och omfattning Eftersom vissa år som tidigare likställdes med år med pensionspoäng inte ingår vid beräkning av tilläggspensionens folkpensionstillägg, ska de i stället ingå vid beräkningen av folkpensionen i beräknings- underlaget för garantipensionen (66 kap. 13 § första stycket 2). Beroende på hur stort det framräknade beräkningsunderlaget är ska det sedan räknas upp för att kompensera för det tidigare gällande särskilda grundavdraget (66 kap. 17–20 §§ socialförsäkringsbalken). Det uppräknade beräkningsunderlaget motsvarar pensionärens sam- manlagda bruttopension, som efter beskattning ska ge ett i princip lika stort nettobelopp som pensionären hade före omläggningen från folkpension till garantipension. Slutligen räknas den årliga garantipensionen ut som differensen mellan å ena sidan beräkningsunderlaget och å andra sidan summan av sådan tilläggspension, tjänstepension, änkepension, utländsk pen- sion och sådana andra förmåner som är att anse som folkpension i form av ålderspension och som har ingått i beräkningsunderlaget (66 kap. 21 §). Den framräknade garantipensionen motsvarar värdet av grundskyddet i det tidigare pensionssystemet, dvs. det särskilda grundavdraget, den bosättningsbaserade folkpensionen och pensions- tillskottet. Hur har förordning 883/2004 tillämpats på garantipension för den som är född eller tidigare? För rätt till garantipension krävs att den försäkrade var berättigad till folkpension i form av ålderspension vid utgången av . För det krävdes bl.a. att den försäkrade kunde tillgodoräkna sig minst tre bosättningsår eller år med ATP-poäng. För att uppfylla detta krav kan försäkrings- eller bosättningstid intjänad i andra medlemsstater läggas samman med tid i . Ett krav för sådan sammanläggning är dock att den pensionsberättigade kan tillgodoräknas försäkringstid i (artikel 6, 52 och 57 förordningen).20 Vid sammanläggning sker en andelsberäkning med tillämpning av förordningens pro rata temporis-princip. Denna andelsberäkning sker vid fastställande av de belopp i beräkningsunderlaget som ersätter den bosättningsbaserade folkpensionen och pensionstillskottet. Dessa belopp i beräkningsunderlaget motsvarar alltså ett proportio- 20Se även vägledning 2010:3 version 3, s. 59 och 60, samt Pensions- myndighetens vägledning 2010:7 version 5, s. 36 och 62. Domens räckvidd och omfattning nellt beräknat pensionsbelopp som den pensionsberättigade har rätt till från vart och ett av de länder som han eller hon har tjänat in pen- sionsrätt i. Pro rata temporis-beräkningen sker sålunda innan beräk- ningsunderlaget fastställs, dvs. i beräkningsunderlaget ingår det belopp som den pensionsberättigade har rätt att få utbetalt till sig.21 Som beskrivits ovan kan garantipension under vissa förutsätt- ningar genom tillgodoräknande av bosättningstid utomlands lämnas till en person trots att denne inte var berättigad till folkpension i form av ålderspension före utgången av 2002 (6 kap. 27 § lagen om införande av socialförsäkringsbalken). Sammanläggningsregeln kan i de fallen inte tillämpas för att uppfylla förutsättningarna för till- godoräknande av bosättningstid utomlands. Bosättningsperioder i en annan medlemsstat får sålunda inte läggas samman med bosätt- ningstid i för att uppfylla kraven på oavbruten bosättning och sammanlagd bosättning (se bilaga XI till förord- ningen).22 Som har framgått ovan ingår vissa utländska pensioner i beräk- ningsunderlaget för garantipension. Detta medför att utländsk pen- sion påverkar storleken av den övergångsvisa garantipensionen. I förarbetena görs bedömningen att det inte är fråga om en sådan minskningsregel som anges i förordning 1408/71, som var tillämplig vid införandet av bestämmelserna om garantipension, eftersom sam- ordningen med utländsk pension inte innebär att den pensions- berättigades brutto- eller nettopension sänks. Omläggningen till garantipension innebar i stället att bruttopensionen höjdes i syfte att den pensionsberättigade skulle kunna erlägga skatt på pensionsin- komsten, utan att nettopensionen för den skull blir lägre än vad den var före omläggningen.23 Den som vid utgången av 2002 fick bosättningsbaserad folkpen- sion utbetald till utlandet har enligt lagen om införande av social- försäkringsbalken rätt att också få garantipension utbetald till utlandet och beräknad på samma sätt som skulle ha gjorts vid bosättning i (2 kap. 18 §). För den som inte omfattas av den bestäm- 21Garantipension för personer födda eller tidigare (prop. 1999/2000:127), s. 109, och Garantipension och bosättningstillägg för personer födda eller tidigare (SOU 1999:17), s. 218–220. 22Se även vägledning 2010:3 version 3, s. 60–63, och Pensionsmyndig- hetens vägledning 2010:7 version 5, s. 35. 1999/2000:127, s. 111. Domens räckvidd och omfattning melsen medför förordningen att garantipension betalas ut även om den förmånsberättigade bosätter sig i en annan medlemsstat (artikel 7 förordningen).24 5.4.2Garantipension för den som är född eller tidigare är inte en minimiförmån Vår bedömning: Garantipension för den som är född eller tidigare är inte en sådan minimiförmån som regleras av artikel 58 i förordning 883/2004. Skälen för bedömningen: Garantipension för den som är född eller tidigare är en ålderspension och utgör ett grundskydd för dem som helt saknar rätt till inkomstrelaterad pension. Den ger också en viss utfyllnad till dem med inkomstrelaterad pension.25 Förmånen syftar till att ge kompensation för den bosättningsbaserade folk- pension och det pensionstillskott som den pensionsberättigade vid reformeringen av pensionssystemet uppbar eller vid tiden för ansökan om ålderspension skulle haft rätt till enligt tidigare regler. Den syftar också till att kompensera de pensionsberättigade för borttagandet av det särskilda grundavdraget vid beskattning. Förmånens storlek är beroende av den tilläggspension och den tjänstepension som den pensionsberättigade hade rätt till. Den påverkas också av utländsk ålders-, efterlevande- och förtidspension och utländsk tjänstepension. Det är alltså i likhet med garantipension för den som är född eller senare fråga om ett grundskydd. Förmånen utgår också som ett tillägg, men syftet med tillägget är inte att garantera en lägsta pen- sionsnivå. Syftet är att garantera den pensionsberättigade en pen- sionsförmån som motsvarar de förmåner som han eller hon med stöd av tidigare regler hade rätt till. Garantipensionen utgår alltså för att ge samma utfall för den enskilde som vissa tidigare pensionsför- måner. Beräkningen av garantipensionen är tämligen komplicerad och har ett direkt samband med de förmåner enligt det tidigare pensions- systemet som garantipensionen är avsedd att ersätta. Det finns därför anledning att väga in syftet med de tidigare förmånerna vid 24Se även vägledning 2010:7 version 5, s. 62. 1999/2000:127, s. 110. Domens räckvidd och omfattning bedömningen av om det är fråga om en sådan minimiförmån som regleras i artikel 58 i förordningen. De tidigare pensionsförmåner som är relevanta i sammanhanget är den bosättningsbaserade folkpensionen, pensionstillskottet och det särskilda grundavdraget. Den bosättningsbaserade folkpensio- nen var ett grundskydd som tjänades in genom bosättning i och vars storlek var oberoende av den försäkrades tidigare inkomster. Förmånens storlek var också oberoende av övriga pensionsinkomster. Folkpensionen utgick inte som ett tillägg till en eventuell inkomst- grundad pension utan kan i stället sägas ha utgjort den grund på vilken inkomstgrundad pension lades till. Folkpensionen uppvisar till sin konstruktion stora likheter med den pensionsförmån som EU-dom- stolen prövade i domen i målet , och som inte ansågs vara en minimiförmån. Folkpensionen kan mot den bakgrunden inte anses ha varit en minimiförmån. Garantipensionen ska också kompensera för det tidigare pen- sionstillskottet, som var ett tillskott till folkpensionen. Detta beräk- nades utifrån försäkringstiden för folkpensionen och minskades med den ATP och utländska pension som betalades ut. Det var alltså fråga om ett tillägg till folkpensionen. Syftet med förmånen var att minska de ekonomiska skillnaderna mellan de pensionärer som hade ATP och de pensionärer som inte hade sådan pension. Pensions- tillskottet samordnades inte som en minimiförmån det tidigare pensionssystemet tillämpades.26 Pensionstillskottets utform- ning och syfte skulle dock, med hänsyn till ut- talanden i målet , kunna anses uppvisa vissa lik- heter med en minimiförmån. Om pensionstillskottet hade utgjort hela det tidigare grundskyddet, hade det möjligen kunnat anses vara en minimiförmån. Eftersom pensionstillskottet endast var en av flera förmåner inom det tidigare grundskydd som garantipensionen ersät- ter, kan den förmånen dock inte betraktas isolerad vid bedömningen av hur garantipensionen ska kategoriseras. Slutligen kompenserar garantipensionen även för borttagandet av det särskilda grundavdraget. Detta avdrag innebar att inkomst- skatten reducerades eller bortföll, om pensionsinkomsterna låg inom ett visst intervall. Effekten av avdraget var att den pensionsberät- tigade fick en högre nettopension, eftersom en mindre andel av pensionen beskattades. Det var alltså inte fråga om en självständig 1999/2000:127 s. 107 och 108. Domens räckvidd och omfattning förmån utan ett skatteavdrag som höjde nettobeloppen för de olika pensionsförmåner som den enskilde hade rätt till. Garantipensionen är sålunda inte en enhetlig förmån utan den ersätter ett antal tidigare förmåner. En av de förmåner den ersätter, folkpension, är inte en minimiförmån medan en annan, pensionstill- skott, till syfte och utformning kan anses uppvisa vissa likheter med en minimiförmån. Garantipensionen ersätter inte heller hela det tidigare grundskyddet, eftersom den del av folkpensionen som beräk- nades i förhållande till antalet tillgodoräknade år med ATP-poäng – och som var en del av det tidigare grundskyddet – utges i form av tilläggspension. Någon självständig rätt till de olika tidigare pen- sionsförmånerna finns . Den rätt som finns för personer födda och tidigare är i stället till garantipensionen. Även om förmånen beräknas med utgångspunkt i hur de tidigare förmånerna beräknades torde det inte vara möjligt att t.ex. bryta ut det tidigare pensionstillskottet och beräkna den delen av garantipensionen som en minimiförmån. I stället måste en helhetsbedömning göras av garantipensionen. Som framgått kompenserar den aktuella varianten av garantipen- sion de försäkrade för ett antal tidigare förmåner med sinsemellan olika konstruktioner och syften. Merparten av de tidigare förmåner som utgör underlag för beräkningen av garantipensionen kan inte betraktas som minimiförmåner.