sou · H7B360 · 2019-12-13 00:00:00 — Omprövning ska ske efter att resolutionsåtgärder genomförts eller befogenheter enligt artikel 59 utövats, däribland nedskrivning utanför resolution. Efter att sådana åtgärder eller befogenheter har utövats ska företaget ha en rimlig övergångsperiod för att återigen uppfylla kraven på kapitalbas och kvalificerade skul- der, se artikel 10.7 o och p. När resolutionsmyndigheten fastställer sådana övergångsperioder ska myndigheten beakta den övergångs- period som företaget har för att åter uppfylla artikel 104b i kapital- täckningsdirektivet. För en koncern ska enligt nu gällande artikel 12 i krishanteringsdirektivet resolutionsmyndigheterna för koncernen respektive dotterföretag tillsammans upprätta koncernresolutions- planer. I planen ska det anges vilka åtgärder, såväl resolutionsåtgär- der som nedskrivning och konvertering utanför med i samband med resolution, som ska vidtas. Enligt ändringsdirektivet ska resolutions- myndigheterna för varje koncern också identifiera koncernens reso- lutionsenheter och resolutionsgrupper för att den resolutionsstra- tegi som valts, det vill säga antingen med en eller flera ingångs- punkter, ska bli ändamålsenlig. Enligt artikel 12 ska resolutionsmyndigheterna identifiera resolu- tionsenheter och resolutionsgrupper inom en koncern och på lämp- ligt sätt överväga effekterna av varje planerad åtgärd inom koncernen i syfte att säkerställa en effektiv resolution på koncernnivå (skäl 4). Om en koncern inbegriper fler än en resolutionsgrupp ska resolu- tionsmyndigheten överväga effekterna av varje planerad resolutions- åtgärd på andra enheter inom samma resolutionsgrupp och andra resolutionsgrupper inom koncernen. Skälen för utredarens bedömning: Enligt den nya ordningen är det inte varje koncernenhet utan den delen av koncernen som utgör en resolutionsgrupp som försätts i resolution genom att resolutions- verktygen och resolutionsbefogenheterna tillämpas på dess resolu- tionsenhet. Nedskrivning och återkapitalisering ska tillämpas på reso- lutionsenheten för fallissemang i företag som ingår i samma resolu- tionsgrupp. För resolutionsenheter utan resolutionsgrupp ska nedskrivning och återkapitalisering ske på individuell nivå som . Genom- förandet föreslås fördelas mellan lag och föreskrifter i enlighet med strukturen i gällande rätt. Av den anledning föreslås att det i lagen endast införs ett krav på att identifierar resolu- tionsenheter och resolutionsgrupper inom respektive koncern. Övriga ändringar i artikel 10.2 och 12.3 i krishanteringsdirektivet föreslås genomföras genom föreskrifter inom befintligt bemyn- digande i 29 kap. 2 §. 13.1.2Prövning av förutsättningar resolution, m.m. Innehållet i direktivet: Artikel 16.1 ändras på så sätt att bedöm- ningen av koncernens möjlighet till resolution inte längre ska göras utifrån de individuella koncernföretagen. I stället ska resolutions- gruppen försättas i resolution genom tillämpning av resolutions- verktygen och resolutionsbefogenheter på resolutionsenheten. En koncern kan utgöra en resolutionsgrupp. flera resolutionsgrupper ska prövningen enligt artikel 16.4 avse både kon- cernen som helhet och dess resolutionsgrupper. Prövningen ska om- fatta förutsättningar att undvika negativa effekter på den finansiella stabiliteten i medlemsstater där koncernföretag är belägna och med- lemsstater där koncernen har filialer. I direktivets bilaga C finns en tentativ lista på aspekter som reso- lutionsmyndigheterna ska beakta vid en prövning. Punkt 17 i den listan har ändrats till följd av att kvalificerade skulder byter namn till nedskrivningsbara skulder. står i stället att resolutionsmyndig- heten ska beakta institutets antal och typ av nedskrivningsbara skul- der när de prövar förutsättningarna för avveckling och resolution. Skälen för utredarens förslag: I samband med att resolutions- planen fastställs ska även möjligheten för resolution, samt möjlig- heten för att genomföra nedskrivning eller kon- vertering som avses i 6 kap. i samband med resolution, prövas för att försöka hantera eventuella hinder. 1 § första stycket rekonstruktion och avveckling. När en kon- cernresolutionsplan upprättas ska pröva möjlig- heten att försätta resolutionsgruppen i resolution genom att tillämpa resolutionsåtgärder på resolutionsenheten och för Finansinspektio- nen att ifråga om ett dotterföretag i en resolutionsgrupp genomföra nedskrivning eller konvertering som avses i 6 kap. i samband med resolution. En sådan prövning ska också vara en del av beslutspro- cessen ifråga om en gränsöverskridande koncern. Detta ska framgå av lag. ska vid en sådan bedömning söka undvika negativa effekter inte bara i EES-medlemsstater där koncernen är etablerad genom juridiska personer utan även genom filialer. Det, liksom ändringar i bilaga C, genomförs på lägre nivå än lag. 13.2Gränsöverskridande koncern eller resolutionsgrupp Utredarens förslag: Är inte samordnande myndighet och det råder oenighet om en resolutionsplan för en gränsöverskridande koncern eller resolutionsgrupp, får Riks- gäldskontoret upprätta en egen resolutionsplan under förutsätt- ning att myndigheten invänt mot den samordnande resolutions- myndighetens resolutionsplan. Utredarens bedömning: Ändringarna i krishanteringsdirektivets artikel 12.3 respektive 13.4 ska genomföras genom föreskrift med- delad med grund i det befintliga bemyndigandet i 29 kap. 2 § 1. Innehållet i direktivet: Det är flera resolutionsmyndigheter invol- verande i upprättande av en koncernresolutionsplan för en gräns- överskridande koncern. Själva antagandet av planen sker genom en överenskommelse mellan den samordnande resolutionsmyndig- heten och resolutionsmyndigheterna för dotterföretagen. En sådan överenskommelse ska träffas från det att den samordnande myndigheten översänt information om koncernen till de övriga berörda myndigheterna. Har en sådan överenskommelse inte träffats , ska den samordnande resolutions- myndigheten besluta om koncernsresolutionsplanen och, enligt gäl- lande rätt, övriga resolutionsmyndigheter med ansvar för ett dotter- företag fatta beslut om en resolutionsplan för det dotterföretaget. Ändringen i artikel 13.6 innebär att endast de resolutionsmyndigheter som invänder mot den samordnande resolutionsmyndighetens kon- cernsresolutionsplan ska fatta beslut om resolutionsplan för det dotterföretag de ansvarar för. Följaktligen ska de resolutionsmyn- digheter utan invändningar följa den resolutionsplan som den samordnande myndigheten fattar beslut om. Skälen för utredarens förslag och bedömning: När en resolu- tionsgrupp är etablerad i flera länder ska resolutionsmyndigheterna i dessa länder enas om en gemensam resolutionsplan för resolutions- gruppen. Det är resolutionsenhetens resolutionsmyndighet som är samordnande myndighet och som har till uppgift att leda arbetet med att ta fram en plan som alla resolutionsmyndigheter kan enas Om inte den samordnande resolutionsmyndigheten lyckas, kan enligt gällande rätt de andra resolutionsmyndigheterna upprätta separata resolutionsplaner för sina respektive företag. Enligt de nya bestämmelserna är det dock endast den resolutionsmyndighet som invänder mot planen som har rätt att upprätta en separat plan. Övriga resolutionsmyndigheter anses ha kommit överens om den samordnande myndighetens plan som då gäller, med undantag för det företag vars resolutionsmyndighet invänt mot planen. Resultatet blir alltså en något mindre resolutionsgrupp än vad resolutionsplanen från början angav. Ändringarna i krishanteringsdirektivets artikel 12.3 respektive 13.4 föreslås i enlighet med ordningen i gällande rätt att genomföras genom det befintliga bemyndigandet i 29 kap. 2 § punkt 1. 14Kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder 14.1Kravet på kapitalbas och kvalificerad skuld Utredarens förslag: Bestämmelserna om krav på kapitalbas och kvalificerad skuld ska omfatta 1.ett kreditinstitut, ett värdepappersbolag 2.ett finansiellt institut som är dotterföretag till ett institut, ett finansiellt eller blandat finansiellt holdingföretag, eller ett hol- dingbolag med blandad verksamhet, 3.finansiella holdingföretag, blandade finansiella holdingföretag och holdingföretag med blandad verksamhet och 4.finansiella moderholdingföretag och blandade finansiella moderholdingföretag. Kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder ska beräknas i som ett belopp av kapitalbas och kvalificerade skulder uttryckt som procent av 1.det totala riskvägda exponeringsbeloppet beräknat i enlighet med artikel 92.3 i tillsynsförordningen (avser det riskvägda kravet), respektive 2.det totala exponeringsmåttet beräknat i enlighet med artik- larna 429 och 429a i tillsynsförordningen (avser bruttosolidi- tetskravet). Det riskvägda kravet och bruttosoliditetskravet ska uppfyllas sam- . Kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder Innehållet i direktivet: Enligt artikel 45.1 ska institut och de företag som avses i artikel 1.1 b, c och d uppfylla kravet på kapitalbas och kvalificerad skuld om det krävs enligt artikel 45a till artikel 45.i och i enlighet med artiklarna. Jämfört med artikel 45.1 enligt krishan- teringsdirektivets nuvarande lydelse innebär det att ett krav på kapitalbas och kvalificerade skulder även kan avse finansinstitut som är etablerade i unionen och som är dotterföretag till ett institut, ett finansiellt eller blandat finansiellt holdingföretag, eller ett holding- bolag med blandad verksamhet, finansiella holdingföretag, blandade finansiella holdingföretag och holdingföretag med blandad verksam- het som är etablerade i unionen och finansiella moderholdingföretag i en medlemsstat eller inom unionen, blandade finansiella moder- holdingföretag i en medlemsstat eller inom unionen. Enligt artikel 45.1 ska institut och de företag som avses i artikel 1.1 b, c och d uppfylla kravet på kapitalbas och kvalificerad skuld om det krävs enligt artikel 45a till artikel 45.i och i enlighet med artiklarna. Enligt artikel 45.2 ska kravet beräknas i enlighet med artikel 45c.3 (resolutionsenheter), artikel 45c.5 (minimikrav för resolutionsenhe- ter med samlade tillgångar eller som utgör en systemrisk i händelse av fallissemang) och artikel 45c.7 (dotterföretag i en resolutionsgrupp). Kravet ska uttryckas som procentandelar dels det totala riskvägda exponeringsbeloppet beräknat i enlighet med artikel 92.3 i förordning (EU) nr 575/2013, dels det totala exponeringsmåttet beräknat i enlighet med artiklarna 429 och 429a i förordning (EU) nr 575/2013. Iartikel 45c.1–2 finns de grundläggande premisserna för beräk- ning av kravet. Det ska säkerställas att resolutionsgruppen ska kunna försättas i resolution genom att tillämpa resolutionsverktygen på resolutionsenheten (artikel 45c.1 a), vilket är en grundläggande för- utsättningen för den nya ordningen. Skälen till utredarens förslag: Genom ändringen av artikel 45.1 utvidgas kretsen av företag som omfattas av bestämmelserna om kravet på kapitalbas och kvalificerad skuld jämfört med krishan- teringsdirektivet enligt dess ursprungliga lydelse. Motsvarande ut- vidgning i svensk rätt innebär att även företag i 1 kap. 1 § första stycket 2 ska omfattas, även om de inte själva är institut. I lagen anges i hemmahörande företag som är finansiella institut som isin tur är dotterföretag till ett institut, till ett eller till Kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder ett holdingföretag som omfattas av gruppbaserad tillsyn, finansiella holdingföretag, blandade finansiella holdingföretag, och holding- företag med blandad verksamhet. I krishanteringsdirektivet anges också särskilt finansiella moderholdingföretag, blandade finansiella moderholdingföretag och moderholdingföretag med blandad verk- samhet. De får emellertid anses ingå i 1 kap. 1 § första stycket 2, eftersom 1 kap. 1 § genomfört artikel 1.1 i krishanteringsdirektivet. Kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder ska fastställas i samband med att resolutionsplanen upprättas. De företag som är institut som inte ingår i en koncern som är föremål för gruppbaserad tillsyn ska som vara föremål för en individuell resolutions- plan och ska följaktligen uppfylla ett krav på kapitalbas och kvali- ficerade skulder utifrån vad planen anger. De företag som inte är institut ingår i en koncern som är föremål för gruppbaserad tillsyn. Dessa förutsättningar är desamma som . Det som är nytt är att även företag som inte är institut men som ingår i en koncern eller resolutionsgrupp som omfattar ett institut kan bli tvungna att upp- fylla ett krav. Är ett sådant företag en resolutionsenhet, ska det uppfylla kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder på resolutions- gruppnivå på konsoliderad basis. Om företaget inte är en resolutions- enhet men ett dotterföretag till en resolutionsenhet ska det, efter beslut av , uppfylla kravet på individuell nivå, se avsnitt 12.2 och 14.2. Kravet på kapitalbas och kvalificerad skuld beräknas utifrån institutets kapitaltäckningskrav. En resolutions- enhet behöver alltså inte själv vara ett institut eftersom resolutions- enhetens krav omfattar minst ett underliggande institut. Resolu- tionsgrupper och deras resolutionsenheter ska identifieras i samband med att resolutionsplanen upprättas, se avsnitt 13.1 och 13.2. Hur kravet på kapitalbas ska utformas behandlas i avsnitt 14.4 och 14.5. För att säkerställa genomförandet av de resolutionsåtgärder som fastställts i resolutionsplanen, och de andra möjligheter till både ned- skrivning och konvertering som följer av lagen, ska företag uppfylla ett krav på kapitalbas och kvalificerade skulder. Kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder ska uttryckas som en procentandel av två mått som ska vara uppfyllda . Ett ska vara uttryckt som en procentandel av det totala riskvägda exponerings- beloppet (det riskvägda kravet) enligt artikel 92.3 tillsynsförord- ningen. Det andra som en procentandel av det totala exponerings- Kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder måttet, (bruttosoliditetskravet) som är måttet på bruttosoliditet i artiklarna 429 och 429a i tillsynsförordningen. Utredarens förslag: En resolutionsenhet i en resolutionsgrupp ska uppfylla kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder på resolutionsgruppsnivå på konsoliderad basis. En resolutionsenhet som inte ingår i en resolutionsgrupp ska uppfylla samma krav som en motsvarande resolutionsenhet i en resolutionsgrupp, men på individuell nivå. Särskilda krav ska gälla för en europeiskt systemviktig reso- lutionsenhet. ska, efter samråd med , kunna besluta om att bestämmelser som avser en europeiskt systemviktig resolutionsenhet även ska gälla för en resolutions- enhet som varken är ett globalt systemviktigt institut eller upp- fyller kriteriet för en europeiskt systemviktig resolutionsenhet, men som bedöms utgöra en sannolik systemrisk i händelse av fallissemang. Därutöver ska även beakta i vil- ken utsträckning som finansieringsmodellen till större del utgörs av insättningar och mindre av skuldinstrument, om tillgången till kapitalmarknaden för kvalificerade skulder är begränsad samt om resolutionsenheten är beroende av kärnprimärkapital för att uppfylla det kravet på konsoliderad basis på resolutionsgrupp- nivå. En sådan resolutionsenhet ska kallas en nationellt system- viktig resolutionsenhet. För globalt systemviktiga institut ska kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder fastställas med beaktande av kravet i arti- kel 92a tillsynsförordningen. De särskilda bestämmelser i direk- tivet som avser globalt systemviktiga institut ska genomföras på lägre nivå än lag. Utredarens bedömning: De krav som avser en resolutionsenhet i en resolutionsgrupp ska även gälla för motsvarande resolutions- enhet som är ett institut men som inte ingår i en resolutions- grupp. Kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder Innehållet i direktivet: Enligt artikel 45e.1 ska resolutionsenheter efterleva kraven på konsoliderad basis på resolutionsgruppnivån, medan dotterföretag i samma resolutionsgrupp som inte utgör reso- lutionsenheter ska efterleva kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder på individuell nivå. Vad som utgör en resolutionsenhet och en resolutionsgrupp framgår av definitionerna i artikel 2.1.83a respektive 83b. Enligt artikel 45c.5 ska en europeiskt systemviktig resolutions- enhet och, enligt artikel 45c.6, en nationellt systemviktig resolu- tionsenhet uppfylla ett minimikrav som inte får underskridas, oav- sett vad resolutionsmyndigheten kommer fram till i sin beräkning enligt artikel 45c.3 av kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder. Ett krav på kapitalbas och kvalificerade skulder får således för dessa resolutionsenheter inte underskrida när beräkning sker i enlighet med artikel 45.2 a (det riskvägda måttet), och när beräkning sker i enlighet med artikel 45.2 b (bruttosoliditets- måttet). Dessa nivåer utgör minimikrav för hur mycket av kravet på kapitalbas och kvalificerade instrument som ska uppfyllas med kapitalbas, efterställda kvalificerade instrument eller skulder som avses i artikel 45b.3. Enligt artikel 45c.6 får resolutionsmyndigheten, efter samråd med den behöriga myndigheten, besluta att kraven i artikel 45c.5 ska till- lämpas avseende en resolutionsenhet som inte är ett globalt system- viktigt institut eller når upp till förutsättningarna i artikel 45c.5, förut- satt att resolutionsenheten bedömts utgöra en sannolik systemrisk i händelse av fallissemang. Artikeln anger tre punkter att beakta vid en sådan bedömning, nämligen a)förekomsten av insättningar, och avsaknaden av skuldinstrument, i finansieringsmodellen,1 b)i vilken utsträckning tillgången till kapitalmarknaderna för kvali- ficerade skulder är begränsad, och c)i vilken utsträckning resolutionsenheten är beroende av kärnpri- märkapital för att uppfylla kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder på resolutionsgruppnivå på konsoliderad basis. 1Ordet ”förekomsten” ska motsvara ”prevalence” i den engelska språkversionen. Eftersom den svenska översättningen inte på ett lika tydligt vis beskriver vad en sådan bedömning ska avse, vilket torde vara i vilken utsträckning företaget finansieras genom insättningar snarare än mark- nadsfinansiering, har utredningen valt att inte använda den svenska språkversionens ordval i för- fattningstexten. Kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder Frånvaron av ett beslut påverkar inte att resolutionsenheten kan bli föremål för ett beslut om att uppfylla kravet på kapitalbas och efterställda skulder enligt artikel 45b.5. Även globalt systemviktiga institut kan vara resolutionsenheter, se artikel 45d.1. I artikel 45d finns särskilda bestämmelser för glo- bala systemviktiga institut och större dotterföretag till globala systemviktiga institut. Dessa kan omfattas av ett beslut om krav på kapitalbas och kvalificerade skulder om det TLAC-krav som framgår av artikel 92a eller artikel 92b i tillsynsförordningen bedöms behöva kompletteras om nivån enligt TLAC-minimikravet inte räcker till för att absorbera förluster och återkapitalisera ett globalt system- viktigt institut enligt den valda resolutionsstrategin, se skäl 2 och 17 samt artikel 45d.3–5. Skälen för utredarens bedömning och förslag: Enligt defini- tionen av resolutionsenhet i direktivet framgår att en resolutions- enhet som är ett institut men som inte tillhör en resolutionsgrupp ska vara föremål för en individuell resolutionsplan och därmed ett individuellt krav, se avsnitt 12.3 ovan. Direktivet innehåller dock ingen annan grund för hur en resolutionsenhet ska efterleva kraven än de för en resolutionsenhet i en resolutionsgrupp, se huvudbestäm- melsen i artikel 45e. Skrivningen i den artikeln om att kravet ska uppfyllas på resolutionsgruppsnivå på konsoliderad basis får därmed tolkas som att kraven också gäller det enskilda institutet. Tillämp- ningen borde inte innebära några större svårigheter, eftersom bestäm- melserna om att resolutionsenhetens krav ska avse resolutions- gruppnivå på konsoliderad basis inte torde få någon materiell effekt när resolutionsenheten saknar relevanta gruppbolag. Enligt samma princip bör i tillämpliga delar också andra direktivbestämmelser som avser resolutionsenheter genomföras. Krishanteringsdirektivet kan inte gärna förstås på annat sätt än att även resolutionsenheter utan resolutionsgrupp, men som i övrigt uppfyller de kriterier som gäller för europeiskt eller nationellt systemviktiga resolutionsenheter ifråga om tillgångar respektive systemrisk, också ska uppfylla samma krav. I avsnitt 12.3 redogörs för en europeiskt systemviktig resolu- tionsenhet. En sådan resolutionsenhet ska uppfylla ett särskilt minsta krav på kapitalbas och kvalificerade skulder som innebär att ett krav på efterställning inte får fastställas till ett belopp som understiger avseende det riskvägda måttet och 5 pro- cent avseende bruttosoliditetsmåttet ska också, Kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder efter samråd med , kunna besluta om att dessa bestämmelser även ska gälla för andra resolutionsenheter som var- ken är globalt systemviktiga institut eller europeiskt systemviktiga resolutionsenheter, men som bedöms utgöra en sannolik systemrisk i händelse av fallissemang. En sådan resolutionsenhet ska kallas en nationellt systemviktig resolutionsenhet. Vid en sådan prövning ska även beakta i vilken utsträckning som finansier- ingsmodellen till större del utgörs av insättningar och mindre av skuldinstrument, om tillgången till kapitalmarknaden för kvalifi- cerade skulder är begränsad, och om resolutionsenheten är beroende av kärnprimärkapital för att uppfylla kravet på konsoliderad basis på resolutionsgruppnivå. För globalt systemviktiga institut och större dotterföretag till globalt systemviktiga institut ska kravet på kapitalbas och kvali- ficerade skulder fastställas med beaktande av kraven i artikel 92a respektive artikel 92b tillsynsförordningen, vilket innebär att ett krav på kapitalbas och kvalificerade skulder ska avse vad som krävs utöver TLAC-kravet i tillsynsförordningen för att uppfylla syftet med kravet. De särskilda bestämmelser i direktivet som avser dessa företag ska genomföras på lägre nivå än lag. 14.3Kravet för dotterföretag i en resolutionsgrupp och möjligheten till undantag Utredarens förslag: Ett institut som ingår i en resolutionsgrupp utan att vara resolutionsenhet och som är ett dotterföretag till en resolutionsenhet, eller som är ett dotterföretag till ett företag i tredje land, ska uppfylla kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder på individuell nivå. Är ett sådant dotterföretag ett moderföretag inom EES som i sin tur är dotterföretag till ett företag i tredjeland, ska kravet beräknas och uppfyllas på konsoliderad nivå. får, efter samråd med , besluta att ett företag som omfattas av bestämmelserna om kapi- talbas och kvalificerade skulder som är ett dotterföretag till en resolutionsenhet utan att själv vara resolutionsenhet men som inte är ett institut ska uppfylla ett krav på kapitalbas och kvali- ficerade skulder på individuell nivå. Kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder För större dotterföretag till globalt systemviktiga institut ska kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder fastställas med beaktande av kravet i artikel 92b tillsynsförordningen. De sär- skilda bestämmelser i direktivet som avser dessa företag ska genomföras på lägre nivå än lag. får besluta att ett dotterföretag i samma resolutionsgrupp som sitt moderföretag ska undantas från att uppfylla sitt individuella krav på kapitalbas och kvalificerade skul- der. Moderföretaget kan antingen vara resolutionsgruppens reso- lutionsenhet eller själv vara dotterföretag till resolutionsenheten. Undantaget förutsätter att både moderföretaget och dotter- företaget är etablerade i och att moderföretaget även upp- fyller dotterföretagets krav inom sitt eget krav på konsoliderad basis. får besluta att en resolutionsenhet under vissa förutsättningar i stället helt eller delvis får garantera dotter- företagets krav. Förutsättningarna ska framgå av lag.