sou · H7B366 · 2019-12-18 00:00:00 — Kommunernas arbete med förundersökningar och genomförande av projekt finansieras genom statliga bidrag som kommer via stats- budgeten. Dessa är delfinansierade genom EU:s landsbygdsprogram och havs- och fiskeriprogram.49 Naestveds kommun uppger att bidrags- ansökningar skickas till Lantbruksstyrelsen respektive Fiskeristyrel- sen beroende på om projektförslagen handlar om våtmarker eller vattendrag. Miljöstyrelsen bedömer projektförslagens anläggnings- tekniska och miljömässiga aspekter. I förundersökningar går kommunen igenom hur fastighetsägare ser på projektet och om de är intresserade av att delta, hur projektet ska läggas upp och om det är möjligt att genomföra projektet. När det gäller vattendrag kan det till exempel handla om att öppna upp kulverterade vattendrag i jordbrukslandskapet. I genomförandet av projektet handlar det om att konkret genom- föra de fysiska åtgärderna. Kommunen hyr in entreprenörer. När det gäller våtmarker finns ett system med jordfördelning som innebär att den enskilde jordbrukaren kan få ersättningsmark för den åker där en våtmark anläggs av kommunen. Det finns en katalog med olika typåtgärder som har tagits fram i samarbete mellan Miljöstyrelsen och kommunerna. Där framgår bland annat schablonkostnaden per meter för olika åtgärder. Naestved kommun betonar att det är svårt att budgetera alla kostnader som kan uppstå under dessa ofta fleråriga projekt. 49Våtmarker och låglandsprojekt finansieras via landsbygdsprogrammet och vattendragspro- jekt via havs- och fiskeriprogrammet. till men endast utifrån budgeten. Alla utgifter ska god- kännas av Lantbruksstyrelsen eller . Kommunerna själva sköter tillsynen. Om kommunerna drar över budgeten är det kommunerna själva som får stå för dessa kostnader. Statsbidraget betalas ut först när projektet är klart, vilket innebär att kommunerna får ligga ute med pengar , vilket kan vara svårt för små kommuner. Naestveds kommun har även avsatt ett mindre belopp från den kommunala budgeten för vattenarbete. Naturfredningsforening menar att kommunerna inte för någon dialog med miljöorganisationer och lokala intressenter, som inte är fastighetsägare, om hur våtmarker kan utformas, vilket innebär att våtmarkerna enbart är inriktade på kväve- och fosfor- reduktion från jordbruket och inte på till exempel fågelskydd och andra naturhänsyn eller till exempel klimatfrågor som översvämning eller reduktion av klimatgaser. Föreningen understryker att det inte är kommunerna som är problemet, utan den ram som det danska parlamentet har beslutat om: Problemet er ikke kommunerne, men den ramme, som kommunerne gives af det Danske . I har landbruget fået lov at kvælstofgøde mere siden mod frivillig indsats for at etablere tek- niske anlæg til at kompensere for den øgede belastning med kvælstof. I tilgift er det besluttet, at den øgede gødskning kan ske, fordi der allerede er sket indsatser samt ikke mindst at der er budgetteret med fremtidige indsatser som omlægning til økologi, anlæg af infrastruktur og etable- ring af biogasanlæg. Naturfredningsforening oplever, at de investeringer, der er gjort for at nedbringe den danske udledning af kvælstof til vandmiljøet, nu anvendes til igen at give landbruget lov til at øge sin kvælstofudledning. Det gælder både udledning til de danske fjorde, som er meget kvælstoffølsomme, til Østersøen og det gælder til grundvandet, som er den helt primære kilde til drikkevand i Danmark.50 Intressenters deltagande i vattenförvaltningen Miljö- och livsmedelsministeriet betonar att man har försökt att främja intressenternas medverkan i beslutsfattandet och det över- gripande arbetet med vattenförvaltning i . Målet är att in- volvera intressenterna och att främja effektiviteten och kvaliteten på 50Danmarks Naturfredningsforening, intervju och e-brev . hur man hanterar sina uppgifter i förhållande till målsättningarna för det danska vattenarbetet.51 När det gäller allmänhetens och intressenternas deltagande i vatten- förvaltningen beskriver ministeriet att detta görs på nationell nivå genom olika forum och insatser, bland annat Blått framstegsforum, referensgrupp med experter, partnerskap för kunskapsuppbyggnad om styrmedel och arealreglering, vattenråd, följegrupper, regionala möten och konferenser samt genom ökad transparens i vattenför- valtningens planeringsarbete. Blått framstegsforum (Blåt Fremdriftsforum) bildades och består av de viktigaste intressenterna inom vattenplaneringsområdet, bland annat Kommunernes , Landbrug og Fødevarer, och Naturfredningsforening. Forumet träffas 3–för att diskutera aktuella vattenplanerings- frågor, följa och ge input till planarbetet, samla och vidareförmedla synpunkter från den lokala dialogen samt facilitera en bred dialog. Referensgruppen med experter () består av representanter för både intresseorganisationer, konsulent- verksamheter och forskningsinstitutioner. Syftet är att få en enighet och bred acceptans för de expertunderlag som utgör basen för förvaltningsplanerna. Detta ses som ett mycket väsentligt element i vattenplanläggningen. I referensgruppen, som möts cirka , presenterar forskarna sina projekt som ska ge underlag till förvaltningsgruppen. Partnerskapet för kunskapsuppbyggnad om styrmedel och areal- reglering ingicks 2014 mellan jordbruksnäringen, de gröna organisa- tionerna samt relevanta forskningsinstitutioner och myndigheter. Syftet är att stärka samarbetet mellan projekt som kan understödja vidareutvecklingen av den målinriktade kväveregleringen som införs 2019. Partnerskapet möts för att diskutera ämnes- frågor, utbyta erfarenheter och presentera nya forskningsprojekt. Partnerskapet är bland annat följegrupp för arbetet med nya katalo- ger över kväve- och fosforstyrmedel som kan ingå i kunskapsunder- laget för framtida vattenförvaltning. Ministeriet arbetar vidare med följegrupper för att engagera cen- trala intressen i olika projekt. Ministeriet planerar vidare att genom- föra ett antal regionala möten och konferenser, bland annat för att presentera resultaten av det pågående arbetet med kartläggning och 51Miljø- og , e-brev och . För att skapa ökad transparens i vattenförvaltningen arbetar ministeriet även med att vidareutveckla webbplatsen.52 Organisationen og Fødevarer (LF) menar att involve- ringen av intressenter inte fungerade , men att det har blivit mycket bättre. fanns det ett miljömini- sterium och ett jordbruksministerium, vilket var komplicerat efter- som dessa ministerier sällan var eniga. LF är nu med i dialogen med miljö- och livsmedelsministeriet och deltar i olika grupper.53 Från kommunalt håll betonas att även kommunerna har en dialog med civilsamhället kring vattenfrågor. Detta ses som en del i vatten- förvaltningen, men inte som en myndighetsuppgift.54 När det gäller statens roll i arbetet med att reducera övergödande utsläpp från jordbruket betonar miljö- och livsmedelsministeriet att arbetet med att reducera kväveutsläpp har pågått , vilket har gett en del positiva resultat. Trots detta kvarstår problem. Eftersom det ofta inte finns endast en lösning har det arbetats med en målinriktad reglering (målrettet regulering) där det gäller att hitta kostnadseffektiva lösningar. Detta kommer att inne- bära att olika krav kommer att ställas på jordbrukare beroende på vilka reduktionsbehov som finns i olika lokala vattenområden. Mini- steriet konstaterar att detta kan innebära stora ekonomiska konse- kvenser för jordbrukare i vissa områden, varför den danska regeringen vill kompensera jordbrukare som måste vidta åtgärder. Regeringen kommer därför att begära att få ett godkännande för ett kompensa- tionsschema enligt artikel 30 i EU:s landsbygdsutvecklingsförordning. Det målstyrda arbetet kommer att innebära att ministeriet tar fram mål utifrån övervakningsdata. Alla jordbrukare får se vilka åt- gärdsbehov som finns i deras områden. Utgångspunkten är att grö- dor efter skörd ska etableras. Jordbrukarna kan dock välja olika alter- nativ utifrån en verktygslåda som ministeriet tillhandahåller. Var och en av jordbrukarna får bestämma vilken åtgärd som man vill vidta, och för detta får man bidrag. Enligt uppgift från ministeriet förväntas 52Miljø- og , intervjuer och . 53Landbrug og Fødevarer, intervju . 54Naestved kommune, intervju och e-brev . kompensationen komma från landsbygdspro- grammet. Utifrån detta underlag räknar ministeriet ut om målet nås. Om målet inte nås fördelar ministeriet ut obligatoriska krav och då utan bidrag. Det ges stöd till jordbrukare som genomför kompletterande åtgärder enligt ramdirektivet för vatten, medan de grundläggande åt- gärder i ramdirektivet som avser krav enligt nitratdirektivet ska bekostas av jordbrukarna själva. Ramdirektivet för vatten och nitrat- direktivet har samma mål när det gäller kväve och övergödning. Arbetet med jordbruksfrågor bedrivs centralt av ministeriet utan att den lokala nivån engageras i form av vattenråd. Vattenråden arbetar bara med fysiska förhållanden, inte med jordbruksfrågor.55 Landbrug og Födevarer (LF) betonar att jordbruket arbetar aktivt och förebyggande när det gäller vattenfrågor. LF är positiva till att målstyrning för att uppnå kraven kommer att införas. LF anser att antalet kilometer vattendrag som ingår i förvaltnings- planerna bör reduceras ytterligare och hänvisar till de förhållanden som råder i grannlandet . LF menar att många vattendrag i inte är naturliga. Många av dem är i stället kraftigt modi- fierade eller konstgjorda. För att ge stöd till jordbrukare med att hitta lämpliga platser för att anlägga minivåtmarker ger staten och LF stöd till åtgärdsledare (oplandskonsulenter). Staten finansierar av kostnaderna och lantbruket finansierar . Åtgärdsledarna ska bland annat hjälpa till med bidragsansökningar och informera om de krav som ställs på jordbruket. Det finns cirka 20 heltidsanställda åtgärdsledare som har fördelats över utifrån olika lokala behov, och enligt LF pågår cirka 400–500 projekt . Det är kommu- nerna som ger tillstånd till att anlägga minivåtmarker. Detta arbete är en del av de frivilliga åtgärderna. Anläggandet av minivåtmarker finansieras genom EU-medel. Enligt ministeriet ska detta ses mer som en reklamkampanj. Detta arbete har enligt mini- steriet inte gått så snabbt som man hade trott. LF uppger att efter- som de medfinansierar konsulenterna har det inneburit att LF har tvingats minska på annan verksamhet.56 55Miljø- og , intervjuer och samt webbplatsen 56Miljø- og , intervjuer och , Landbrug og Føde- varer, intervju samt webbplatsen Från Naturfredningsforening framförs att det finns en lång tradition av att jordbruket inte behöver betala för åtgärder en- ligt PP-principen. De menar att det vore bättre att åtgärda källan till övergödningen än att genom olika åtgärder ta hand om utsläpp av kväve och fosfor: I har det ikke været et fosforkrav til landbruget indtil de nyligt ændrede regler, hvor landbruget fik lov at gødske mere, også med hus- dyrgødning. Der er nu indført fosforlofter, men de indfases ganske lang- somt og er ikke tilstrækkelige til at imødegå en fosforoverbelastning.57 Åtgärder kan finansieras genom bidrag från statliga anslag och EU-program (särskilt landsbygdsprogrammet). Om en kommun får avslag på sin ansökan om statligt bidrag kan kommunen avstå från att genomföra åtgärden. Vatten och avlopp finansieras genom avgifter. Åtgärder för vattenmiljön finansieras av nationella anslag; program- met för landsbygdsutveckling (Landdistriktsprogrammet, RDP) och utvecklingsprogrammet för hav och fiske (Hav- og Fiskeriudvik- lingsprogrammet, EMFF). Vatten och avlopp är avgiftsfinansierat, dvs. finansieras av brukarna/användarna.58 Avsikten är att kommu- nerna genom det allmänna kommunbidraget och genom projekt- medel ska kompenseras ekonomiskt fullt ut för de extra uppgifter som vattenförvaltningen innebär: Kommunernes arbejdkraft/timeforbrug kompenseres ved Det Udvidede Totalbalanceprincip (DUT). Det indebærer, at staten kompenserer kommuner og regioner for kommunale og regionale udgiftsændringer som følge af blandt andet ny lovgivning. Det sker ved, at det samlede statstilskud forhøjes eller reduceres, når kommunerne eller regionerne bliver pålagt eller frataget opgaver. Kommunerne skal derimod ansøge om penge til at gennemføre projekterne med indsatserne. Så: Kompe- nsation sker både via tilskudsordninger og DUT.59 57Danmarks Naturfredningsforening, intervju och e-brev . 58Miljø- og , e-brev . 59Miljø- og , e-brev . Enligt meddelandet om åtgärdsprogrammen (§ 6) kan myndigheter ansöka om bidrag från staten för att genomföra kostnadseffektiva åtgärder. Om en kommun får avslag på sin ansökan om statligt bidrag kan kommunen avstå från att genomföra åtgärden:60 Hvis kommunalbestyrelsen ikke kan opnå tilsagn om tilskud til at gennem- føre en restaurering af en vandløbsforekomst eller en sø med henblik på målopfyldelse for det pågældende overfladevandområde, fordi restaurer- ingen vurderes ikke at have den nødvendige forbedrende effekt for det pågældende overfladevandområde, eller fordi de økonomiske omkost- ninger forbundet med restaureringen vurderes ikke at stå i rimeligt for- hold til dens effekt, og restaureringen vurderes ikke at kunne gennem- føres på en mere omkostningseffektiv måde, kan kommunalbestyrelsen undlade at gennemføre restaureringen. Om kommunen inte genomför en restaurering kan miljöstyrelsen träffa en överenskommelse med kommunen om att kommunen i stället ska genomföra andra åtgärder så att miljömålet för plan- perioden uppfylls för det berörda avrinningsområdet. Kostnaderna för att genomföra förvaltningsplanerna för perioden –2021 beräknas av miljö- och livsmedelsministeriet uppgå till totalt (se tabell nedan). Enligt uppgift från ministeriet finansieras åtgärderna i åtgärdsprogrammen av lands- bygdsprogrammet, havs- och fiskeriutvecklingsprogrammet, natio- nell finansiering och genom avgifter från förbrukarna (se tabell nedan). Eftersom arbetet inte framskrider i den takt som var planerad kan landsbygdsprogrammet enligt uppgift från ministeriet behöva ombudgeteras. Det finns svårigheter med att hantera projekt som är EU-finansierade på grund av omfattande administration, som det innebär att EU betalar ungefär hälften av kostnaderna. För våtmarker och låglandsprojekt betalar EU och för vattendrag . 60Miljø- og (2017): Bekendtgørelse om indsatsprogrammer for vand- områdedistrikter. nr 1521 af 15/12/2017 (Gældende). Källa: Miljø- og , intervjuer och . har i sin femte genomföranderapport beskrivit läget i genomförandet av ramdirektivet för vatten baserat på kom- missionens bedömning av den andra cykelns förvaltningsplaner för de fyra avrinningsdistrikten. I rapporten lämnar kommissionen olika rekommendationer till de olika länderna.61 61Europeiska kommissionen (2019): Rapport från kommissionen till och rådet om genomförandet av vattendirektivet (2000/60/EG) och översvämningsdirektivet (2007/60/EG). den 26.2.2019, COM(2019) 95 final. På grundval av resultaten från den andra omgången förvaltnings- planer för avrinningsdistrikt uppmanas särskilt att vidta följande åtgärder: –Förtydliga fördelningen av betydande påverkan mellan olika sek- torer, för att lämpliga begränsningsåtgärder bättre ska kunna identifieras. –Förbättra övervakningen av ytvattenresurser genom att täcka alla relevanta biologiska, fysikalisk-kemiska och hydromorfologiska kvalitetsfaktorer i samtliga vattenkategorier samt öka andelen vattenförekomster som omfattas av övervakningen av förore- nande ämnen i avrinningsområden. –Slutföra utformningen av bedömningsmetoder för alla biologiska kvalitetsfaktorer i samtliga vattenkategorier, bl.a. metoder som är känsliga för näringsämnen i floder och inbegriper hydromorfo- logiska kvalitetsfaktorer i klassificeringen av ekologisk status. Det danska miljö- och livsmedelsministeriet betonar att vattenplan- läggning är en central statlig uppgift medan det huvudsakligen är en uppgift att genomföra åtgärder för att uppnå miljömålen. Regleringen av jordbruket är i hög grad en statlig uppgift – där fastställs krav för att nå miljömålen enligt ramdirektivet. Den övergripande vattenförvaltningen genomförs på statlig nivå. har fullt ut centraliserats till miljö- och livsmedelsministeriet. Det är statens ansvar att uppfylla skyldigheter i förhållande till nationell rätt, EU-direktivet och internationella konventioner. Lokala intressenter och relevanta institutioner är enga- gerade på lokal nivå. Från ministeriet betonas att olika forum har upprättats på statlig nivå för intressenters medverkan i vattenplane- ring, och ministeriet pekar även på vattenråden. Mer än hälften av yta består av jordbruksmark. Jord- bruket är en från politisk utgångspunkt viktig näring i . Den danska vattenförvaltningen handlar därför till stor del om åt- gärder i jordbruket och jordbrukslandskapet, medan åtgärder i be- byggd miljö eller inom industrin inte uppmärksammas på samma sätt. Den danska vattenförvaltningen har en tydlig politisk styrning. Under de år som ramdirektivet har varit i kraft har ett antal olika ministerutskott (ministerudvalg) inrättats för att ta ställning till frå- gor om bland annat styrmedel, mål för kväve- och fosforreduktion och målinriktad styrning av kvävereglering. träffa- des en överenskommelse mellan den danska regeringen (Venstre) och partierna Konservative, och om ett livsmedels- och jordbrukspaket där bland annat vattenfrågor behandlades. Från ministeriet har i intervjuer framförts att den danska vattenförvaltningen är mycket politiskt känslig, vilket bland annat det stora antalet remissvar i samråden visar.62 I finns cirka 188 000 sjöar med en yta av , vilket motsvarar av den totala arealen. Den finländska kusten kännetecknas av många skärgårdar, och 18 älvar mynnar i Öster- sjön och . är indelat 19 landskap och 311 kom- muner. På landskapsnivå finns det 18 landskapsförbund (motsvar- ande landsting) och det självstyrande landskapet . Den statliga regionala förvaltningen finns i sex regioner. består av åtta avrinningsdistrikt (s.k. vattenförvaltnings- områden), varav sju finns på det finländska fastlandet: Vuoksen; Kymmene älv och ; Kumo älv, och ; älv och Ijo älv; Kemi älv; älv (tillsammans med 62Miljø- og , e-brev samt intervjuer och . 63Avsnittet bygger på /sv-FI/Vatten/Vattenskydd/Vattenvardsplanering_ och_samarbete (avläst ), /sv-FI/Natur/Lagstiftning_och_anvisningar/ Vatten_och_havsvardslagstiftningen (avläst ), Europeiska kommission (2012f), Programmet för genomförande av vattenvård 2010–2015. Statsrådets principbeslut, (avläst ), /sv-FI (avläst 2018- 04-11), /sv/web/ely/aiheet?p_p_id=122_INSTANCE_ aluevalinta&p_p_lifecycle=0&p_p_state=normal&p_p_mode=view&p_r_p_564233524_res etCur=true&p_r_p_564233524_categoryId=14249 (avläst ), /sv/web/avi/aiheet (avläst ), / (avläst ), (2015): Tillsammans för god vattenstatus. Förvaltningsplan för avrinningsdistriktet , år 2016-2021. , miljöbyrån (2018): Delrapport – genomförande av åtgärdsprogram för vatten, perioden –2021. );64 älv, och Pasviks älv (tillsammans med ).65 utgör ett eget avrinningsdistrikt. har egen lagstiftning vad gäller vatten, och det finns vissa skillnader mellan och övriga när det gäller vattenförvaltningen. sköter verkställandet av ramdirektivet för vatten på sitt område. har ett flertal gemensamma gränsvattenområden med , och . Gränsvattensamarbetet med grann- länderna baserar sig på statsfördrag. slöts ett avtal om gräns- vattensamarbete med , 1981 med och 1971 med . och har ingått en ny gränsälvsöverenskommelse enligt vilken en ny finsk-svensk gränsälvskommission har inrättats fr.o.m. . Kommissionen ska främja ländernas samver- kan i vattenfrågor, utveckla och samordna gränsälvsområdets miljö- samarbete samt utföra uppgifter som följer av ramdirektivet för vatten (se nedan). Utredningen har inhämtat vilka erfarenheter som finns av hur vattenförvaltningen enligt EU:s ramdirektiv fungerar i . Huvudsamordnaren för Kumo älv––av- rinningsdistrikt vid NTM-centralen i har redo- visat sina erfarenheter för del.66 Med det som i kallas vattenvård avses planmässig verksam- het i enligt med lagen om vattenvårds- och havsvårdsförvaltningen (1299/2004) som syftar till att ytvattnen har åtminstone en god ekologisk och kemisk status och att grundvattnen har en god kvali- tativ och kvantitativ status. Miljömyndigheterna svarar för plane- ringen av vattenvården, men planeringen och genomförandet kräver omfattande växelverkan med och deltagande av olika aktörer.67 64I fråga om det internationella avrinningsområde som är gemensamt för och gäller särskilda bestämmelser enligt lagen (2010:897) om gränsälvsöverenskommelse mellan . 65Det norsk-finska avrinningsdistriktet beskrivs i slutet av denna bilaga. 66Kumo älv––distrikt, e-brev och intervju . 67NTM-centralen i (2017): Påverka vattnen – Väsentliga frågor samt arbetsprogram- met för vattenvården i älvs vattenförvaltningsområde 2022–2027. Planeringen av vattenvården utgår från avrinningsområden och inleddes i och med att det nya regelverket trädde i kraft. Vatten- vårdsförvaltningen styrs av en lag och olika förordningar om vatten- vårds- och havsvårdsförvaltningen.68 Författningarna utgör en del av det nationella verkställandet i av ramdirektivet för vatten. Avrinningsdistrikten består av ett eller flera avrinningsområden. Inom avrinningsdistrikten utarbetas förvaltningsplaner och åtgärds- program genom vilka en god status för vattnen ska uppnås. Största delen av vattenområdena i är enligt Närings-, trafik- och miljöcentralen (NTM-centralen) samfällda, det vill säga de är i privatpersoners samägo. De förvaltas av så kallade delägarlag (tidi- gare fiskelag) enligt lagen om samfälligheter. I nordligaste är däremot staten den viktigaste vattenägaren.69 Ägande till mark avgör ägandet till vatten. Enligt uppgift från NTM-centralen i är grundprincipen att vattnet tillhör den fastighet som angränsar till det. Det finns regionala skill- nader. I till exempel ägs de kustnära vattnen ofta av sam- fälligheter (delägarlag). Det har framförts att detta i någon mån under- lättar problematiken med landhöjningen. Det som kan sägas vara ”nytt” land tillfaller samfälligheten som annars också förvaltar när- liggande vatten. I inlandet vid rinnande vatten är det enligt uppgift förhållandevis vanligt att delägarlagen hyr ut sin rätt till fiskelag som förvaltar fisken och fisket. I havsområdena är det ofta byarna som äger fiskerätt vid vissa havsområden och ifall man har en fastighet i byn har man även fiskerätt till byns vatten. I den åboländska skär- gården är fiskerätten oftast direkt kopplad till land. Den som äger land eller öar har fiskerätt till specifika omkringliggande vatten. Detta gör det enligt uppgift svårare för till exempel yrkesfiskare att förhandla sig till avtal med vattenägarna. 68Lag om vattenvårds- och havsvårdsförvaltningen (1299/2004), Statsrådets förordning om havsvårdsförvaltningen (980/2011), Statsrådets förordning om vattenvårdsförvaltningen (1040/2006) och Statsrådets förordning om vattenförvaltningsområden (1303/2004). 69www.ely-keskus.fi/sv/web/ely/kalavesien-omistus-ja-kalatalousalueet (avläst ). I är statsrådet det organ som utövar allmän regeringsmakt och som består av statsministern och ministrarna. Statsrådet består av 12 ministerier, och varje ministerium svarar inom sitt ansvarsområde för beredningen av de ärenden som hör till statsrådet och för att för- valtningen fungerar. På riksnivån styr ministerierna verkställandet av förvaltningsplanerna. När det gäller vattenförvaltningen ligger huvud- ansvaret på miljöministeriet men även flera andra ministerier innehar centrala roller vid genomförandet av vattenvårdsplanerna. styr vattenförvaltningen och har huvudansvaret för främjande av förvaltningsplanernas genomförande. Till miljö- ministeriets verksamhetsområde hör bl.a. skydd av yt- och grund- vatten, havsskydd och oljebekämpning, industrins miljökonsekvenser samt restaurering av mark och grundvatten.