sou · H7B330 · 2019-06-10 00:00:00 — Vi föreslår i avsnitt 4.4.1 att ledningar som används utan stöd av nät- koncession delvis ska kunna omfattas av regleringen i ellagen och därtill hörande föreskrifter. Det främsta syftet är att externa kunder på vissa IKN ska ha möjlighet att byta elleverantör. Översyn av koncessionsplikten och regleringen av elnät förutsätter att mätning sker. Enligt gällande regelverk ska mätning av överförd el ske i inmatningspunkt, uttagspunkt eller gränspunkt. En inmatningspunkt är den punkt där en elproduktionsanläggning för in el på en koncessionerad ledning. En uttagspunkt är den punkt där en elanvändare tar ut el för förbrukning. En gränspunkt är, för- enklat uttryckt, en punkt där olika koncessionerade ledningar eller koncessionerade ledningsnät ansluter till varandra. Detta framgår av 1 a–c och 4 §§ förordningen om mätning, beräkning och rapportering av överförd el. Av regelverket framgår således tydligt att en uttagspunkt inte be- höver vara belägen där kundens anläggning eller en annan icke kon- cessionerad ledning ansluter till det koncessionerade nätet. Så är till exempel fallet med i princip samtliga uttagspunkter i flerbostadshus där det koncessionerade nätet upphör där ledningen går in i byggna- den, medan mätning ofta sker på en annan plats inne i byggnaden. Motsvarande tydlighet finns inte för en inmatningspunkt som inte är belägen där kundens anläggning eller en annan icke koncessionerad ledning ansluter till det koncessionerade nätet. Vi ser ingen anledning till att göra skillnad mellan inmatnings- och uttagspunkter i detta hän- seende. Med en mer decentraliserad och förnybar elproduktion kan till exempel frågan om inmatningsabonnemang i en byggnad eller inne på ett industrinät aktualiseras. Förslaget om att vissa IKN ska omfattas av delar av regleringen leder också förmodligen till ett ökat behov av mätning inne på IKN på grund av att abonnemang har teck- nats med en utomstående elhandlare eller ett energitjänstföretag. Ett problem som kan uppstå när en elanvändare har sin uttags- punkt på ett IKN är att flödet i uttagspunkten redan kan ha blivit mätt där innehavaren av det icke koncessionerade nätet har sin uttagspunkt mot det koncessionerade nätet. Uttaget hos elanvändaren blir då mätt två gånger. Motsvarande problem uppstår förstås för elproducenter som matar in el i ett IKN. Detta löses praktiskt genom att avräkning sker mot flödet i den först belägna uttags- eller inmatningspunkten. Det saknas dock stöd för denna avräkning i gällande regelverk. Vi föreslår därför två ändringar i förordningen om mätning, be- räkning och rapportering av överförd el. Även en inmatningspunkt ska kunna vara belägen på ett IKN. Om mätning av flödet i en in- matningspunkt eller uttagspunkt delvis avser ett flöde som redan har blivit mätt i en annan inmatningspunkt eller uttagspunkt ska det Översyn av koncessionsplikten och regleringen av elnät flöde som mäts i den senare belägna punkten avräknas från flödet i den först belägna punkten. 4.4.3Kraven på leveranssäkerhet bör ändras i vissa fall Bedömning: Kraven på leveranssäkerhet bör inte i föreskrifter utformas som ett strängare krav på avbrottstid på uttagspunkts- nivå än vad som följer av ellagen. Vi lämnar flera förslag på hur dagens regelverk om nätkoncessioner kan ändras för att underlätta en utbyggnad av elnätet. Ett annat angreppssätt på problemet är förstås att minska behovet av att bygga nät. Det kan dels vara fråga om nät som inte efterfrågas av vare sig nätföretag eller kund, dels nät som kan ersättas med annan teknik. Vi har undersökt båda dessa aspekter. Här behandlar vi den första aspekten. Alternativ teknik berör vi i avsnitt 6.2.1 tillsammans med bedömningen av ledningens allmänna lämplighet. Funktionskrav på enskild uttagspunkt Vi har uppmärksammats på att gällande föreskrifter om god kvalitet på överföringen kan leda till att nya ledningar måste byggas, med kostnader och tidsåtgång till följd, utan att ledningen är efterfrågad av vare sig nätföretaget eller dess kunder. Det handlar om att funk- tionskrav ställs på en enskild uttagspunkt när kunden själv löser driftsäkerheten, till exempel när kunden har egen reservkraft. En nätkoncessionshavare är enligt 3 kap. 9 a § första stycket el- lagen skyldig att se till att en elanvändare inte har elavbrott som över- stiger . Enligt ellagen och elförordningen får regeringen eller nätmyndigheten föreskriva strängare krav. Ei har föreskrivit sådana strängare krav i EIFS 2013:1.12 I 4 kap. 1 § föreskrivs att avbrottstiderna i de uttags- och gränspunkter där det under normala driftförhållanden är möjligt att överföra mer än 2 MW effekt, beroende på lastintervall, inte får vara längre än 2–vid normala återställningsförhål- landen och 12–vid onormala återställningsförhållanden. 12Energimarknadsinspektionens föreskrifter och allmänna råd (EIFS 2013:1) om krav som ska vara uppfyllda för att överföringen av el ska vara av god kvalitet. Översyn av koncessionsplikten och regleringen av elnät Kraven på kortare återställningstider på enskilda uttagspunkter medför att elnätet kan behöva byggas ut och förstärkas även i de fall när den berörda kunden inte efterfrågar det. Detta funktionskrav på leveranssäkerhet bidrar således till att driva fram behovet av nya led- ningar. De kunder som berörs av kravet är typiskt sett stora kunder med hög förbrukning. Det kan inte anses oskäligt att sådana kunder själva genom avtal med nätkoncessionshavaren kan få avgöra vilken återställningstid som är rimlig med tanke på verksamheten. Vår be- dömning är därför att det i nätmyndighetens föreskrifter inte bör ställas krav på en kortare återställningstid i en enskild uttagspunkt än vad som följer av ellagen, det vill säga vid avbrott. 4.5Vissa ändringar i koncessionsinstitutet bör göras för att underlätta hanteringen Vi lämnar här förslag för att underlätta hanteringen och minska administrationen för såväl nätföretagen som nätmyndigheten. Vi anser att det bör införas regler om ändring av nätkoncession (måste man söka ny nätkoncession och återkalla en del) och justering i de fall ändringen är av mindre omfattning. En kort sträcka med egen nätkoncession ska kunna omprövas med den övriga an- läggningen även om skyddstiden fortfarande löper för den kortare sträckan (en egen nätkoncession som egentligen är en ändring). Vi föreslår även regler om delöverlåtelse, sammanläggning och delning av nätkoncessioner. Detta sker utan direkt lagstöd. Slutligen föreslår vi att en nätkoncession ska kunna återkallas helt eller delvis om nätkoncessionen inte längre behövs för en ledning eller ett ledningsnät. Översyn av koncessionsplikten och regleringen av elnät 4.5.1Möjligheter till ändring, justering och omprövning av nätkoncession för linje Förslag: Koncessionshavaren ska kunna ansöka om ändring eller justering av en befintlig nätkoncession för linje. Detta ska kunna göras även om det inte har gått nätkoncessionen med- delades. En kort ledningssträcka med egen koncession, men som inte utgör en egen funktionell teknisk anläggning, ska kunna omprövas tillsammans med den övriga anläggningen även om det inte har gått nätkoncessionen för den kortare sträckan meddelades. Det finns flera lagtekniska aspekter kring dagens regelverk om nät- koncessioner som bör tas om hand vid en översyn. Dessa förändringar leder till minskad administration för nätföretag och nätmyndigheten samt ger kortare ledtider för prövning. Förutom att de berörda pro- jekten blir lättare att genomföra frigörs också resurser till mer kom- plicerade projekt. gäller nätkoncessioner vanligtvis tills vidare med en skyddstid . Efter skyddstidens utgång kan koncessionshavaren, berörd kommun eller länsstyrelse samt nätmyndigheten initiera en omprövning av nätkoncessionen. var koncessionshavaren all- tid tvungen att ansöka om förlängning av nätkoncessionen om led- ningen skulle vara kvar efter att giltighetstiden har gått ut. Möjligheten till omprövning motsvarar därmed i huvudsak vad som tidigare gällde för förlängning av nätkoncession. En ompröv- ning innebär därmed i princip en fullständig prövning motsvarande den för en prövning av en ansökan om en ny nätkoncession. Om- prövningen leder också till att en ny skyddstid inleds. Om ett nätföretag inom skyddstiden vill genomföra en genomgripande förändring av hela sträckningen är det lämpligt att nätföretaget an- söker om en ny nätkoncession för linje som ersätter den tidigare. På så sätt inleds en ny skyddstid för den nya nätkoncessionen. Vi ser ingen anledning att ändra regelverket för dessa situationer. Det förhåller sig annorlunda med de situationer när en nätkon- cession ska ändras avseende del av sträckningen, tekniskt utförande eller spänning. Även i dessa fall krävs att koncessionshavaren Översyn av koncessionsplikten och regleringen av elnät ansöker om nätkoncession även om förändringen är tämligen be- gränsad. Vi föreslår därför att det införs möjligheter till ändring och justering av en gällande nätkoncession genom en anpassad prövning. En effekt av dagens regler är att när en ny nätkoncession meddelats för en delsträcka har den nätkoncessionen en skyddstid från beslut. En sammanhållen teknisk anläggning får därmed olika skydds- tider för skilda sträckor. Vi föreslår att en kort ledningssträcka ska kunna omprövas tillsammans med den övriga anläggningen även om det inte har gått . har i en skrivelse13 lämnat förslag om ändring och omprövning av nätkoncession. skriver att ett stort antal fall där en ändring i en given nätkoncession behövs är att vänta . Exempel på när detta kan bli aktuellt är när nya stationer byggs för anslutning av vindkraft. I dessa situationer kan stationen ofta av arbetsmiljöskäl inte uppföras direkt under en be- fintlig ledning, utan måste byggas en bit ifrån ledningen. Ändringen av ledningen för att ansluta till stationen kan då inte alltid ske inom ramen för befintlig nätkoncession. Ändring av nätkoncession för linje Det bör införas en möjlighet för en koncessionshavare att, även om det inte har gått , ansöka om ändring av en lednings sträckning, utförande eller spänning. Ansökan ska kunna begränsas till att avse endast den eller de frågor i nätkoncessionen som berörs av den aktu- ella ändringen samt den sträcka som berörs. Exempel kan vara en delvis ny sträckning, markförläggning av delar av ledningen eller spänningshöjning. måste en fullständig koncessionsprövning göras i sådana fall. Om prövningen endast avser en delsträcka inne- bär det dessutom att den nya delsträckan får en egen nätkon- cession, vanligtvis med en annan skyddstid än nätkoncessionen för den övriga ledningen. Denna ordning är således både betungande och opraktisk. En ansökan om ändring av en nätkoncession bör hanteras på samma sätt som en ansökan om ny nätkoncession eller en ansökan om omprövning i den eller de frågor som ska prövas. Ett exempel är att utreda effekterna på miljö och markintrång av en spänningshöjning. 13Skrivelse med diarienr 2016/2183. Översyn av koncessionsplikten och regleringen av elnät Vi föreslår därför att det införs en ny ordning för ändring av nät- koncession motsvarande den för omprövning. Eftersom prövningen inte är fullständig bör ett beslut om ändring inte leda till att en ny skyddstid inleds. Detta innebär att en ändring som sker efter att skyddstiden har gått ut inte förhindrar att en omprövning kan in- ledas kort därefter. Justering av nätkoncession för linje En nätkoncession för linje beviljas för en huvudsaklig sträckning och utförande. Detta medger att vissa förändringar kan ske utan att en ny koncessionsansökan behövs. Trots detta kan även små justeringar av en anläggning som omfattas av nätkoncession för linje innebära att en ny nätkoncession måste sökas. Det kan vara justeringar i sam- band med detaljprojektering, en smärre flytt på grund av vägarbeten eller att en ny transformatorstation ska kopplas in. Detta innebär att även relativt små justeringar tar . Sådana justeringar bör kunna ske ännu enklare än vad förslaget om ändring av nätkoncession med- ger. Det bör därför vara möjligt att justera en nätkoncession för linje vad avser sträckning och utförande om följande tre kriterier är upp- fyllda: •Ledningens funktion ska vara densamma. Det hindrar inte att ändringen kan bero på att en ny anläggning ansluts, till exempel en transformatorstation. •Överenskommelse ska finnas med samtliga berörda markägare. •Ingen ny miljöpåverkan av betydelse behöver ske, alternativt att relevant miljöprövning har skett innan ansökan lämnas in till nät- myndigheten. Exempel på tänkbara åtgärder som kan hanteras som en justering är dimensioner på ledare, justeringar i sidled eller val av förläggnings- metod efter detaljprojektering, en kort förlängning av sträckningen samt ändringar som innebär mindre miljöpåverkan än vad nätkon- cessionen anger. En ansökan ska lämnas till nätmyndigheten som innehåller doku- mentation om vilken justering som ska ske samt att de tre kriterierna Översyn av koncessionsplikten och regleringen av elnät kan då besluta om att justera nätkon- cessionen utan att några vidare utredningsåtgärder behöver vidtas. Justeringen innebär ingen ny skyddstid för den berörda sträckan. Detta innebär att en justering som sker efter att skyddstiden har gått ut inte förhindrar att en omprövning kan inledas kort därefter. Vi har övervägt att justering ska kunna ske genom en anmälan i stället för en ansökan. Detta skulle underlätta hanteringen. Gräns- dragningen mellan ändring och justering kommer dock, åtminstone inledningsvis, inte att vara helt klarlagd. Därför är det lämpligt, åt- minstone initialt, att både ändringar och justeringar beslutas av nät- myndigheten. När gränsdragningen har tydliggjorts genom praxis kan det övervägas att övergå till ett anmälningsförfarande. Vi ser dock även ett värde i att hålla den aktuella nätkoncessionen samlad genom beslut. En ändring eller justering kan innebära att en del av en befintlig led- ning raseras. Eftersom det sker en ändring eller justering återkallas inte nätkoncessionen för den del av ledningen som raseras. Vid åter- kallelse ska nätmyndigheten fastställa återställningsåtgärder, 2 kap. 19 § ellagen. Eftersom ingen återkallelse sker behöver ellagen ändras så att nätmyndigheten även kan fastställa återställningsåtgärder för en ledningssträcka som har raserats med anledning av en ändring eller justering. Omprövning av nätkoncession för linje i vissa fall I de fall kriterierna för justering eller ändring av en befintlig nätkon- cession inte är uppfyllda kommer det som , att krävas en ny nät- koncession. Ett problem med dagens regelverk är att det har meddelats ett flertal nätkoncessioner som inte avser en egen teknisk anläggning, utan en ändring eller utbyggnad av en redan befintlig koncessionerad ledning. Dessa ändringar och utbyggnader har då fått en skyddstid som slutar senare än den för ledningen i övrigt. Detta orsakar problem om ledningen i sin helhet bör omprövas. En kort sträcka med egen koncession, men som inte utgör en egen funktionell teknisk anläggning Översyn av koncessionsplikten och regleringen av elnät bör kunna omprövas med den övriga anläggningen även om skydds- tiden egentligen fortfarande borde löpa för den kortare sträckan. Denna ändring bör gälla även befintliga anläggningar. 4.5.2Möjlighet att överlåta delvis, sammanlägga och dela nätkoncessioner Förslag: En nätkoncession ska kunna överlåtas delvis. Flera nätkoncessioner ska kunna sammanläggas. En nätkoncession för linje ska kunna delas upp i flera. Ellagen saknar bestämmelser om delöverlåtelse av en nätkon- cession. I praktiken accepteras delöverlåtelser av linjer, men inte av områden (annat än gränsjusteringar). För att underlätta en samman- slagning av nätkoncessioner för område som redovisas samlat bör det införas dels en möjlighet till delöverlåtelse av nätkoncessioner för område, dels en möjlighet att sammanlägga flera nätkoncessioner för område. Det finns då ingen anledning att ha kvar många separata nätkoncessioner som redovisas samlat. Därigenom underlättas admi- nistrationen hos såväl nätföretagen som Ei, som de interna gränserna mellan områdena och kopplingen till gamla nätstrukturer försvinner. Med en möjlighet till delöverlåtelse av nätkoncessioner för område bör nuvarande regler om gränsändring tas bort, eftersom de inte längre fyller något syfte. För att underlätta hanteringen av nätkoncessioner för linje, så att en nätkoncession avser en sammanhållen och funktionell teknisk an- läggning med en koncessionshavare bör det dels införas en möjlighet till delöverlåtelse av nätkoncessioner för linje, dels en möjlighet att sammanlägga flera nätkoncessioner för linje med samma tillåtna spän- ning samt en möjlighet att dela upp en nätkoncession för linje i lämp- liga delar utifrån teknisk funktion. Därigenom underlättas administ- rationen hos såväl nätföretagen som Ei. En möjlighet till att dela upp en nätkoncession för linje under- lättar även en omprövning av en delsträcka. Den omprövade del- sträckan får då en ny skyddstid . Alternativet vore att en omprövning av en nätkoncession skulle kunna ske delvis. Problemet med en delvis omprövning är att en och samma ledning skulle få olika skyddstider, vilket knappast kan anses vara ändamålsenligt. Översyn av koncessionsplikten och regleringen av elnät föreslår vi att det införs en möjlighet till ändring av en nät- koncession. I det fallet kvarstår den gemensamma skyddstiden. Det förutsätter dock att en viss förändring faktiskt ska ske. 4.5.3En nätkoncession bör kunna återkallas om den inte behövs Förslag: En nätkoncession ska kunna återkallas helt eller delvis om nätkoncessionen inte längre behövs för en ledning eller ett ledningsnät. kan en nätkoncession för en ledning återkallas om ledningen inte längre behövs för en säker elförsörjning. När det gäller bestämmelsen om återkallelse av nätkoncession enligt 2 kap. 18 § ellagen finns det starka skäl att införa en möjlighet att återkalla en nätkoncession för en ledning, som till följd av ändrade förhållanden eller ändringar i undantagen från kravet på nätkoncession, är koncessions- pliktig eller på grund av ändrade ägarförhållanden eller spännings- höjning av ett område omfattas av en nätkoncession för område. Ei har lämnat förslag med den innebörden till departementet i februari 2010.14 Förslaget återges också i Ei (R2011:02) samt i Ei:s remissvar på El- marknadslag (Ds 2017:44).15 Koncessionerad ledning blir IKN I sitt förslag 2010 pekade Ei på en uppkommen situation där en nät- koncessionshavare hade återkallat en nätkoncession med anledning av att en ledning inte längre var koncessionspliktig. Genom att det inte finns stöd i ellagen till att kunna återkalla en nätkoncession till följd att en ledning är koncessionspliktig avvisade Ei bolagets ansökan om återkallelse. Ett senare exempel är ett elnätsföretag som i samband med överlåtelse av en markkabel till ett hamnbolag även överlät nätkoncessionen för kabeln16. Den aktuella ledningen som om- fattas av nätkoncessionen används efter överlåtelsen endast för hamn- 14Ei:s diarienr 2010-100308. 15Ei:s diarienr 2017-102690. 16Ei:s diarienr 2015-100964. Översyn av koncessionsplikten och regleringen av elnät bolagets egen räkning inom hamnområdet. Enligt 2 § IKN-förord- ningen avses med ett internt nät ”en eller flera starkströmsledningar som innehavaren använder för överföring av el för egen räkning”. Tidi- gare, när elnätsföretaget innehade markkabeln och nätkoncessionen i hamnområdet, överförde elnätsföretaget el för annans räkning (till hamnbolaget). Elnätsföretaget finansierade sin nätverksamhet i hamn- området genom elnätsavgifter som regleras av en intäktsram. Efter överlåtelsen överför hamnbolaget el endast för egen räkning inom hamnområdet. Ett starkt argument för förslaget är uttalandet i prop. 2001/02:143 s. 77 enligt vilken en ansökan om nätkoncession för en icke konces- sionspliktig ledning ska avslås. I konsekvensens namn bör det inte vara möjligt att behålla en nätkoncession för en ledning som upphör att vara koncessionspliktig. När den situationen nu kan uppstå med- för det negativa konsekvenser för såväl koncessionshavaren som för Ei. Det är givetvis inte antalet ledningar som har nätkoncession men som inte borde ha det som är avgörande för förslaget utan att und- vika konflikter och oklarheter i gällande regelverk. Det förhållandet att vart och ett av verken inom en vindkraftpark är direktanslutet till det koncessionerade nätet med ett eget abonne- mang får även ekonomiska konsekvenser för ägaren av verken. Enligt förordningen (2017:1040) om elberedskapsavgift, nätövervaknings- avgift och elsäkerhetsavgift ska nämnda avgifter erläggas per abonne- mang och med en betydligt högre avgift för högspänningsabonne- mang. Det totala avgiftsuttaget per högspänningsabonnemang och år är . Motsvarande värde gör ett lågspänningsabonne- mang är . Förordningen gäller endast uttagspunkter, men eftersom det van- ligtvis även krävs ett visst uttag på lågspänningsnivå i anslutning till en produktionsanläggning blir reglerna tillämpliga i många fall. Enligt nuvarande regler får därmed ett bolag med 30 individuellt anslutna vindkraftverk betala sammanlagt × 30 = jämfört med om ägogränsen dragits på lågspännings- sidan i stället. Med ett gemensamt högspänningsabonnemang för hela parken blir avgiften , det vill säga skillnaden blir mycket mindre. Med tanke på att detta är en årlig avgift innebär det i ökade avgifter under parkernas livstid. Sammanfattningsvis finns det starka skäl att införa ett krav på att återkalla en nätkoncession för en ledning som till följd av ändrade Översyn av koncessionsplikten och regleringen av elnät förhållanden eller ändringar i IKN-förordningen är kon- cessionspliktig. Det är inte ändamålsenligt att en nätkoncession för linje endast kan återkallas om ledningen – inte koncessionen – inte längre behövs. Absorption av linje i område Det händer att nätkoncessioner för linje överlåts till det nätföretag som har nätkoncession för det område där ledningen finns. I de fall ledningen som nätkoncessionen för linje avser inte har en högre spänning än den högsta tillåtna spänningen för nätkoncessionen för område uppstår frågan om nätkoncessionen för linje ska finnas kvar, trots att ledningsinnehavaren har rätt att driva ledningen med stöd av nätkoncessionen för område. Samma fråga kan uppkomma om den högsta tillåtna spänningen för en nätkoncession för område höjs, eller när gränserna för ett koncessionsområde ändras så att en ledning för vilken nätkoncession för linje gäller också omfattas av nätkonces- sion för område. Situationen är jämförbar med den som beskrivits ovan angående när en nätkoncession inte behövs till följd av att en ledning i stället bör ingå i ett IKN. I praktiken har dessa situationer hanterats så att nätkoncessionen för linje anses bli en del av nätkoncessionen för område (absorption). Detta sker utan något formellt beslut. Ei har i sitt remissvar på El- marknadslag (Ds 2017:44) föreslagit att det i lagstiftningen förtyd- ligas att situationen ska hanteras på detta sätt. Vi ser detta som en lösning, men föreslår att även denna situation löses genom att kon- cessionen återkallas. Skälen till detta är följande: Lagstiftning saknas för de fall en befintlig ledning av någon anledning helt eller delvis går inom gränserna för den egna nätkoncessionen för område. Om ett nätföretag mot förmodan skulle ansöka om en ny nätkoncession för linje för en ledning som skulle kunna hanteras inom ramen för samma företags nätkoncession för område, skulle den nya ansökan avslås på grund av att nätkoncessionen för linje inte behövs.17 Sådana möjlig- heter finns inte för befintliga ledningar. Återkallelse av nätkonces- sionen för linje är heller inte möjlig med den utformning som 2 kap. 18 § ellagen har . I praktiken har nätkoncessioner för linje därför införlivats i nätkoncession för område genom absorption. 17Se regeringens beslut i ärende N2007/228/E (Ei:s diarienr 2008-100055). Översyn av koncessionsplikten och regleringen av elnät