sou · H7B335d2 · 2019-06-17 00:00:00 — begår eller uppmanar till brott mot rikets säkerhet eller mot all män ordning, som våldsamma aktioner eller sabotage, uppmanar, främjar eller genomför aktioner som innebär skade görelse, olaga intrång eller andra lagbrott, angriper myndigheter eller andra samhällsinstitutioner genom dataintrång eller dataattacker, medvetet vilseleder eller sprider felaktig information i syfte att underminera demokratin, uppmanar sina medlemmar eller allmänheten att inte följa svensk lag, t.ex. genom att uppmana enskilda att fildela eller skattefuska. BIDRAG FÅR LÄMNAS OM DET FINNS SÄRSKILDA SKÄL Det civila samhället bygger på ett omfattande frivilligt engagemang. Även en organisation som väljer sina före trädare och samarbetspartners med omsorg kan ha svårt att förutse och förhindra alla ageranden som är i strid med demokrativillkoret. Om en organisation har brutit mot demokrativillkoret kan den ändå få bidrag om det finns särskilda skäl för det. Vad som utgör särskilda skäl får bedömas av bidragsgivaren i det enskilda fallet. Det ska särskilt beaktas om organisationen tagit avstånd från agerandet. En organisa tion som inte tar avstånd från ett agerande som strider mot demokrati villkoret, kan i regel inte beviljas bidrag. Det ska också särskilt beaktas om organisationen har vidtagit adekvata åtgärder för att säkerställa att agerandet inte upprepas. Det kan handla om att utesluta en företrädare från organisationen. För riksorganisationer kan det vara nödvändigt att utesluta en medlems- eller lokalförening för att säkerställa att ett agerande inte upprepas. En organisation ska kunna bättra sig – särskilda skäl Om en organisation eller en företrädare för organisationen har agerat på ett sätt som strider mot demokrativillkoret får bidrag ändå lämnas till organisationen om det finns särskilda skäl. Vid bedömningen ska särskilt beaktas om organisationen tagit avstånd från agerandet och vidtagit adekvata åtgärder för att säkerställa att det inte upprepas. Om agerandet upprepas? Vid bedömningen av om det finns särskilda skäl bör det beaktas vilka möjligheter organisationen haft att förebygga agerandet. En organisa tion som vid ett enstaka tillfälle inbjudit en föreläsare som uttalat sig på ett sätt som strider mot demokrativillkoret, bör ändå kunna få bidrag om den tydligt tar avstånd från den uppfattning som föreläsaren framfört. Om agerandet upprepas, t.ex. om en föreläsare som uttalat sig i strid med demokrativillkoret bjuds in vid upprepade tillfällen, bör organisationen däremot inte kunna undgå ansvar genom att i efterhand ta avstånd från uttalandena. Den har i ett sådant fall haft möjlighet att förhindra agerandet. Andra omständigheter då det kan finnas särskilda skäl att bevilja bidrag Vid bedömningen av om det kan anses föreligga särskilda skäl bör bidragsgivaren beakta hur allvarligt agerandet bedöms vara. Vid allvar liga ageranden, t.ex. främjande av terrorism eller utövande av våld med hatmotiv, kan det normalt inte anses föreligga särskilda skäl. Om ett flertal företrädare eller medlemsorganisationer agerat på ett otillåtet sätt eller om styrelsen eller en övervägande majoritet av medlemmarna har ställt sig bakom agerandet bör det inte heller finnas särskilda skäl att bevilja bidrag. Har organisationen visat tydligt att den tar avstånd från agerandet? Har den vidtagit åtgärder för att agerandet inte ska upprepas? Hur länge ska organisationen stå till svars? En prövning av om en organisation uppfyller demokrativillkoret får göras vid varje beslutstillfälle utifrån vad som då kan anses ligga organi sationen till last. Hur en överträdelse av demokrativillkoret bör ligga organisationen till last är en bedömningsfråga. Det går inte att sätta några fasta tidsgränser eftersom det beror på vad överträdelsen består i. Organisationens ställningstaganden kring agerandet liksom vilka åtgärder som vidtagits för att säkerställa att det inte upprepas, måste också beaktas. En enstaka överträdelse av demokrativillkoret bör inte självklart utesluta organisationen från bidrag . Allvarliga över trädelser måste dock få långsiktiga konsekvenser. Demokrativillkoret är till för att skydda enskilda individer mot kränkningar och upprätt hålla bidragens legitimitet. Till exempel finansiering av terrorism eller utövande av våld med hatmotiv kan innebära att en organisation inte bedöms uppfylla demokrativillkoret trots att överträdelsen har skett tillbaka. ”Tänk på att … en organisation kan behöva granskas vid flera olika tillfällen, t.ex. när – en ansökan kommer in, – uppföljning eller utvärdering görs, – tips kommer från t.ex. allmänheten eller föreningsmedlemmar, – misstanke uppstår, t.ex. på grund av nyhets rapportering eller utspel i sociala medier, – stickprov görs. Granskning utifrån demokrativillkoret 5 Att granska om en organisation och dess verksamhet uppfyller demokrativillkoret är en viktig del av bidragsgivningen. Hur granskningen av ansökningar genomförs varierar mellan olika bidragsgivare. En del bidragsgivare fördelar bidrag till ungefär samma organisationer . Andra tar emot och hanterar ansökningar från många olika organisationer och fler tillkommer löpande. Det är därför inte möjligt för alla bidragsgivare att tillämpa samma metoder i gransknings förfarandet. Det som beskrivs här ska ses som allmänna rekommenda tioner för hur en granskning kan gå till. När en ansökning inkommer görs en första granskning. Hur djup gående den bör vara beror på om bidragsgivaren känner till organisa tionen . Först och främst granskas beslutade dokument i organisationen såsom stadgar, årsmötesprotokoll och program förklaringar. En del bidragsgivande myndigheter och organisationer kräver även att organisationen i ansökan intygar att verksamheten inte strider mot demokrativillkoret. Flera kommuner och regioner genom för någon form av introduktion för nya föreningar som söker bidrag i syfte att förklara de villkor som gäller. Genom dialog och samtal med föreningen kan eventuella frågeställningar kring uppställda villkor lösas. Med en sådan ordning kan bidragsgivare och organisationer bygga upp tillit och ett ömsesidigt förtroende. Ambitionsnivån i granskningen måste alltid ställas mot bidragets storlek och tillgängliga resurser. En omfattande granskning av samtliga ansökande organisationer låter sig av resursskäl inte göras. En sådan granskning kan dessutom upplevas som en onödig inskränkning av organisationers oberoende och självständighet. Om organisationen är ny för bidragsgivaren eller om det finns anled ning att misstänka brister i demokratihänseende, kan det finnas skäl för en utökad granskning. Det kan t.ex. röra sig om uppgifter som framkommit i nyhetsmedier eller sociala medier. Det kan även ha kommit tips från allmänheten eller organisationens medlemmar. En utökad granskning kan också föranledas av att det upptäcks att organi sationen har lämnat oriktiga uppgifter. Om en för bidragsgivaren tidigare känd organisation har ändrat sina stadgar kan det också finnas anledning att utöka granskningen. En del bidragsgivare kallar sådana utökade granskningar för uppföljningar. Vid en utökad granskning kan det vara meningsfullt att undersöka webbsidor och sociala medier som är kopplade till organisationen, samt om den eller dess företrädare förekommer i nyhetsrapportering. Hand läggaren kan också be om referenser från myndigheter, kommuner, organisationer eller personer som kan ha kännedom om organisationen. Dokument som kan ingå i en granskning • ekonomisk redovisning, • övriga policydokument, • föreningens webbsida, • sociala medier, För att få bättre kunskap om organisationen kan handläggaren kontakta dess företrädare direkt och även besöka organisationen eller någon av dess verksamheter. Även i utvärderingar av utbetalade bidrag kan det vara rimligt att ta upp frågor som rör demokrativillkoret. Utöver den granskning som sker vid ansökningstillfället kan bidrags givaren också ta fram rutiner för att göra återkommande granskningar. Det kan vara motiverat att regelbundet göra mer djupgående gransk ningar. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) gör t.ex. granskningar av varje organisation . Ett annat sätt är att välja ut verksamheter som bedöms vara risk fyllda, t.ex. mot bakgrund av att organisationen är ny eller bidraget avser stora belopp. Ytterligare ett alternativ är att välja vilka organisa tioner som ska granskas genom stickprov. Det är viktigt att valet av verksamheter eller organisationer som ska granskas djupare sker på relevanta och icke-diskriminerande grunder. Ett kompletterande arbetssätt är att de organisationer som i en ansökan eller redovisning visar på förändringar jämfört med beslut under tidigare bidragsår väljs ut för fördjupad granskning. Rutiner kring fördjupad granskning under handläggning och upp följning kan bli ett viktigt verktyg i kvalitetsarbetet. Efterkontroller i form av stickprov kan bidra till att säkerställa att rutiner, instruk tioner och krav på dokumentation har följts och att rätt bidragsbeslut har fattats. Vilka rutiner har vi ? Hur väljer vi ut de organisationer som ska granskas på djupet? Vilka förändringar kan vi behöva göra för att ha kvaliteten och därigenom säkerställa att alla organisationer som får bidrag uppfyller demokrativillkoret? Vem ansvarar för att visa att villkoren är uppfyllda? Huvudregeln är att den som ansöker om ett bidrag ska visa att samtliga villkor för bidraget är uppfyllda. Detta gäller även demokrativillkoret. Den ansökande organisationen ska ge in alla handlingar och lämna de upplysningar som är relevanta för prövningen, t.ex. stadgar, årsmötes protokoll och verksamhetsberättelse. krävs att sökanden in tygar i ansökan att verksamheten är förenlig med demokrativillkoret. En organisation som intygar detta och det av inkomna handlingar inte framgår annat, får antas uppfylla demokrativillkoret. Om en bidragsgivare får information om att en organisation brister angående demokrativillkoret, bör organisa tionen ges tillfälle att bemöta uppgifterna. Det kan också vara aktuellt att begära in kompletteringar från organisationen. Bidragsgivaren bör i så stor utsträckning som möjligt konkretisera den omständighet eller det agerande som organisationen lastas för. Det kan vara svårt för en organisation att bemöta mer allmänna på ståenden om brister i förhållande till demokrativillkoret. Om en organisation inte kan eller vill bemöta uppgifter som ute sluter organisationen från bidrag, kan bidragsgivaren bedöma att organisationen inte har visat att den uppfyller demokrativillkoret. Om det kommer till beslut om att stoppa utbetalningar av ett be viljat bidrag eller återkräva bidrag, ligger det alltid på bidragsgivaren att visa på vilket sätt en organisation inte uppfyller demokrativillkoret. Kan vi vara tydligare i vår kommunikation med bidragssökande organisationer när en misstanke uppstår om att deras verksam het strider mot demokrativillkoret? Bidragsgivaren ska inte avgöra om ett brott begåtts Ett agerande som strider mot demokrativillkoret skulle i vissa fall kunna vara brottsligt. Bidragsgivaren ska aldrig bedöma eller uttala sig om huruvida en företrädare gjort sig skyldig till ett brott. En bidragstagare kan däremot själv välja att göra en polisanmälan i fall vid misstanke om brott. Om en företrädare för en organisation har dömts för brott, t.ex. för hets mot folkgrupp, finns det dock inga hinder för att domen beaktas vid bedömningen av om demokrati villkoret är uppfyllt. Kravet på demokratisk uppbyggnad Det är vanligt att bidragsgivare ställer krav på att en förening är organiserad enligt traditionell föreningsdemokrati. Att enskilda medlemmar har möjlighet att delta i och påverka en förening och dess verksamhet kan innebära ett visst skydd mot att föreningen agerar odemokratiskt, men det är ingen garanti. Vid bedömningen av om demokrativillkoret är uppfyllt är det viktigt att komma ihåg att en förening, trots att den är demokratiskt uppbyggd, mycket väl kan agera i strid med samhällets grundläggande värderingar. Enligt rättspraxis ska en ideell förening ha antagit stadgar som är så fullständiga att åtminstone namnet på föreningen, ändamålet och verksamheten framgår. Dessutom bör stadgarna reglera hur beslut fattas, hur föreningen företräds, hur ansvar kan utkrävas, hur stadgarna kan ändras och vad som krävs för att upplösa föreningen. Den ska ledas av en styrelse som sköter föreningens angelägenheter för medlemmarnas räkning. I en medlemsorganisation ska medlemskapet vara öppet och alla medlemmar ska kunna påverka verksamheten och kunna ställa styrelsen till svars. Konventionsstaterna”är skyldiga att avskaffa all diskriminering av kvinnor samt vidta lämpliga åtgärder för att främja jämställdhet mellan könen. FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor Exempel på hur demokrativillkoret Här följer några exempel på hur granskning kan gå till vid bedömning av om organisationer uppfyller demokrativillkoret eller inte. Fallen är fiktiva. En idéburen och demokratiskt uppbyggd riksorganisation med hundratals medlemmar och flera medlemsorganisationer ansöker om organisationsbidrag för att genomföra lägerverksamheter och över levnadskurser. En granskning av organisationens hemsida visar att ordföranden för en av dess medlemsorganisationer har uttalat att de strävar efter att skapa en ”nationalsocialistisk ledarstat”. Bidragsgivaren ställer frågor om detta och får till svar att varje medlemsorganisation måste stå för sin egen ideologi. Organisationen vidtar dock inga åtgärder för att t.ex. utesluta medlemsorganisationen. Bidragsgivaren bedömer att medlemsorganisationen har åsikter som är diskriminerande och som strider mot principen om alla människors lika värde. Även om riks organisationen inte står bakom medlemsorganisationens åsikter, kan den genom sitt samröre anses rättfärdiga åsikterna, särskilt då den varken tagit avstånd från eller uteslutit medlemsorganisationen. Bidragsgivaren bedömer att agerandet omfattas av den tredje punk ten i demokrativillkoret, och att det inte finns några särskilda skäl för att bevilja riksorganisationen bidrag. Organisationen är enligt stadgarna demokratiskt uppbyggd och tar uttryckligen avstånd från våldsamma och olagliga manifestationer. Bidragsgivaren hittar information i medierna om att en medlem i organisationen deltagit vid en våldsam aktion mot en minkuppfödare. Byggnader utsattes för bl.a. hotfullt klotter och flera minkar släpptes ut. När bidragsgivaren ställer frågor till organisationens företrädare tar dessa avstånd från aktionen, men säger också att det som medlemmar gör på sin fritid inte kan vara organisationens ansvar. Det framkommer dock vid fördjupad granskning att organisationen har betalat medlem mens resor till minkfarmen och att en styrelseledamot på sociala medier har uttryckt sitt stöd för aktionen. Bidragsgivaren bedömer att organisationen främjat och rättfärdigat kränkningar av en enskild persons grundläggande fri- och rättig heter samt motarbetat det demokratiska styrelseskicket, vilket strider mot tredje och fjärde punkten i demokrativillkoret. Det finns inga särskilda skäl för att bevilja bidrag. En bidragsgivare får ett tips från allmänheten om att en organisation som har beviljats bidrag inte har genomfört ett årsmöte, trots att den uppgett detta. Bidragsgivaren kontaktar några av organisationens företrädare för att få information. En styrelseledamot bekräftar att årsmötet inte har ägt rum. Dessutom berättar flera medlemmar att personer i styrelsen med hot om uteslutning vid tidigare möten tvingat medlemmar att rösta för vissa förslag. Organisationen vill inte kännas vid uppgifterna, men bidragsgivaren bedömer att de uppgifter som framkommit visar att organisationen brister i demokratisk uppbyggnad eftersom den har fabricerat ett protokoll över ett årsmöte som inte har ägt rum. Organisationens företrädare har hotat medlemmar och alltså agerat i strid med första punkten i demokrativillkoret. Organisationen uppfyller därmed inte villkoren för bidrag och bedöms vara återbetalningsskyldig. Antirasism utan våld? En antirasistisk organisation ansöker om projektbidrag för att genom föra en musikfestival. Organisationen har medlemmar över hela landet och genomför många olika aktiviteter, som seminarier, utbildningar och offentliga manifestationer mot rasism. Vid eftersökningar på inter net uppmärksammar bidragsgivaren att det har förekommit våld vid en demonstration arrangerad av organisationen. Bidragsgivaren ber organisationen att bemöta uppgifterna. Den bekräftar att många medlemmar var våldsamma vid demonstrationen, men att händelsen inträffade . har styrel sen bytts ut och den nuvarande ordföranden har i medlemstidningen fördömt det som skedde och uttalat att våld aldrig får accepteras i arbetet mot rasism. Bidragsgivaren bedömer att organisationen har agerat på ett sätt som strider mot demokrativillkoret, men att organisationen har tagit avstånd från agerandet och även har vidtagit åtgärder för att säkerställa att detta inte ska upprepas. Det finns därför särskilda skäl för att bevilja bidrag. Det”allmänna ska motverka diskriminering av människor på grund av kön, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung, språklig eller religiös tillhörighet, funktionshinder, sexuell läggning, ålder eller andra omständigheter som gäller den enskilde som person. 1 kap. 2 § regeringsformen Avgöranden avseende demokrativillkor 7 Det finns ett antal fall där tidigare gällande demokrativillkor har prövats. Det har gällt villkor om att en organisation i sin verksamhet ska respektera demokratins idéer. Här ger vi några exempel, varav ett är ett bidragsärende från en kommun, där ett påstått odemokratiskt agerande har hanterats. Övriga beslut som redovisas har fattats av Myndigheten för ungdoms- och civil samhällesfrågor, MUCF, vilken är den enda statliga myndighet som har fattat beslut om att avslå ansökningar med hänvisning till att den sökande organisationens verksamhet varit i strid med demokratins idéer. Några av dessa beslut har överklagats och prövats i domstol. Förening tog inte avstånd från rasism kommun upptäckte att en förening som fått bidrag av kommunen uttryckte sig rasistiskt på sin hemsida. Föreningen hade bl.a. skrivit ”så kallade medborgare”, ”löss” och ”efter sedvanligt tjafs med personer från den här kulturen”. Kommunen beviljade inte föreningen bidrag, men gav föreningen möjlighet att återfå bidrag under förutsättning att den tog avstånd från uttalandena och försäkrade att den person som fällt dessa inte i fort sättningen skulle få företrädda föreningen. Kommunen ställde också krav på att föreningen skulle arbeta med sin värdegrund och inkomma med en åtgärdsplan. Föreningen ville dock inte ta avstånd från uttalandena och efter ett nämndbeslut stängdes därför föreningen av från bidrag. Vägrade ta kvinna i hand En företrädare för en organisation vägrade att hälsa på en kvinna genom att ta henne i hand. En fråga väcktes om huruvida detta innebar att organisationen inte uppfyllde villkoret om att den i sin verksamhet ska respektera demokratins idéer. MUCF:s utredning visade att det inte förekom diskriminering av kvinnor i organisationens styrande dokument. Kvinnor innehade också styrelseposter och även i övrigt samma rättigheter som män inom organisationen. I MUCF:s prövning av bidragsansökan ansågs det sätt som en av organisationens företrädare hälsade på inte innebära att organisa tionens verksamhet stred mot demokratins idéer. MUCF dnr 0566/16. Generaliserande omdömen i ett idéprogram MUCF avslog en organisations bidragsansökan på grund av att inne hållet i dess idéprogram inte ansågs vara förenligt med respekten för alla människors lika värde och demokratins idéer. Förvaltningsrätten uttalade senare att det inte strider mot demo kratins idéer att förespråka en restriktiv invandring. Däremot ansågs organisationens verksamhet inte vara förenlig med demokratins idéer eftersom idéprogrammet innehöll generaliserande omdömen om in vandrare och skrivningar om att invandring utgjorde ett hot mot den nationella gemenskapen. Kammarrätten gjorde senare samma bedöm ning som förvaltningsrätten och organisationen beviljades inte bidrag. MUCF dnr 1255/16, Förvaltningsrätten i Stock holms dom i mål nr 193-17 och Kammarrätten En organisations styrelsemedlem gjorde offentligt nedsättande ut talanden om, och uppmanade till våld mot, en viss etnisk grupp. MUCF prövade om bidrag skulle återkallas då man ansåg att uttalandena kunde betraktas som oförenliga med villkoret om att organisations verksamhet inte får strida mot demokratins idéer. Organisationen uteslöt styrelsemedlemmen och fördömde ut talandet offentligt. Den kontaktade och framförde också en ursäkt till företrädare för den etniska grupp som pekats ut i uttalandet. Dessa åtgärder ansåg MUCF vara tillräckliga för att inte återkräva bidraget. Det beviljade bidraget återkrävdes dock ändå eftersom organisationen ansågs ha lämnat oriktiga uppgifter gällande sitt medlemsantal. MUCF dnr 0755/16. Uteslutning efter spridning av propaganda MUCF genomförde en utökad granskning av en organisation som mottagit bidrag. Det framkom då bl.a. att företrädare för organisationens medlemsföreningar hade delat våldsbejakande islamistisk propaganda i sociala medier och att en av organisationens företrädare stridit i för våldsbejakande extremister. MUCF bedömde att agerandet inte var förenligt med demokrati villkoret och att organisationen inte i tillräckligt hög grad hade tagit avstånd från eller problematiserat agerandena. Bidragsansökan avslogs och beslut fattades om återkrav av utbetalda medel. Förvaltningsrätten upphävde dock MUCF:s beslut. Domstolen fann att merparten av medlemsföreningarnas och de förtroendevaldas åsikter och ageranden som påvisats i MUCF:s utredning stod i strid med demokratins idéer, men att organisationen genom att utesluta företrädarna hade agerat på ett sådant sätt att den inte kunde lastas för dessa. MUCF dnr 1439/16 och 0987/15, Förvaltnings En organisation finansierade och distribuerade en tidskrift som ut målade en religiös grupp som en samhällsfara och använde rasistiska begrepp om mörkhyade personer. Tidskriften distribuerades tillsam mans med organisationens medlemstidning. En av organisationens styrelsemedlemmar var redaktör för tidskriften. Organisationens koppling till tidskriften ansågs av MUCF vara sådan att det som publicerats var relevant för bedömningen av organi sationens rätt till bidrag. Organisationen hade inte tagit avstånd från publiceringarna eller vidtagit några andra åtgärder vilket innebar att verksamheten ansågs strida mot demokratins idéer. Organisationens ansökan om bidrag avslogs. MUCF dnr 1525/17 och Förvaltningsrätten i Stock Rättfärdigande av odemokratiska rörelser i andra länder En organisation ansökte om bidrag, men fick avslag av MUCF med anledning av att organisationens ordförande hade hållit tal vid 40-års firandet av rörelsen PKK:s grundande. Eftersom PKK av och EU betraktas som en terroristorganisation, ansåg MUCF att med verkandet vid firandet innebar att organisationens verksamhet var i strid med demokratins idéer. Förvaltningsrätten avslog organisationens överklagande och ut talade bl.a. att ordföranden, med hänsyn till sin ställning inom organi sationen, ansågs ha närvarat inte endast i egenskap av privatperson utan även som representant för organisationen. Mot bakgrund av evenemangets syfte bedömdes ordförandens närvaro och insats ge anledning att ifrågasätta organisationens inställ ning till demokratiska principer utifrån villkoren för att uppbära stats bidrag. Organisationen beviljades inte bidrag. MUCF dnr 1436/17 och Förvaltningsrätten i Stock 1.Santiagokonventionen mot organhandel. 2.Ingen regel utan undantag – en trygg sjukförsäkring med människan i centrum. 3.Effektivt, tydligt och träffsäkert –det statliga åtagandet för framtidens arbetsmarknad. 4.Framtidsval – karriärvägledning för individ och samhälle. 5.Tid för trygghet. 6.En långsiktig, samordnad och dialog baserad styrning av högskolan.