sou · H7B329 · 2019-06-05 00:00:00 — Detta återspeglas även i dialogerna med våra referensgrupper, där behovet av att stärka hälso- och sjukvårdens roll i det främjande och förebyggande arbetet ofta lyfts. Inte minst av företrädare för professionerna och om möjligt än mer av de yngre professionsföreträdare vi möter, samt av patient/brukarföreträdare. I sammanhanget är det glädjande att konstatera att svenska kvinnor och män ligger i topp vad gäller antalet förväntade friska levnadsår (Healthy Life Years, HLY) när man jämför EU-länderna.16 var snittet i EU 64,2 HLY för kvinnor och 63,5 HLY för män. I var förväntat antal HLY vid födseln 73,3 för kvinnor och 73,0 för män. ligger också i topp bland EU-länderna när man tittar på antalet förväntade HLY som andel av totalt förväntad livslängd, för både kvinnor och män.17 En god hälsa är inte bara central för den enskilda individen. En befolkning som är frisk och mår bra skapar bättre förutsättningar för välstånd och ökad tillväxt genom minskad sjukfrånvaro, ökad sysselsättning, högre produktivitet och minskade behov av vård och 133 kap. 1 och 2 §§ HSL. 1996/97:60 Prioriteringar inom hälso- och sjukvården. 16Healthy Life Years, eller friska livsår på svenska, förkortas HLY och definieras som antal år en person förväntas leva i ett friskt tillstånd. Indikatorn är baserad på åldersspecifik prevalens av befolkningen i hälsosamma och ohälsosamma tillstånd och åldersspecifik mortalitets- information. Ett friskt tillstånd definieras som ett tillstånd utan begränsningar i funktion och utan funktionsnedsättning. Indikatorn beräknas med hjälp av ”Sullivanmetoden”. Den baseras på mätningar av den åldersspecifika proportionen av en befolkning med respektive utan funktionsnedsättning, och på mortalitetsdata. 17Eurostat, Healthy life years (from 2004 onwards). Hälso- och sjukvårdens roll i att främja hälsa, förebygga sjukdom och… Precis som det också beskrivs i Agenda är hälsa både ett mål och ett medel för att uppnå en hållbar utveckling. Det gäller i precis som i övriga världen. Att vi som land förmår säkerställa att de år som läggs till vår levnad så långt möjligt blir friska år, där vi kan leva med bibehållen livskvalitet och där vi inte har några stora vård- och omsorgsbehov, kommer vara avgörande för att faktiskt kunna leverera på samhällskontraktet och ge vård och stöd till de som behöver det. Ansvaret för det breda folkhälsoarbete som detta kräver faller på i princip alla samhällssektorer och aktörer, inklusive men inte enbart, hälso- och sjukvården. Detta reflekteras även i den utvecklade folkhälsopolitiken som beslutade om 2018. Där utgör ”en jämlik och hälsofrämjande hälso- och sjukvård” ett av åtta särskilda målområden. Där lyfts också behovet av en tydligare proaktiv ansats i form av starkare förebyggande insatser för patienter och befolkning. Dessa insatser är även av betydelse för en jämlik vård och för att minska hälsoskillnader i befolkningen.18 har en lång tradition av att arbeta med hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande insatser inom exempelvis mödra- och barn- hälsovård, ungdomsmottagningar, företagshälsovård, tandvård och elevhälsa. Folkhälsan i är ur ett internationellt perspektiv god och för stora delar av befolkningen utvecklas hälsan överlag positivt.19 Hälsan är dock inte jämlikt fördelad och generella hälso- främjande och sjukdomsförebyggande insatser når inte alla grupper i lika stor omfattning. Den psykiska ohälsan ökar också, t.ex. bland barn och unga.20 Det finns flera förklaringar till att skillnader kan uppkomma. Det handlar bl.a. om tillgänglighet (inte minst fysisk), bemötande, förtroende, barriärer (språkliga, kulturella, sociala) och hälsolitteracitet.21 Talande nog är händelser i hela spannet från 2017/18:249 En god och jämlik hälsa – en utvecklad folkhälsopolitik. 19Folkhälsomyndigheten, Folkhälsans utveckling: Årsrapport , 2019. 20Socialstyrelsen, Utvecklingen av psykisk ohälsa bland barn och unga vuxna – , 2017. 21Folkhälsomyndigheten, Uppdrag att analysera utvecklingen av utbildningsnivåerna i befolk- ningen ur ett folkhälso- respektive hälso- och sjukvårdsperspektiv: Slutredovisning av regerings- uppdrag, 2015; Vårdanalys, Förebygga för att överbrygga? Jämlikhet i hälso- och sjukvårdens före- byggande arbete mot ohälsosamma levnadsvanor, 2014. Hälso- och sjukvårdens roll i att främja hälsa, förebygga sjukdom och… ohälsosamma levnadsvanor till allvarliga bakteriella infektioner vanligare bland personer med låg socioekonomisk status.22 Hälso- och sjukvårdens organisering är avgörande för att skapa förutsättningar för en jämlik vård vad gäller både tillgång till vård och kvalitet i behandlande, främjande och förebyggande insatser, så att dessa anpassas utifrån proportionell universalism, dvs. är tillgängliga för alla men anpassade utifrån olika gruppers särskilda behov.23 En analys som Myndigheten för vård- och omsorgsanalys (Vårdanalys) genomfört visar att hälso- och sjukvårdens före- byggande arbete riskerar att öka skillnaderna mellan olika befolk- ningsgrupper snarare än att motverka dem, såvida inte arbetet genomsyras av ett systematiskt jämlikhetsfokus. Analysen tyder på att personer med bättre socioekonomiska förutsättningar i högre grad än andra grupper både deltar i förebyggande aktiviteter som rekommenderas av vården och förändrar sina levnadsvanor. Där- emot kontaktar personer med sämre socioekonomiska förutsätt- ningar primärvården i högre grad än befolkningen i övrigt, medan högutbildade är överrepresenterade i vården i stort. Primärvården har därmed en viktig roll i att bedriva ett förebyggande arbete för grupper som inte nås på annat sätt.24 7.2.3Hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande insatser i hälso- och sjukvården En av de enskilt viktigaste insatserna inom folkhälsoområdet har varit införandet av vaccinationsprogram på befolkningsnivå. Få åtgärder har på ett så effektivt sätt medfört att förekomsten av ett antal allvarliga sjukdomar har minskat drastiskt och i vissa fall till och med eliminerats.25 Andra betydelsefulla insatser för att före- bygga och begränsa effekterna av smittsamma sjukdomar är ut- brottsutredningar och smittspårningar, där målet är att så snabbt som möjligt klarlägga källan till utbrottet och förhindra att fler människor smittas. Vidare är en rationell antibiotikaanvändning 22Folkhälsomyndigheten, Folkhälsodata: Nationella folkhälsonekäten: Tobaksvanor, 2019; Pini et al., Socioeconomic disparities associated with 29 common infectious diseases in , 2005–14: An individually matched case-control study, 2019. 23SOU 2017:47 Nästa steg på vägen mot en mer jämlik hälsa: Förslag för ett långsiktigt arbete för en god och jämlik hälsa. 24Vårdanalys, Förebygga för att överbrygga? Jämlikhet i hälso- och sjukvårdens förebyggande arbete mot ohälsosamma levnadsvanor, 2014. 2011/12:123 Ny ordning för nationella vaccinationsprogram. Hälso- och sjukvårdens roll i att främja hälsa, förebygga sjukdom och… inom både hälso- och sjukvård och djurhållning en förutsättning för att vi på lång sikt ska ha fungerande antibiotika. Här spelar inte minst primärvården en viktig roll genom korrekt användning av antibiotika och genom att öka kunskapen hos patienter och allmänhet om antibiotikaresistens. Hälso- och sjukvården genomför även screening på en rad olika områden med början redan vid födseln i form av det så kallade PKU- testet.26 Andra exempel är den gynekologiska cellprovtagningen för tidig upptäckt av livmoderhalscancer och mammografi för att upp- täcka tidiga stadier av bröstcancer. Screeningen erbjuds personer i olika åldersgrupper eller som tillhör vissa riskgrupper i syfte att minska dödlighet och sjuklighet i olika sjukdomar. Risker med över- diagnostik och påföljande överbehandling finns dock alltid. För många program finns också en snedrekrytering och personer med låg utbildning deltar i lägre utsträckning. Det nationella screening- rådet27 vid utarbetar rekommendationer om natio- nella screeningprogram. Sexuell hälsa utgör en viktig del av individers generella hälsa, välbefinnande och livskvalitet under alla faser i livet. Primärvården, inklusive mödravården och ungdomsmottagningar, har en under- skattad roll att aktivt bidra till att förebygga sexuell ohälsa och främja sexuell hälsa. Den bör även utgöra en självklar del av hälso- och sjukvården att vända sig till för provtagning för hiv och andra sexuellt överförbara infektioner. Den sexuella hälsan utgör dock ett bredare spektrum av områden än smittskydd, med bäring på såväl mentala som kroppsliga funktioner.28 Vården av personer med kroniska sjukdomar står för en stor del av hälso- och sjukvårdskostnaderna, som många av dagens kroniska sjukdomar kan förebyggas eller fördröjas.29 Cancer, hjärt-kärlsjukdom, kroniska lungsjukdomar och diabetes delar fyra 26PKU-test tas på nyfödda barn i och är ett screeningtest för ett antal ovanliga medfödda sjukdomar. 27Socialstyrelsen, Nationella . 28Folkhälsomyndigheten, Sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter för alla. Sammanfattning av , 2018. 29Regeringskansliet, Nationell strategi för att förebygga och behandla kroniska sjukdomar 2014–2017, 2014; , Nationella riktlinjer för prevention och behandling vid ohälsosamma levnadsvanor: Stöd för styrning och ledning, 2018. Hälso- och sjukvårdens roll i att främja hälsa, förebygga sjukdom och… levnadsvanor som riskfaktorer: fysisk inaktivitet, ohälsosamma mat- vanor, tobaksbruk och riskbruk av alkohol.30 Drygt en fjärdedel av den samlade sjukdomsbördan i kan tillskrivas dessa levnads- vanor.31 Hälsofrämjande åtgärder är även viktiga för dem som redan har drabbats av en kronisk sjukdom och kan påverka såväl risken för att återinsjukna, som komplikationsrisk och behov av vård. Som exempel på hälsofrämjande och förebyggande insatser mot icke- smittsamma sjukdomar kan nämnas olika former av rådgivande samtal, individanpassad skriftlig ordination av fysisk aktivitet samt hälsosamtal riktade mot t.ex. hjärt-kärlsjukdom. har tagit fram nationella riktlinjer för ”prevention och behandling vid ohälsosamma levnadsvanor: Stöd för styrning och ledning”. Dess- utom återfinns åtgärder som tar sikte på levnadsvanor i flera andra nationella riktlinjer såsom t.ex. de för vård vid astma och KOL, för vård vid depression och ångestsyndrom, för vård vid stroke samt för hjärtsjukvård.32 har också samlat material som stöd, verktyg och inspiration till det hälsofrämjande och sjukdoms- förebyggande arbetet för den som arbetar i hälso- och sjukvården.33 Andelen personer som uppger ett nedsatt psykiskt välbefinnande har ökat . Ökningen har skett i hela befolkningen, även om vissa grupper är särskilt utsatta, däribland barn och unga, personer med funktionsnedsättningar, hbtq-personer och vissa nationella minoriteter. En viktig aspekt i arbetet med att främja psykisk hälsa, förebygga psykisk ohälsa och stärka det suicidpreventiva arbetet är tillgänglighet till hälso- och sjukvård. Det kan handla om bemanning och kompetens om psykisk ohälsa och suicid, telefontillgänglighet och digitala lösningar, inte minst i primärvården. För en god konti- nuitet för patienten kan interprofessionella team, särskilda vård- samordnare och individuella planer för patienter med psykisk ohälsa vara av betydelse. Vidare är ohälsosamma levnadsvanor vanligt före- kommande bland personer med psykisk ohälsa, vilket speglas i en ökad somatisk sjuklighet i gruppen. 30WHO, Global status report on noncommunicable diseases 2010, 2011. 31Socialstyrelsen, Nationella riktlinjer för prevention och behandling vid ohälsosamma levnads- vanor: Stöd för styrning och ledning, 2018; IHME, GBD 2017: GBD Compare Heat Map. 32Socialstyrelsen, Nationella riktlinjer. 33Socialstyrelsen, Stöd i arbetet med levnadsvanor. Hälso- och sjukvårdens roll i att främja hälsa, förebygga sjukdom och… Möd ravård & ba rnhäls ovård Vård/hälso central Hälso- och sjukvårdens roll i att främja hälsa, förebygga sjukdom och… Primärvården – den primära arenan för hälso- och sjukvårdens förebyggande arbete Inom hälso- och sjukvårdssektorn har primärvården – vilken som tidigare beskrivits är en vårdnivå med både region/landsting och kommun som huvudman – en särskilt viktig roll i det förebyggande arbetet på befolkningsnivå, givet närheten till människors vardag. För att få en ökad effektivitet i det preventiva arbetet är det viktigt att hälso- och sjukvården etablerar ett nära samarbete på lokal nivå med andra samhällsaktörer. Möjligheterna att göra detta finns främst i primärvården av flera anledningar. Primärvården har en lokal förankring och har därför möjlighet till naturliga kontaktytor mot främst olika former av verksamhet, t.ex. skolan, men också olika frivilligorganisationer som arbetar i samma geografiska område. Dessutom har många av de som uppsöker primärvården även kontakt med dessa aktörer. Det finns alltså en stor potential i att utveckla samarbeten lokalt som kan gynna ett gemensamt preventivt arbete, vilket på både kort och lång sikt skulle främja folkhälsan och frisätta resurser inom vården och hos andra samhällsaktörer. Det är också en viktig del i arbetet för ett hållbart samhälle. För att kunna planera sin verksamhet och erbjuda medborgarna den vård och det preventiva stöd som behövs, måste hälso- och sjukvården ha en god kunskap om regionala och lokala förhållanden samt hur dessa förändras . Det handlar såväl om demo- grafiska och socioekonomiska förhållanden som om befolkningens levnadsvanor och sjukdomsutfall. Det är därtill viktigt att riktlinjer och styrdokument inte enbart fokuserar på insatsernas innehåll, utan även på hur vården kan nå ut till personer i behov av förebyggande insatser. På en mer övergripande nivå behöver det finnas strategier som hanterar de bakomliggande sociala, ekonomiska och politiska orsakerna till ojämlikheten i hälsa. Primärvården med sitt relativt tydliga och begränsade geografiska områdesansvar, inte minst på kommunsidan, har unika möjligheter att följa upp de speciella behoven i befolkningen och att anpassa sin verksamhet för att möta dessa. Möjligheterna blir ännu tydligare när det sker i samarbete med andra aktörer som dels har kunskap om behoven, men också möjligheter att tillsammans med vården göra insatser för att förbättra hälsan. Hälso- och sjukvårdens roll i att främja hälsa, förebygga sjukdom och… Arenor för arbete med barn och unga Förhållanden i barndomen är av betydelse för både den psykiska och fysiska hälsan under hela livet. Den strukturerade uppsökande verksamheten i landet som avser alla gravida (mödrahälsovård) och alla barn (barnhälsovård) har funnits länge och anses vara en viktig anledning till den låga dödligheten vid förlossningar i och till svenska barns goda hälsa.34 Mödrahälsovårdens uppdrag är att genom främjande och förebyggande insatser samt identifiering av risker för ohälsa, bidra till god sexuell och reproduktiv hälsa och på så sätt minimera risker och sjuklighet för kvinnor och barn under graviditet, förlossning och spädbarnstid. Detta innefattar bl.a. hälso- vård under graviditet, samtal om levnadsvanor, stöd i föräldraskap, cellprovskontroller, prevention av sexuellt överförbara sjukdomar och preventivmedelsrådgivning. Barnhälsovården arbetar i första hand förebyggande med målet att bidra till bästa möjliga fysiska, psykiska och sociala hälsa för barn genom att främja hälsa och utveckling, förebygga ohälsa samt tidigt identifiera och initiera åtgärder vid problem i barns hälsa, utveckling och uppväxtmiljö. Det finns också flera goda exempel på hur barnhälsovården kan samverka med närliggande socialtjänst för att tillhandahålla ett mer samordnat förebyggande arbete och stöd till barn och deras för- äldrar. Hur detta bäst görs beror som alltid på den lokala kontexten. Ett klassiskt exempel är s.k. Familjecentraler som finns på många håll runtom i landet. Det finns ingen fastlagd definition av begreppet men vanligen avses en verksamhet som riktar sig till barn och för- äldrar och som är hälsofrämjande, generell, tidigt förebyggande och stödjande, samt har en samlokalisering av mödrahälsovård, barn- hälsovård, öppen förskola samt socialtjänst med förebyggande verk- samhet.35 Ett annat exempel på samverkan är det utökade hem- besöksprogram till nyblivna förstagångsföräldrar som bedrivits i samverkan mellan BVC-sköterskor vid och föräldrarådgivare vid förebyggande verksamhet, . Programmet bedrevs som ett projekt mellan 2013–2015 och de utvärderingar som har gjorts visar 34Kristenson, M, Hälso- och sjukvårdens roll för en jämlik hälsa: Underlagsrapport (S 2015:02) – Kommissionen för jämlik hälsa, 2017. 35Socialstyrelsen, Familjecentraler - Kartläggning och kunskapsöversikt, 2008; främjande, Vad är en familjecentral? Hälso- och sjukvårdens roll i att främja hälsa, förebygga sjukdom och… på goda resultat, bl.a. vad gäller att föräldrar upplever att man fått ett stöd som varit stärkande i föräldrarollen och ökad tillit till hälso- och sjukvården. Detta kan t.ex. ha bidragit till den ökade täckningsgrad av MPR-vaccination som syns i området.36 Även elevhälsan arbetar främst hälsofrämjande och förebyggande samt stödjer elevernas utveckling mot utbildningens mål. I enlighet med skollagen ska elevhälsan omfatta medicinska, psykologiska, psykosociala och specialpedagogiska insatser och främst vara före- byggande och hälsofrämjande. Elevernas utveckling mot utbild- ningens mål ska stödjas. Vidare beskriver skollagen att det för medicinska, psykologiska och psykosociala insatser ska finnas till- gång till skolläkare, skolsköterska, psykolog och kurator i elev- hälsan.37 Vid elevhälsans hälsobesök identifieras elever i behov av särskilt stöd eller andra insatser samt elever som behöver kom- pletterande vaccinationer. Elevhälsan ska även ge eleverna kunskap om hälsosamma levnadsvanor och om faktorer som bidrar till hälsa eller ohälsa. Utanför skolan finns ungdomsmottagningar som bedrivs i sam- verkan mellan landsting och kommun. Verksamheten riktar sig till ungdomar 12–och har i uppdrag att främja en god och säker sexuell hälsa, stärka identitets- och personlighetsutveckling samt förebygga och tidigt upptäcka psykisk ohälsa och sociala problem. De bedriver även ett utåtriktat hälsofrämjande arbete. Hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande insatser kan vara riktade till hela befolkningen eller till specifika riskgrupper. Ett exempel på riskgruppsanpassat arbete är så kallade lågtröskelverksamheter där man med flera olika insatser kan nå personer som injicerar droger. En kombination av riskreducerande samtal, testning och vaccination mot vissa smittsamma sjukdomar, är ett effektivt sätt att tidigt upptäcka infektioner, motverka riskbeteenden, sätta in behandling och förhindra vidare spridning av infektioner.38 Sådan verksamhet 36KI och SLL, Utökat hembesöksprogram för förstagångsföräldrar- samverkan mellan och föräldrarådgivare inom . Slutrapport utvärdering , 2017. 372 kap. 25 § skollagen (2010:800). 38Folkhälsomyndigheten, Hälsofrämjande och förebyggande arbete med hepatit och hiv för personer som injicerar droger: En vägledning, 2015. Hälso- och sjukvårdens roll i att främja hälsa, förebygga sjukdom och… bedrivs t.ex. inom sprututbyten, som dessutom ger tillgång till säker injektionsutrustning. Med barnmorskor vid dessa verksamheter kan man även nå kvinnor som injicerar droger med t.ex. graviditetstest, preventivmedelsrådgivning och tester för sexuellt överförbara infek- tioner, gynekologiskt cellprov och vid behov remittera till en gyneko- logisk mottagning för undersökning och uppföljning. Regionernas/landstingens ansvar och roll, som huvudman39 och beställare av hälso- och sjukvård Med utgångspunkt i HSL kan man förenklat säga att regionerna/ landstingen har följande roller: •För att kunna planera sin hälso- och sjukvård med utgångspunkt i behoven av vård hos dem som omfattas av regionen/ansvar, måste de följa utvecklingen av hälsan, och bakomliggande faktorer i form av livsvillkor och levnadsvanor, i sin befolkning. Utifrån den kunskapen kan behovet av insatser som förebygger ohälsa dimensioneras på befolknings- och individnivå.40 Beroende på område finns data av olika kvalitet och befintliga indika- torer täcker olika områden olika väl. Det uppfattas ofta råda brist på data på regional och i synnerhet lokal nivå. •Utifrån de behov man identifierar behöver region/landsting styra såväl enheter i egen regi som privata vårdgivare med finansiering från /regionen så att dessa verksamheter ersätts för, och följs upp på, relevanta aspekter av förebyggande arbete. I detta bör även ingå att säkerställa att det finns adekvat kun- skapsstöd för utförare att tillgå i vardagen. •Landsting/regioner ska medverka vid finansiering, planering och genomförande av dels kliniskt forskningsarbete på hälso- och sjukvårdens område och dels folkhälsovetenskapligt forsknings- arbete. I detta arbete ska man i den omfattning som behövs samverka med andra landsting/regioner och kommuner och med berörda universitet och högskolor.41 39Enligt 2 kap. 2 § HSL avses med huvudman det landsting eller den kommun som enligt lagen ansvarar för att erbjuda hälso- och sjukvård. Inom en huvudmans geografiska område kan en eller flera vårdgivare bedriva verksamhet. 402 kap. 2 § och 7 kap. 2 § HSL. 4118 kap. 2 § HSL. Hälso- och sjukvårdens roll i att främja hälsa, förebygga sjukdom och… Kommunernas ansvar och roll, som huvudman och beställare av hälso- och sjukvård Utöver sin roll som hälso- och sjukvårdshuvudmän svarar kom- munerna även för inom sitt område och har det yttersta ansvaret för att enskilda får det stöd och den hjälp som de behöver. ska t.ex. arbeta för att förebygga och mot- verka missbruk av alkohol och andra beroendeframkallande medel samt spel om pengar.42 I nedan sammanställning av kommunernas roll fokuserar vi dock på deras ansvar som huvudman för hälso- och sjukvård, utgående från HSL: •För att kunna planera sin hälso- och sjukvård med utgångspunkt i behoven av vård hos dem som omfattas av kommunens ansvar43, måste kommunen följa utvecklingen av hälsan, och bakom- liggande faktorer i form av livsvillkor och levnadsvanor, i sin befolkning. Utifrån den kunskapen kan behovet av insatser som förebygger ohälsa dimensioneras på befolknings- och individnivå. •Utifrån de behov man identifierar behöver kommunen styra såväl enheter i egen regi som privata vårdgivare med finansiering från kommunen så att dessa verksamheter ersätts för, och följs upp på, relevanta aspekter av förebyggande arbete. I detta bör även ingå att säkerställa att det finns adekvat kunskapsstöd för utförare att tillgå i vardagen. •Kommuner ska medverka vid finansiering, planering och genom- förande av dels kliniskt forskningsarbete på hälso- och sjuk- vårdens område och dels av folkhälsovetenskapligt forsknings- arbete. I detta arbete ska man i den omfattning som behövs samverka med andra landsting/regioner och kommuner och med berörda universitet och högskolor.44 42Socialtjänstlag (2001:453). 4311 kap. 2 § HSL. 4418 kap. 2 § HSL. Hälso- och sjukvårdens roll i att främja hälsa, förebygga sjukdom och… Enskilda utförare och vårdgivares roll Enskilda utförare och vårdgivare, oavsett om de är i huvudmännens egen regi eller privata aktörer med offentlig finansiering, bör utifrån såväl de grundläggande kraven i HSL som de ”kravspecifikationer” som huvudmännen ställer upp för sin verksamhet: •tillhandahålla de kompetenser som krävs för att kunna tillhanda- hålla förebyggande insatser, utifrån befolkningens och patien- ternas behov. •med stöd i vetenskap och beprövad erfarenhet, och dess om- sättning i kunskapsstyrning, vidta förebyggande åtgärder efter behov, efterfrågan och preferenser, hos individer och befolkning. •samverka med andra hälso- och sjukvårdsaktörer och samhälls- aktörer för att kunna erbjuda en ändamålsenlig palett av före- byggande och hälsofrämjande åtgärder. •rapportera in vissa data, enligt reglering, till t.ex. PAR, kvalitets- register eller huvudmännens egen uppföljning.