sou · H7B310 · 2019-02-18 00:00:00 — I sådana situationer är det omställningsorganisationerna och Arbetsförmedlingen som ansvarar för att synliggöra de varslades kompetens och öka deras anställningsbarhet. Jag har även övervägt att begränsa stödet till externt anordnade åtgärder. Med en sådan begränsning skulle mycket av den företagsspecifika utbildningen automatiskt hamna utanför stödordningen. Av ovan angivna skäl vore detta olyckligt. Dessutom skulle ett sådant generellt undantag missgynna de företag som byggt upp interna utbildningsorganisationer eller som köper in utbildningar av företag i samma koncern. Genom att låta internt anordnade kompetensåtgärder ingå i stödordningen uppstår dock ett problem när det gäller hur dessa åtgärder ska kostnadsberäknas. Externt anordnade åtgärder prissätts på en konkurrensutsatt marknad vilket håller nere priserna. För internt anordnade åtgärder saknas motsvarande samband och det finns därmed en risk att dessa åtgärder prissätts i syfte att erhålla ett högre stöd. I stället för att helt utesluta interna åtgärder från stödordningen har jag, för att minska denna risk, valt att ställa hårdare krav på vilka typer av kostnader som ersätts vid internt anordnade kompetensåtgärder, se avsnitt 5.6. Det är också viktigt att poängtera att de åtgärder som berättigar till stöd är begränsade till åtgärder som riktas direkt till de arbetstagare som minskat sin arbetstid. Utgångspunkten för stödet är att den frigjorda tiden bör utnyttjas. Detta innebär att det inte ska vara möjligt att erhålla stöd för exempelvis en kompetenskartläggning som omfattar hela företaget eller för tjänster som stödjer arbetsgivares upphandling av kompetensåtgärder. Sådana insatser kan visserligen vara viktiga inslag i företagens strategiska kompetensförsörjning, men stödet för validering eller kompetenshöjande åtgärder vid korttidsarbete ska gå till åtgärder direkt riktade till de individer som minskat sin arbetstid. 5.5Parterna ska diskutera kompetensåtgärder Förslag: Som förutsättning för stöd vid korttidsarbete ska gälla att de lokala avtalen om korttidsarbete ska fastslå om parterna avser att utnyttja det extra stödet för kompetensåtgärder. Saknas en lokal part på arbetstagarsidan ska detta i stället fastslås i ett avtal mellan arbetsgivaren och den centrala arbetstagarorganisationen. För arbetsgivare som inte är bundna av kollektivavtal ska det på motsvarande sätt framgå av avtalen mellan arbetsgivaren och arbetstagaren om man avser att utnyttja det extra stödet för kompetensåtgärder. Skälen för utredarens förslag: För att erhålla stöd vid korttidsarbete är det enligt den nuvarande lagstiftningen en förutsättning att det finns ett kollektivavtal om korttidsarbete som slutits eller godkänts av en central arbetstagarorganisation. De närmare förutsättningarna för tillämpning av korttidsarbetet och vilka arbetstagare som ska omfattas ska regleras i ett lokalt kollektivavtal. Saknas en lokal part på arbetstagarsidan får de närmare förutsättningarna i stället regleras i ett avtal mellan arbetsgivaren och den centrala arbetstagarorganisationen. För arbetsgivare som inte är bundna av kollektivavtal gäller i stället att det ska finns enskilda skriftliga avtal mellan arbetsgivaren och av arbetstagarna inom en driftsenhet.7 Även om det inte ställs krav på att den frigjorda tiden ska utnyttjas för kompetensutveckling anser jag att det ska ställas krav på att arbetsgivare och arbetstagare diskuterar möjligheten. Det är min bedömning att ett sådant krav ökar chanserna för att stödet för validering eller kompetenshöjande åtgärder utnyttjas. Det ska därför krävas att det av de lokala avtalen om korttidsarbete, och de därtill hörande justerade förhandlingsprotokollen, ska framgå om parterna avser att utnyttja det extra stödet för validering eller kompetenshöjande åtgärder. Saknas en lokal part på arbetstagarsidan får detta i stället regleras i ett avtal mellan arbetsgivaren och den centrala arbetstagarorganisationen. På motsvarande sätt ska det för arbetsgivare som inte är bundna av kollektivavtal krävas att det av de enskilda avtalen mellan arbetsgivare och arbetstagare ska framgå om man avser att utnyttja det extra stödet för validering eller kompetenshöjande åtgärder. 715–16 §§ lag (2013:948) om stöd vid korttidsarbete. Syftet med detta krav är att säkerställa att frågan om validering eller kompetenshöjande åtgärder alltid diskuteras i samband med att korttidsarbete införs på en arbetsplats. Det är sålunda tillräckligt att kontrollerar att avtalen uppfyller detta krav i samband med en ansökan om preliminärt stöd för korttidsarbete.8 Det är vidare viktigt att poängtera att det endast är en avsiktsförklaring som ska skrivas in i avtalen. Om parterna anger att avsikten är att utnyttja stödet för validering eller kompetenshöjande åtgärder medför detta sålunda inte att arbetsgivaren är skyldig att också ansöka om stöd. På motsvarande sätt innebär en negativ avsiktsförklaring inte att arbetsgivaren är förhindrad att ansöka om stöd. Förslag: Ersättning för kompetensåtgärder erhålls enligt i stort sett samma procedur som gäller för utbetalning av stödet för korttidsarbete. Om det slutliga stödet skiljer sig från det som betalats ut efter en ansökan om preliminärt stöd är arbetsgivaren skyldig att betala tillbaka överskjutande belopp. Arbetsgivare som erhållit för lågt preliminärt stöd har efter avstämning rätt att erhålla ytterligare stöd. Stöd utgår för arbetsgivarens kostnader för de åtgärder som utförts såsom kursavgift, avgift för validering, ersättning till föreläsare, lokalhyra, kursmaterial, reseersättning och traktamente. ska bemyndigas att närmare reglera vilka typer av kostnader som ersätts då kompetensåtgärder genomförts internt eller av ett företag i samma koncern. Bedömning: Arbetsgivaren väljer hur den ersättningsgilla tiden för kompetensåtgärder ska fördelas då korttidsarbete tillämpas. För att erhålla stöd ska det inte krävas att arbetsgivaren kan visa att arbetstagarna klarat ett prov, erhållit ett certifikat eller liknande. Det saknas skäl att införa ytterligare bestämmelser för att motverka fusk. 8Enligt 2 § förordning (2013:1010) om stöd vid korttidsarbete ska en ansökan om preliminärt stöd innehålla uppgifter om förutsättningarna för stöd är uppfyllda. Skälen för utredarens förslag och bedömning: Som framgår av avsnitt 5.3.2 är stödet begränsat till kompetensåtgärder som genomförs under upp till halva den tid som frigörs vid införandet av korttidsarbete. I syfte att skapa ett flexibelt system som gör det möjligt att anpassa de åtgärder som genomförs till de förutsättningar som råder på respektive arbetsplats ska det vara möjligt att fördela den totala ersättningsberättigade tiden över hela perioden med korttidsarbete. Det vill säga, det ska vara möjligt att spara tid för ersättningsberättigade kompetensåtgärder från en månad till en annan. En arbetsgivare kan sålunda erhålla stöd för kompetensåtgärder som genomförs på heltid under förutsättning att den totala tiden för genomförda kompetensåtgärder, utslaget över hela perioden med korttidsarbete, inte uppgår till mer än 10, av den ordinarie arbetstiden. För de arbetsgivare som valt att låta arbetstagare delta i kompetensutveckling eller validera sin kompetens under arbetstidsförkortningen ska i stort samma procedur som för utbetalning av stödet för korttidsarbete tillämpas. Proceduren är densamma oavsett om korttidsarbete införts efter att regeringen aktiverat stödet eller efter att en arbetsgivare har erhållit ett enskilt godkännande från . Det vill säga, först görs en ansökan om preliminärt stöd och därefter en avstämning. Ersättningen betalas ut av via kreditering på arbetsgivarens skattekonto. Enligt förfarandet som gäller för stöd för korttidsarbete ska en arbetsgivare ansöka om preliminärt stöd för en månad i taget.9 Detta förfarande kan emellertid inte användas vid stödet för kompetensåtgärder eftersom en arbetsgivare ska kunna välja att spara tid för kompetensåtgärder från en månad till en annan. är det viktigt att det finns en tidsgräns även avseende ansökan om preliminärt stöd för kompetensåtgärder. För att berättiga till stöd ska därför ansökningar om preliminärt stöd för kompetensåtgärder komma in till senast två kalendermånader efter det att kompetensåtgärden slutförts. Olika typer av kompetensåtgärder slutförs på olika sätt. Ett endagarsseminarium slutförs det genomförs medan en längre utbildning kan avslutas med ett prov eller liknande. Enklast är därför att fastställa att en kompetensåtgärd ska betraktas som slutförd då den arbetstagare som deltagit inte kommer att avsätta mer tid för att delta i åtgärden. Stödet betalas sedan ut den 12 efter att fattat sitt beslut. En arbetsgivare som erhållit preliminärt stöd ska göra 918 § lag (2013:948) om stöd vid korttidsarbete. en avstämning vid utgången av tredje kalendermånaden från den tidpunkt då en stödperiod löpt ut. Stödperioden utgörs av den period då stöd för korttidsarbete ska lämnas och avstämningen kan sålunda anstå upp efter att korttidsarbetet avslutats. Om arbetsgivaren under tre på varandra följande kalendermånader inte har ansökt om preliminärt stöd, uppkommer dock skyldigheten att göra en avstämning vid utgången av den tremånadersperioden.10 Förfarandet medför vidare att en arbetsgivare kan ansöka om preliminärt stöd och få ersättningen utbetald innan kostnaden för åtgärden uppkommit. Detta är viktigt då det förekommer att utbildningar och kurser ska betalas i förskott. Förfarandet medför också att det kan uppstå situationer då den beräkning av stödet för validering eller kompetenshöjande åtgärder som gjordes i samband med ansökan om det preliminära stödet inte motsvarar utfallet. Så kan till exempel bli fallet om färre arbetstagare än planerat deltagit i åtgärden eller om åtgärden ställdes in till följd av att konjunkturen vände tidigare än förväntat. I sådana fall ska arbetsgivaren, på samma sätt som gäller för stödet för korttidsarbete, vara återbetalningsskyldig. Har kostnaderna underskattats har arbetsgivaren rätt att erhålla ytterligare stöd i samband med avstämningen. Vid avstämningstidpunkten ska arbetsgivaren kunna verifiera samtliga kostnader som ligger till grund för beräkningen av stödet. Som framgår av avsnitt 5.4 ska stöd ges för validering eller åtgärder som syftar till att höja kompetensen hos personalen. Det framgår vidare att stödet endast omfattar kostnader för åtgärder direkt kopplade till de individer som förkortat sin arbetstid. Kostnader som täcks av stödet avser sålunda arbetsgivarens kostnader för själva åtgärden i form av exempelvis kursavgift, kostnad för uppdragsutbildning, avgift för validering, ersättning till föreläsare, lokalhyra och kursmaterial men också arbetsgivarens kostnader för exempelvis reseersättning och traktamente. Har flera arbetstagare deltagit i samma åtgärd ska gemensamma kostnader såsom kostnad för lokaler och föreläsare fördelas lika mellan deltagarna. Det finns inget som hindrar att arbetsgivaren låter arbetstagare som inte minskat sin arbetstid delta i de åtgärder som vidtas under förutsättning att arbetsgivaren bär hela kostnaden för deras deltagande. 1019 § lag (2013:948) om stöd vid korttidsarbete. Arbetsgivaren ska således kunna redogöra för vilken typ av åtgärder som vidtagits, vilka arbetstagare som deltagit, hur många timmar respektive arbetstagare avsatt samt de kostnader som uppkommit. I syfte att säkerställa att stöd endast betalas ut för de faktiska kostnader som uppstått bör , i enlighet med bemyndigandet i 5 § förordning (2013:1010) om stöd vid korttidsarbete, genom verkställighetsföreskrifter närmare reglera vilken dokumentation som ska bifogas vid avstämningen. När det gäller interna åtgärder och åtgärder anordnade av företag i samma koncern finns det en risk att kostnaderna för genomförda kompetensåtgärder överdrivs i syfte att maximera det statliga stödet. Som framgår i avsnitt 5.4 har jag övervägt att helt undanta interna utbildningar från stödet. Trots att slutsatsen är att det finns skäl att inkludera även interna utbildningar i stödformen anser jag att det finns anledning att begränsa vilken typ av kostnader som ska vara stödberättigade vid internt anordnade åtgärder. Utgångspunkten för denna begränsning bör vara att de interna kostnader som ska kunna ingå i underlaget utgörs av kostnader direkt kopplade till det enskilda utbildningstillfället. Det vill säga, det ska vara möjligt att få ersättning för exempelvis kursmaterial, resekostnader och lönekostnader för den personal som anordnar utbildningen. Det är däremot inte rimligt att det ska utgå ersättning för exempelvis utvecklingskostnader, kostnader för utbildningsmiljöer, hyra för egna lokaler eller hjälpmedel som kan användas vid kommande utbildningar. Dessa senare kostnader bör bäras av arbetsgivarna själva. De specifika begränsningar som krävs för att skilja mellan dessa två typer av kostnader bör fastställas på föreskriftsnivå och ska därför bemyndigas att reglera vilka typer av kostnader som kan ingå vid beräkning av kostnader för kompetensåtgärder som genomförts internt eller av ett företag i samma koncern. Föreskrifterna bör även fastställa hur kostnaderna ska redovisas så att kan verifiera att uppgifterna är korrekta och kostnaderna rimliga. Arbetsgivaren ska kunna visa att arbetstagarna närvarat och deltagit i kompetensåtgärden. Det ska inte krävas att arbetsgivaren dessutom kan visa att arbetstagarna klarat ett prov, erhållit ett certifikat eller liknande. Med tanke på vilka typer av åtgärder som ska vara stödberättigade skulle ett sådant krav inte kunna upprätthållas för flera typer av åtgärder. Till saken hör även att de åtgärder som vidtas sker inom ramen för ett anställningsförhållande och det ligger sålunda i den anställdes eget intresse att prestera väl. Precis som inom ramen för det nuvarande stödet11 kommer en arbetsgivare som, genom att lämna oriktiga uppgifter, erhållit för högt stöd bli återbetalningsskyldig. har dessutom möjlighet att granska arbetsgivare som ansökt om eller erhållit stöd och förelägga en arbetsgivare att lämna de uppgifter som behövs för granskningen.12 Dessa åtgärder har ansetts tillräckliga för att motverka fusk med det nuvarande stödet och jag ser inte att den komplettering med stöd för kompetensåtgärder som jag föreslår leder till att ytterligare åtgärder behöver vidtas i detta hänseende. Bedömning: bör ges i uppdrag att komplettera informationen om stödordningen med information om kompetensåtgärder och validering. Skälen för utredarens bedömning: Jag framhöll redan i delbetänkandet att det är av stor vikt att god information om stödet för korttidsarbete ges till både arbetsgivare och arbetstagare. Detta gäller givetvis även stödet för validering eller kompetenshöjande åtgärder. Här finns dock ytterligare en aspekt att väga in. Förutom information om själva stödordningen och ansökningsförfarandet anser jag att det bör tas fram information rörande vilka typer av åtgärder företagen kan vidta i detta hänseende. Behovet av information är störst hos mindre företag som inte har samma vana att arbeta med kompetensförsörjning som större företag har. bör därför ges i uppdrag att ta fram information som gör det lättare för speciellt de mindre företagen att se vinsterna med kompetensutveckling och validering och hur man kan gå till väga för att ta fram relevanta åtgärder. Ett sådant uppdrag skulle ligga i linje med det uppdrag (2016a och 2018) redan har inom ramen för regerings strategi för nyindustrialisering (2016b). 11Se 31 § lag (2013:948) om stöd vid korttidsarbete. 12Se 35–36 §§ lag (2013:948) om stöd vid korttidsarbete. Förslag: Ändringarna ska träda i kraft . Skälen för utredarens förslag: Utredning har i sitt delbetänkande föreslagit att förändringarna av stödet vid korttidsarbete ska träda i kraft . Detta datum sattes med beaktande av att utredningens slutbetänkande skulle presenteras . Av- sikten har sålunda varit att förändringarna avseende stöd för kompetensutveckling eller validering i samband med korttidsarbete ska träda ikraft vid samma tillfälle som övriga förändringar. Även nu föreslagna förändringar ska därför träda i kraft . I delbetänkandet föreslog jag att det i samband med ikraftträdandet bör läggas fast en tidpunkt för en utvärdering. Syftet med denna utvärdering är att säkerställa att stödet får den tillämpning och de effekter som är avsikten. Denna utvärdering bör omfatta även det nu föreslagna stödet för kompetensåtgärder. 5.9Förslagets förenlighet med om statsstöd Bedömning: Det föreslagna stödet är inte ett statligt stöd enligt och behöver därför inte anmälas till Europeiska kommissionen för godkännande innan det genomförs. Skälen för utredarens bedömning: Enligt är statligt stöd i princip oförenligt med den inre marknaden. Av artikel 107.1 i Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) krävs det att fyra kriterier är uppfyllda för att en åtgärd ska klassas som statligt stöd. Det är endast då statliga medel används för att ge vissa företag ekonomiska fördelar på ett sätt som påverkar konkurrensen och handeln mellan medlemsstaterna som en åtgärd utgör ett statligt stöd. För att en åtgärd ska anses påverka konkurrensen ska den vara selektiv. Det betyder att åtgärden kommer att ge ekonomiska fördelar endast till vissa företag, t.ex. ett företag inom en viss bransch eller små och medelstora företag. I likhet med den bedömning som gjordes för förslagen i delbetänkandet anser jag att förutsättningarna som ska vara uppfyllda för att en enskild arbetsgivare ska kunna erhålla stöd för kompetensutveckling eller validering är desamma för alla företag som i rättsligt och faktiskt hänseende befinner sig i samma situation. Den föreslagna åtgärden är sålunda inte selektiv och utgör därmed inte statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 EUF-fördraget. Någon skyldighet att anmäla förslaget till kommissionen i enlighet med förfarandet i artikel 108.3 EUF-fördraget föreligger därför inte. När en arbetsgivare tvingas införa korttidsarbete medför det att en andel av arbetstagarnas ordinarie arbetstid är arbetsbefriad. Syftet med förslaget är att få fler arbetsgivare att utnyttja den frigjorda tiden för att synliggöra och öka kompetensen hos de arbetstagare som minskat sin arbetstid. Jämfört med att genomföra kompetensåtgärder under normala förhållanden uppkommer ingen alternativkostnad i form av minskad produktion och lönekostnaden är densamma oavsett om kompetensåtgärder genomförs eller ej. Den totala kostnaden för kompetensåtgärder som utförs i samband med korttidsarbete blir därför betydligt lägre än vad som normalt är fallet. Det är sålunda kostnadseffektivt att genomföra kompetensåtgärder i samband med korttidsarbete. Eftersom införandet av korttidsarbete på en arbetsplats är en åtgärd som genomförs när det är nödvändigt att tillfälligt minska personalkostnaderna är det emellertid troligt att en arbetsgivare inte har de resurser som krävs för att själv bära hela kostnaden för kompetensåtgärder som genomförs i samband med korttidsarbete. Det vill säga, om staten inte tar en del av kostnaden är det sannolikt att många arbetsgivare inte kommer att utnyttja den möjlighet till att höja kompetensen som uppstår vid korttidsarbete, trots att kostnaden är lägre än vad som normalt är fallet. I avsaknad av stöd för kompetensåtgärder kommer därför en större andel av de arbetstagare som förkortar sin arbetstid att vare sig delta i kompetensåtgärder eller i produktionen av varor och tjänster. 1Konsekvenser av utredningens förslag redovisas i enlighet med vad som föreskrivs i 14–15 a §§ kommittéförordningen (1998:1474) och 6–8 §§ förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. För att erhålla stöd för kompetensåtgärder krävs det att arbetsgivaren har rätt till stöd för korttidsarbete. Vid bedömningen av vilka konsekvenser stödet för kompetensåtgärder kan få är det därför viktigt att utgå från de förutsättningar som måste föreligga för att stöd för korttidsarbete överhuvudtaget ska kunna tillämpas då dessa förutsättningar motverkar att stödet för kompetensåtgärder överutnyttjas. En rätt till stöd för korttidsarbete föreligger endast om regeringen aktiverat stödet till följd av att det råder en synnerligen djup lågkonjunktur eller är sannolikt att en sådan är nära förestående. Alternativt efter ett godkännande av till en enskild arbetsgivare som fått tillfälliga och allvarliga ekonomiska svårigheter. I båda dessa situationer står arbetsgivaren under ekonomisk press. Eftersom stödet för kompetensåtgärder förutsätter att arbetsgivaren står för av kostnaden för kompetensåtgärden medför detta att arbetsgivarna i de flesta fall inte har möjlighet att vidta alltför kostsamma eller ineffektiva åtgärder. För det andra krävs det att arbetsmarknadens parter slutit ett avtal om att korttidsarbete ska tillämpas alternativt att arbetsgivaren ingått ett avtal om korttidsarbete av arbetstagarna inom en driftenhet. Införandet av korttid medför att arbetstagarnas löneinkomst sänks. Arbetstagarna och deras representanter har sålunda goda skäl att endast godta att korttidsarbete införs när alternativet är uppsägningar. Det är vidare rimligt att anta att såväl vilka kompetensåtgärder som bör genomföras, som deras omfattning kommer att vara föremål för förhandlingar mellan parterna. Det är sålunda svårt för en arbetsgivare att missbruka systemet och införa korttidsarbete i syfte att hålla nere sina kostnader för kompetensåtgärder. När stödet vid korttidsarbete kompletteras med ett särskilt stöd för kompetensåtgärder som vidtas korttidsarbetet pågår innebär det ökade kostnader för staten. Dessa kostnader består dels av ersättning för av kostnaderna för genomförda kompetensåtgärder, dels av administrativa kostnaderna för handläggning av företagens ansökningar om stöd för kompetensåtgärder. 6.3.1Kostnader för genomförda kompetensåtgärder För att beräkna statens förväntade kostnader för genomförda kompetensåtgärder måste man ha en uppfattning om följande faktorer –antalet arbetstagare som minskar sin arbetstid –den genomsnittliga arbetstidsminskningen –andelen av dessa arbetstagare som deltar i kompetensåtgärder –den genomsnittliga kostnaden för de kompetensåtgärder som vidtas. I såväl delbetänkandet som i propositionen som ligger till grund för det nuvarande stödet (prop. 2013/14:1) uppskattades antalet arbetstagare som skulle minska sin arbetstid samt hur stor den genomsnittliga arbetstidsminskningen förväntades bli för att beräkna förslagens budgeteffekter. Redan dessa uppskattningar medför att det finns en betydande osäkerhet i beräkningarna. För att beräkna kostnaderna för det kompletterande stödet för kompetensåtgärder krävs ytterligare uppskattningar, strecksats tre och fyra ovan, och måttet av osäkerhet ökar således ytterligare. Redan med beaktande av den osäkerhet som råder kring hur det föreslagna stödet för korttidsarbete kan komma att tillämpas föreslog jag i delbetänkandet att det i samband med genomförandet bör läggas fast en tidpunkt för en utvärdering av det nya stödet. Svårigheterna förknippade med att beräkna kostnaderna för stödet för kompetensåtgärder förstärker enligt min mening behovet av en sådan utvärdering som då givetvis även bör omfatta stödet för kompetensåtgärder. När det gäller uppskattningar av de faktorer som följer av strecksats tre och fyra kan följande sägas. Hur stor andel av de korttidsarbetande som kan förväntas delta i kompetensåtgärder beror bland annat på arbetsgivarnas och arbetstagarnas behov av att synliggöra eller höja kompetensen, utbudet av åtgärder, kostnader för arbetsgivaren men antagligen även på storleken på företaget, bransch och hur korttidsarbete förväntas pågå. Det är till exempel troligt att andelen ökar om stödet för korttidsarbete aktiverats på grund av en synnerligen djup lågkonjunktur eftersom detta innebär att stödperioden kan uppgå till . Då finns det mer tid till att identifiera behovet, planera, upphandla och genomföra åtgärderna.