sou · H7B344 · 2019-11-04 00:00:00 — I paragrafen finns bestämmelser om myndighetens löpande bok- föring, verifikationer och arkivering. Paragrafen motsvarar i huvud- sak 6 kap. 2 § lagen om allmänna pensionsfonder (prop. 1999/2000:46 s. 174). Skillnaden är att begreppet affärshändelser har ersatts med ekonomiska händelser. Med ekonomisk händelse avses detsamma som i 3 § 2 förordningen (2000:606) om myndigheters bokföring. Övervägandena finns i avsnitt 13.9.1. Årsredovisningen ska bestå av Balansräkningen, resultaträkningen och noterna ska upprättas som en helhet och ge en rättvisande bild av myndighetens ställning och resultat. Förvaltningsberättelsen ska innehålla en rättvisande översikt över utvecklingen av myndighetens verksamhet, ställning och resultat. De tillgångar i vilka fondmedel placerats ska i årsredovisningen upptas till marknadsvärdet. I paragrafen finns bestämmelser om myndighetens årsredovisning. Paragrafen motsvarar 6 kap. 3 § lagen om allmänna pensionsfonder (prop. 1999/2000 s. 174). Övervägandena finns i avsnitt 13.6.11. Myndighetens samtliga styrelseledamöter ska skriva under årsredovis- ningen. Har en avvikande mening om årsredovisningen antecknats till styrelsens protokoll, ska yttrandet fogas till redovisningen. Årsredovisningen ska överlämnas till revisorerna senast den 15 feb- ruari året efter räkenskapsåret. Sedan revisionsberättelsen kommit myndigheten till handa, ska den och årsredovisningen genast överlämnas till regeringen. I paragrafen finns bestämmelser om myndighetens årsredovisning. Paragrafen motsvarar 6 kap. 4 § lagen om allmänna pensionsfonder (prop. 1999/2000:46 s. 174). Övervägandena finns i avsnitt 13.6.11. Regeringen utser två revisorer som granskar årsredovisningen och för- valtningen av fondmedlen. Revisorerna ska vara auktoriserade. Revisorerna får anlita biträde när de fullgör sitt uppdrag. I paragrafen finns bestämmelser om myndighetens revisorer. Para- grafen motsvarar delvis 6 kap. 5 § första och tredje styckena lagen om allmänna pensionsfonder (prop. 1999/2000:46 s. 174 f.). Skillna- den är att det i första stycket anges att revisorerna ska granska även årsredovisningen. En ytterligare skillnad är att myndigheten och Första–Fjärde AP-fonderna inte behöver ha en gemensam revisor. Övervägandena finns i avsnitt 13.9.2. En revisor ska utses längst för tiden till dess resultaträkning och balans- räkning fastställts under tredje kalenderåret då revisorn fick förordnandet. Regeringen får entlediga en revisor . En revisor ska entledigas om revisorn begär det. Om en revisors uppdrag upphör , ska en ny revisor utses för den återstående tiden av mandatperioden. I paragrafen finns bestämmelser om mandatperioden för myndig- hetens revisorer. Paragrafen motsvarar i allt väsentligt 6 kap. 6 § lagen om allmänna pensionsfonder (prop. 1999/2000:46 s. 175). Övervägandena finns i avsnitt 13.9.2. Regeringen bestämmer arvoden och andra ersättningar till revisorerna. I paragrafen finns bestämmelser om arvoden och andra ersättningar till myndighetens revisorer. Paragrafen motsvarar 6 kap. 7 § lagen om allmänna pensionsfonder (prop. 1999/2000:46 s. 175). Övervägandena finns i avsnitt 13.9.2 För varje räkenskapsår ska revisorerna lämna en revisionsberättelse. Revisionsberättelsen ska innehålla en redogörelse för omfattningen och resultatet av revisorernas granskning och inventering av de tillgångar som fonderna förvaltar samt uppgift om huruvida det finns någon anmärk- ning mot årsredovisningen, bokföringen eller i övrigt mot förvaltningen. Revisorerna får också framställa de erinringar som de anser nödvändiga. En revisor som är av skiljaktig mening eller i övrigt anser det nöd- vändigt med ett särskilt uttalande får ange detta i revisionsberättelsen, om revisorn inte lämnar en egen revisionsberättelse. I paragrafen finns bestämmelser om revisorernas revisionsberättelse. Paragrafen motsvarar 6 kap. 8 § första till tredje styckena lagen om allmänna pensionsfonder (prop. 1999/2000:46 s. 175). Övervägandena finns i avsnitt 13.9.2. Revisorerna ska överlämna revisionsberättelsen till styrelsen senast efter det att de fick årsredovisningen enligt 4 §. I paragrafen finns bestämmelser om överlämnande av revisions- berättelsen. Paragrafen motsvarar 6 kap. 8 § fjärde stycket lagen om allmänna pensionsfonder (prop. 1999/2000:46 s. 175). Övervägandena finns i avsnitt 13.9.2. Regeringen ska fastställa myndighetens resultat- och balansräkning året efter räkenskapsåret. I paragrafen finns bestämmelser om fastställande av myndighetens balans- och resultaträkning. Paragrafen motsvarar 6 kap. 9 § lagen om allmänna pensionsfonder (prop. 1999/2000:46 s. 175). Övervägandena finns i avsnitten 13.6.11 och 13.9.1. Vid myndigheten ska det finnas en internrevision. Internrevisionen ska bedrivas enligt god internrevisionssed och god internrevisorssed. Styrelsen ska fastställa riktlinjer för myndighetens internrevision. I paragrafen finns bestämmelser om myndighetens internrevision. Att internrevisionen enligt första stycket ska bedrivas enligt god sed innebär att den ska uppfylla god praxis för internrevision av statlig verksamhet. Begreppen god internrevisionssed och god intern- revisorssed har samma innebörd som i 7 § internrevisonsförord- ningen (2006:1228). Vägledning kan även hämtas från allmänt accepterade riktlinjer för yrkesmässig internrevision. Styrelsens riktlinjer för internrevision enligt andra stycket ska innehålla de grundläggande bestämmelserna för internrevisionens arbete, rapportering och organisation. Övervägandena finns i avsnitt 13.6.10. Regeringen kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela före- skrifter om att myndigheten ska ingå överenskommelse med en annan myndighet under regeringen om tjänster som gäller ekonomiadministra- tivt stöd. I paragrafen finns en upplysningsbestämmelse om föreskrifter som kan meddelas av regeringen. I paragrafen anges att regeringen med stöd av 8 kap. 7 § reger- ingsformen kan meddela föreskrifter om att myndigheten ska ingå en överenskommelse med en annan myndighet under regeringen om tjänster som gäller ekonomiadministrativt stöd. Ekonomiadministra- tivt stöd omfattar bland annat lönerelaterade tjänster. Övervägandena finns i avsnitt 13.6.12. Styrelseledamöterna, fonddirektören och myndighetens revisorer samt de arbetstagare och uppdragstagare hos myndigheten som myndigheten bestämmer ska skriftligen anmäla sitt innehav av sådana finansiella instrument som anges i 1 kap. 1 § lagen (1991:980) om handel med finansiella instrument och förändringar i innehavet till myndigheten. Myndigheten bestämmer hur anmälan enligt första stycket ska ske. I paragrafen finns bestämmelser om anmälningsskyldighet avseende innehav av finansiella instrument. Paragrafen motsvarar delvis 7 kap. 2 § lagen om allmänna pensionsfonder (prop. 1999/2000:46 s. 176). Skillnaden är att det är myndigheten som bestämmer vilka an- ställda som omfattas av anmälningsplikten och hur anmälan ska ske samt att myndighetschefen alltid är skyldig att anmäla innehav av finansiella instrument. Övervägandena finns i avsnitt 13.6.8. Den som är ledamot i styrelsen eller är anställd hos myndigheten, får inte utan tillstånd 1.vara ledamot eller suppleant i styrelsen för en fondförvaltare eller ett moderbolag till ett dotterföretag som är fondförvaltare, eller 2.vara anställd hos eller åta sig uppdrag för ett sådant företag som avses i 1. Tillstånd får endast lämnas om det finns särskilda skäl. Tillstånd meddelas av regeringen i fråga om ledamot i styrelsen, av styrelsen i fråga om fonddirektören och av myndigheten i fråga om andra anställda hos myndigheten. Med moderbolag och dotterföretag avses detsamma som i 1 kap. 11 § aktiebolagslagen (2005:551). Med fondförvaltare avses detsamma som i64 a kap. 3 § socialförsäkringsbalken. I paragrafen finns bestämmelser om krav på tillstånd för vissa bi- sysslor. De företag som anges i första stycket 1 och 2 är sådana företag som kan komma att delta i upphandlingar enligt 64 a kap. socialförsäk- ringsbalken eller deras moderbolag. I andra stycket föreskrivs att tillstånd endast får meddelas om det finns särskilda skäl. Det innebär att tillstånd får lämnas i undan- tagsfall och under sådana förhållanden att det inte kan medföra några förtroendeskador för exempelvis myndigheten, någon av myndig- hetens anställda eller pensionssystemet. I tredje stycket föreskrivs att tillstånd meddelas av regeringen i fråga om ledamot i styrelsen, av styrelsen i fråga om fonddirektören och av myndigheten i fråga om andra anställda hos myndigheten. I fjärde stycket finns definitioner av moderbolag, dotterföretag och fondförvaltare. Bestämmelserna gäller utöver 7–7 d §§ lagen om offentlig an- ställning. Övervägandena finns i avsnitt 13.6.8. Ledamöterna i styrelsen, fonddirektören och de anställda som styrelsen bestämmer får inte utan tillstånd ha del i ett sådant företag som avses i 2 §. Tillstånd får endast lämnas om det finns särskilda skäl. Tillstånd meddelas av regeringen i fråga om ordföranden i styrelsen, av ordföranden i fråga om övriga ledamöter i styrelsen och fonddirek- tören samt av myndigheten i andra fall. I paragrafen finns bestämmelser om krav på tillstånd för innehav av andelar i vissa företag. De företag som avses i första stycket är sådana företag som kan komma att delta i upphandlingar enligt 64 a kap. socialförsäkrings- balken. Det är andel (till exempel aktier) i fondförvaltare eller deras moderbolag som omfattas av förbudet. I andra stycket föreskrivs att tillstånd endast får meddelas om det finns särskilda skäl. Det innebär att tillstånd får lämnas i undantags- fall och under sådana förhållanden att det inte kan medföra några förtroendeskador för exempelvis myndigheten, någon av myndig- hetens anställda eller pensionssystemet. Tillstånd kan till exempel ges för ett tillfälligt innehav som uppkommit genom arv eller gåva och som behöver avvecklas under ordnade former. I tredje stycket anges att tillstånd meddelas av regeringen i fråga om ordföranden i styrelsen, av ordföranden i fråga om övriga leda- möter i styrelsen och fonddirektören samt av myndigheten i andra fall. Bestämmelserna om jäv i förvaltningslagen gäller vid sidan om de aktuella bestämmelserna. Det innebär bland annat att en person kan vara jävig att handlägga ett ärende som rör en fondförvaltare, även om personen getts tillstånd att äga andelar i fondförvaltaren. Övervägandena finns i avsnitt 13.6.8. Myndigheten får ta ut avgifter för kopior, avskrifter och utskrifter av allmänna handlingar. Avgifterna ska bestämmas med ledning av de regler som gäller för myndigheter under regeringen. I paragrafen finns bestämmelser om avgifter för kopior, avskrifter och utskrifter av allmänna handlingar. Paragrafen har utformats efter förebild av 9 kap. 9 § lagen (1988:1385) om riksbank. Med regler som gäller för myndigheter under regeringen avses i första hand avgiftsförordningen (1992:191). Övervägandena finns i avsnitt 13.8.5. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Sjunde AP-fonden enligt lagen (2000:192) om allmänna pensions- fonder (AP-fonder) byter namn till Myndigheten för premie- premiepensionens fondförvaltning. I punkt 1 anges att lagen träder i kraft . I punkt 2 föreskrivs att Sjunde AP-fonden byter namn till Myndigheten för premiepensionens fondförvaltning som lagen träder i kraft. Övervägandena finns i avsnitten 17 och 13.5. 19.2Förslaget till lag om ändring i socialförsäkringsbalken Socialförsäkringen administreras av , Myndigheten för premiepensionens fondförvaltning och samt av . Hos ska det finnas ett allmänt ombud för socialförsäkringen. Regeringen utser det allmänna ombudet. I inledningen av avdelningarna B–G finns bestämmelser om vilken myndighet som handlägger ärenden om förmåner som avses i den avdelningen. I paragrafen finns bestämmelser om socialförsäkringens admini- stration. I första stycket läggs Myndigheten för premiepensionens fond- förvaltning till. Myndigheten administrerar delar av premiepensions- systemet genom att förvalta förvalet, fondtorget för premiepensionen och valarkitekturen för premiepensionssystemet. Övervägandena finns i avsnitt 13.5. I detta kapitel finns allmänna bestämmelser om premiepension i 2–6 §§. Vidare finns bestämmelser om –uttag av premiepension i 7–14 §§, –kapitalförvaltning, m.m. i 15–18 §§, –överföring av medel och byte av fond i 23–27 a §§, –ändrad pensionsrätt i 28–31 §§, –skadestånd i 32–36 §§, –kostnader för premiepensionsverksamheten i 37–45 §§, –förbud mot marknadsföring och försäljning via telefon i 46 §, –samverkan i 47 §. I paragrafen finns bestämmelser om kapitlets innehåll. Ändringen i andra strecksatsen är en följd av att 19–22 §§ upphävs. Tredje strecksatsen ändras till följd av att det införs en ny paragraf, 27 a §. Åttonde strecksatsen, som är ny, är en följd av att det införs en ny paragraf, 47 §, om samverkan mellan Myndigheten för premiepen- sionens fondförvaltning och . Övervägandena finns i avsnitten 11.21.1, 12.3 och 13.7.1. –medel som motsvarar fastställd pensionsrätt för premiepension fonderas, och –pensionernas storlek är beroende av värdeutvecklingen på de fonderade medlen. I paragrafen finns bestämmelser om premiepensionssystemet. Ändringen innebär att hittillsvarande tredje strecksatsen flyttas till andra strecksatsen. Hittillsvarande andra strecksatsen tas bort eftersom en bestämmelse om valfrihet förs in i nya 2 b §. Övervägandena finns i avsnitt 5.2.3. Premiepensionssystemet ska erbjuda ett pensionssparande av hög kvali- tet som ger en trygg pension. 1.avkastningen på pensionsspararnas fonderade medel under spar- tiden bör vara tydligt högre än förändringen av inkomstindex enligt 58 kap. 10 §, men utan garantier om viss avkastning, och 2.utbetalningarna av premiepension bör vara förutsägbara och stabila, med beaktande av den återstående spartiden. I paragrafen, som är ny, finns bestämmelser om målet för premie- pensionssystemet. Premiepensionssystemet är ett obligatoriskt socialförsäkrings- system. Målet är utformat utifrån att pensionsspararnas intresse av en god och trygg premiepension alltid ska sättas främst. I punkt 1 preciseras målet . tar målet sikte på avkastningen i förhållande till inkomstindex enligt 58 kap. 10 §. Det är ett långsiktigt mål eller riktmärke som avser den genomsnittliga avkastningen . Om avkastningen under enskilda år över- eller understiger inkomstindex är således av underordnad betydelse för bedömningen av om målet uppnås. Med spartiden avses i detta sammanhang perioden från det att de första pensionsrätterna fonderas för en pensionssparares räkning till dess att den sista delen av spararens premiepension betalats ut. Inkomst- index visar den relativa förändringen av genomsnittet av de årliga pensionsgrundande inkomsterna, efter avdrag för allmän pensions- avgift, för försäkrade som under beskattningsåret har fyllt minst och högst (se 58 kap. 11 §). I punkt 2 regleras målet för premiepensionssystemet under ut- betalningstiden, det vill säga från och med den månad premiepension börjar tas ut. Med att utbetalningarna ska vara förutsägbara och stabila avses att de ska ha låg volatilitet. Volatilitet är ett finansiellt begrepp som beskriver hur mycket priset eller värdet på en finansiell tillgång varierar. Målet är således att en premiepensionssparares ut- betalningar ska ha låg variation . Detta mål ska balanseras mot att de medel som ännu inte betalats ut till spararen ska ge fortsatt avkastning. Om dessa medel inte får god avkastning riskerar avkastningsmålet enligt punkt 1 att inte uppnås för de premiepensionsmedel som ännu inte har utbetalats. Om avkastningsmålet ska uppnås även behö- ver de medel som avser ännu inte utbetald premiepension placeras i finansiella tillgångar vars värde kan variera. Detta medför att storle- ken på utbetalad premiepension sanno- likt kommer att variera. Övervägandena finns i avsnitt 5.2.3. Premiepensionssystemet ska erbjuda valfrihet. Det innebär att pensions- spararen har möjlighet att påverka risknivå och placeringsinriktning för förvaltningen av de medel som fonderas för spararens räkning. I paragrafen, som är ny, finns bestämmelser om principen om val- frihet. Med valfrihet avses att de pensionssparare som vill ska ha möjlig- het att påverka risknivå och placeringsinriktning för förvaltningen av de medel som fonderas för spararnas räkning. Risknivån påverkas bland annat av i vilken typ av tillgångar eller på vilka marknader som medlen placeras. Rätten för pensionssparare att välja fonder framgår av 23 och Övervägandena finns i avsnitt 5.2.3. är försäkringsgivare för premiepension. Pen- sionsmyndigheten ska erbjuda pensionsspararna ett urval av upp- handlade fonder på ett fondtorg för premiepension (fondtorget för premiepensionen). Myndighetens verksamhet i fråga om premie- pension ska bedrivas enligt försäkringsmässiga principer. ska förvalta premiepensionsmedlen genom 1.ingå samarbetsavtal med Myndigheten för premiepensionens fond- förvaltning, och 2.placera medlen i fonder. Ytterligare bestämmelser om verksamhet m.m. finns i lagen (2017:230) om försäk- ringsverksamhet i premiepensionssystemet. I paragrafen finns bestämmelser om uppdrag som försäkringsgivare för premiepensionen. Ändringen i första stycket innebär att ett urval av upphandlade fonder ska erbjudas på ett fondtorg för premiepension. Ändringen i andra stycket 1 innebär att ska ingå samarbetsavtal med Myndigheten för premiepensionens fond- förvaltning. ska inte längre ingå avtal med fondförvaltarna. Hittillsvarande andra stycket 3 flyttas till andra stycket 2. Tredje stycket motsvarar hittillsvarande fjärde stycket. Övervägandena finns i avsnitten 11.21.1 och 13.11.1. Pensionsspararna ska ha möjlighet att placera de medel som fonderas för deras räkning i fonder på fondtorget för premiepensionen. för premiepensionen ska erbjuda ett urval av för premie- pensionssystemet lämpliga fonder med olika risknivå och placerings- inriktning som ger en reell valfrihet. Fonderna ska vara kostnadseffek- tiva, hållbara, kontrollerbara och av hög kvalitet. I paragrafen, som är ny, finns bestämmelser om fondtorget för premiepensionen. Första stycket anger att pensionsspararna ska kunna placera sina premiepensionsmedel i en eller flera fonder på fondtorget för premie- pensionen. Av andra stycket framgår att fondtorget sätts samman genom att det sker ett urval av privata fonder. som helhet ska erbjuda en variation i risknivå och placeringsinriktning. Grundläggande krav på fonderna är att de är kostnadseffektiva, hållbara, kontrollerbara och av hög kvalitet. Övervägandena finns i avsnitt 5.2.7. Myndigheten för premiepensionens fondförvaltning ska löpande till- handahålla fondtorget för premiepensionen till genom att upphandla fonder enligt 64 a kap. I paragrafen, som är ny, anges att Myndigheten för premiepensionens fondförvaltning ansvarar för att tillhandahålla fondtorget till Pen- sionsmyndigheten. Det är således Myndigheten för premiepensionens fondförvaltning som ingår fondavtal för statens räkning (5 kap. 1 § andra stycket lagen om Myndigheten för premiepensionens fond- förvaltning). Övervägandena finns i avsnitt 13.5. förvärvar och löser in andelar i fonderna på fond- torget för premiepensionen. Myndigheten för premiepensionens fond- förvaltning ansvarar för kontakterna i övrigt med de fondförvaltare som myndigheten har ingått avtal med enligt 64 a kap. (fondavtal). I paragrafen, som är ny, finns bestämmelser om Myndigheten för premiepensionens fondförvaltnings och an- svar när det gäller kontakterna med fondförvaltarna. förvärvar och löser in andelar i fonderna på fondtorget. Övriga kontakter med fondförvaltarna sköts av Myndig- heten för premiepensionens fondförvaltning. Samarbetet mellan Myn- digheten för premiepensionens fondförvaltning och Pensionsmyndig- heten å ena sidan och fondförvaltarna å andra sidan regleras utöver bestämmelser i denna balk i fondavtalet. Övervägandena finns i avsnitt 13.5. Myndigheten för premiepensionens fondförvaltning ska granska att fond- förvaltare och fonder löpande uppfyller villkoren i fondavtalen. Myndigheten ska även regelbundet utvärdera fondförvaltarnas för- valtning av medlen i de upphandlade fonderna. I paragrafen, som är ny, finns bestämmelser om granskning och utvärdering. Första stycket motsvarar hittillsvarande 3 § tredje stycket 1. Om granskningen visar att avtalen inte följs ska myndigheten tillvarata pensionsspararnas och statens intressen genom att vidta lämpliga åt- gärder med stöd av fondavtalet. Det kan innebära att begära rättelse eller skadestånd, ta ut vite eller, om det finns skäl för det, häva eller säga upp fondavtalet. ansvarar enligt punkterna 2 och 3 i över- gångsbestämmelserna för granskningar som inletts före . Utvärdering av fondförvaltarnas förvaltning av medel enligt andra stycket avser att kvalitativt utvärdera hur väl förvaltningen har utförts utifrån fondens mål. Det som kommer fram vid utvärder- ingen kan exempelvis läggas till grund för beslut om huruvida ett fondavtal ska förlängas, om en sådan möjlighet finns, eller vara ett skäl för att genomföra en närmare granskning av om fondförvaltaren lever upp till de kvalitativa krav som framgår av fondavtalet. Övervägandena finns i avsnitten 10.4.3 och 13.5. Myndigheten för premiepensionens fondförvaltning ska bevaka statens rätt och får föra statens talan i fråga om de fondavtal som myndigheten har ingått. I paragrafen, som är ny, finns bestämmelser om att bevaka statens rätt och föra statens talan i fråga om fondavtalen. Eftersom premiepensionen kan liknas vid en statlig fondförsäk- ring (pensionsspararna har en fordran på staten om pension mot- svarande fondandelarnas värde) innebär uppgiften att bevaka statens rätt även att bevaka pensionsspararnas intressen. Myndigheten för premiepensionens fondförvaltning ska bevaka att fondförvaltarna fullgör alla delar av fondavtalet, inklusive att eventuella fordringar betalas i rätt tid, och vid behov driva in dessa. Det kan även inträffa att ansvariga tillsynsmyndigheter behöver informeras om det finns skäl att misstänka att fondförvaltarna agerar i strid med gällande näringsrättsliga regelverk rörande förvaltning av fonder. Om det föreligger misstanke om att det begåtts en straffbar hand- ling ska normalt en anmälan om saken göras till brottsutredande myndigheter. Myndigheten för premiepensionens fondförvaltning företräder staten i domstol i frågor som rör fondavtalen. Övervägandena finns i avsnitt 13.7.3. När pensionsrätt för premiepension har fastställts för en pensions- sparare, ska föra över medel som motsvarar pensionsrätten samt avkastningen på dessa medel till förvaltning i 1.fonder som omfattas av fondavtal, eller 2.fonder som förvaltas av Myndigheten för premiepensionens fond- förvaltning enligt 3 kap. lagen (2020:000) om Myndigheten för premie- pensionens fondförvaltning Om pensionsspararen har tagit ut premiepension i form av liv- ränta enligt 11–14 §§ ska medlen i stället föras över till Pensions- myndighetens livränteverksamhet. I paragrafen finns bestämmelser om placering i fonder när pensions- rätt fastställts för en pensionssparare. Första stycket 1 ändras med anledning av att 19 § upphävs och att de fonder som finns på fondtorget för premiepensionen upphandlas enligt 64 a kap. Om pensionsspararen har valt en fond som omfattas av ett fondavtal ska medlen föras över till den fonden. Första stycket 2 ändras till följd av att Sjunde AP-fonden byter namn till Myndigheten för premiepensionens fondförvaltning och att förvaltningen av förvalet, byggstensfonderna och riskprofilerna regleras i 3 kap. lagen om Myndigheten för premiepensionens fond- förvaltning. Övervägandena finns i avsnitten 11.21.1 och 13.11.1. Pensionsspararen har rätt att bestämma var de medel som för spara- rens räkning förs över enligt 18 § ska placeras, utom i det fall som avses i 24 §. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om ett högsta antal fonder som får antecknas på ett premiepen- sionskonto.