sou · H7B366 · 2019-12-18 00:00:00 — Det var svårt att samordna insatserna efter- som ansvaret ofta delades av flera decentraliserade förvaltningsled i både stat, län och kommuner.20 I och med kommunreformen gjorde man en insats för att samla arbetsuppgifterna hos antingen staten eller kommun för att åstadkomma en tydligare ansvarsfördelning. Huvuddelen av amtens vattenplaneringsuppgifter överfördes till sta- ten. Reformen innebar att vattenförvaltningen numera primärt styrs på statlig nivå.21 Regionerna har inte några större uppgifter inom vattenförvalt- ningen. Regionernas enda uppgift är kartläggning av jordförore- ningars påverkan på yt- och grundvatten.22 Kommuner och mellankommunalt samarbete Kommunernas uppgift är att genomföra huvuddelen av åtgärdspro- grammen. Kommunerna har dels ett projektansvar, dels en myndig- hetsroll. Förvaltningsplanen ska också tas i beaktande när nya miljö- tillstånd ges. Kommunernas roll betonas i förvaltningsplanerna: Vandområdeplanerne udarbejdes under inddragelse af andre statslige myndigheder og kommunerne, og især kommunerne har en helt central rolle, når indsatserne konkret skal gennemføres.23 Kommunerna i de avrinningsområden där det ska genomföras våt- marksåtgärder ska samarbeta om åtgärderna och ta fram avrinnings- områdesplaner (vandoplandsplaner, VOP) för hur åtgärderna ska genomföras. Detta regleras genom ett avtal mellan miljö- och livs- medelsministeriet och kommunernas landsförening om våtmarks- åtgärder.24 För avrinningsområden där våtmarksåtgärder ska genom- föras finns ett mellankommunalt samarbete där kommunerna går samman och bildar styrgrupper för de olika avrinningsområdena 20Miljø- og , e-brev . 21Miljø- og , intervjuer och samt Naestved kom- mune, intervju . 22Miljø- og , e-brev och samt intervjuer och . 23http://mst.dk/natur-vand/vandmiljoe/vandomraadeplaner/ (avläst ). 24Miljö- og och Kommunernes (2016): Aftale om vådom- rådesindsatsen gaeldende for 2017–2021. (vandoplandsstyregrupper, VOS). Dessa styrgrupper planerar till- sammans genomförandet av åtgärder när det gäller våtmarker inom vattenförekomsterna vilka dokumenteras i avrinningsområdesplanerna. Samarbetet gäller främst stora projekt och frågor om kommunöver- gripande vattenförekomster.25 En av de kommuner som har besökts i utredningen är Naestveds kommun som är sekretariatskommun för sitt avrinningsområde. Alla kommunerna i avrinningsområdet är medlemmar i . Inom ramen för arbetet med avrinningsområdets VOP genomför kommunerna en screening för bland annat möjliga låglandsområdesprojekt. Kom- munerna fördelar projekten mellan sig och har regelbundna möten för att uppdatera varandra om hur arbetet fortskrider.26 Kommu- nernas arbete med projekt beskrivs närmare nedan. I ett avrinningsområde kan det enligt vattenplaneringslagen inrättas ett vattenråd (vandråd) som kan ge råd till kommunerna i avrin- ningsområdet. Om staten så beslutar ska kommunerna och vatten- råden utarbeta förslag till åtgärder till ministeriets åtgärdsprogram.27 Initiativ till att inrätta ett vattenråd kan tas av följande organisationer som sedan också kan ingå i vattenrådet: relevanta rikstäckande närings- livsorganisationer, rikstäckande natur- och miljöorganisationer samt lokala föreningar och organisationer med anknytning till att skydda eller använda vatten. Ingen organisation kan vara representerad med mer än en medlem. Vattenråden ska ha maximalt 20 deltagare med jämn fördelning mellan användare och beskyddare. Vattenråden inrättas för en särskild uppgift och under en begrän- sad period. har vattenråd inrättats : •Vattenråd 2014: april–inrättades 23 vattenråd inför förvaltningsplanerna –2021. Vatten- råden skulle bistå kommunerna med att ta fram förslag till åt- gärder för att förbättra de fysiska förhållandena i vattendrag. Vattenråden skulle prioritera mellan olika insatser utifrån en styr- medelskatalog från Miljöstyrelsen för att förbättra de fysiska 25Miljø- og , intervjuer och , e-brev samt Naestved kommune, intervju . 26Naestved kommune, intervju . 27Miljø- og , e-brev . förhållandena i förhållande till en ekonomisk ram. Huvuddelen av åtgärdsprogrammet för vattendrag baseras på detta arbete. •Vattenråd 2017: Utifrån den politiska överenskommelsen inom livsmedels- och jordbrukspaketet beslutades att vattenråd skulle inkallas för att hämta in lokal kunskap för att april–ge råd till kommunerna om avgränsning av vattendrag och utpekande av konstgjorda och kraftigt modifie- rade vattendrag. Vattenråden skulle bland annat föreslå vilka vattendrag som kunde tas bort från förvaltningsplanerna utifrån olika kriterier: meandring, fallhöjd, miljömål för växter och djur samt ett fysiskt index. Utifrån detta underlag har regeringen be- slutat att vattendrag ska undantas från förvalt- ningsplanerna i . Beslutet hade ännu inte trätt i kraft.28 För att förbereda förvaltningsplanerna 2021–2027 kommer antag- ligen vattenråd att inkallas igen. Vattenråden förväntas då åter ge råd till kommunerna om åtgärder för att förbättra de fysiska förhållan- dena i vattendrag. Kommunerna inom avrinningsområdet beslutar om vilken kom- munstyrelse som ska vara sekretariat till vattenrådet. Om de inte kan komma överens avgör miljö- och livsmedelsministern. Miljö- och livsmedelsministern kan besluta om närmare regler om vattenrådets sammansättning, etablering, arbete och samarbete med kommunerna inom avrinningsområdet.29 Kommunpolitiker kan vara ordförande för vattenråden. Kommuntjänstemän är processledare i vattenråden och tar fram underlag. Det finns vattenråd där politiker inte ingår. Ministeriet menar att vattenråden bidrar till att intressenter och lokal kunskap engageras i förvaltningsplanearbetet. Naestveds kom- mun menar att vattenrådet 2014 fungerade bra, trots att ministeriet tog bort två styrmedel från vattenrådets förslag till åtgärder, vilket innebar att av åtgärderna i avrinningsområdet inte genom- fördes. Naestveds kommun uppger att anledningen till att de togs bort var att regeringen önskade mer pengar i våtmarksprogrammet. Det blev enighet i vattenrådet om det förslag som togs fram. 28Miljø- og , intervjuer och , e-brev samt Naestved kommune, intervju . 29http://mst.dk/natur-vand/vandmiljoe/vandomraadeplaner/vandomraadeplaner-2015- 2021/ (avläst ). inkallades ett nytt vattenråd. Kommunen konstaterar att vattenrådet trodde att de skulle få stort inflytande, men det fick man i praktiken inte. Kommunen menar att vattenrådet fick en alltför tekniskt kom- plicerad uppgift som inte ämnade sig för diskussioner i ett organ som inte består av experter. I vattenrådet blev det mer av en känslomässig och politisk diskussion, där man inte kunde komma till enighet. Inom det avrinningsområde där Naestved är sekretariatskommun har de olika kommunerna inrättat egna undervattenråd. Naestveds kommun menar att det är viktigt att parterna känner tillit till varandra. Därför är det viktigt med kontinuitet i arbetet. Kommunen menar också att det är en styrka i om vattenråden kan bli eniga i rådgivningen till kommunerna. Naturfredningsforening delar bilden att vatten- råd fungerade bra och att vattenråd inte fungerade bra efter- som det blev en politiserad inte ämnesinriktad process. Det var inte tydligt från ministeriet vad de ville ha ut av de lokala vattenråden. Föreningen menar vidare att den uppgift som vattenråden fick inte var i överensstämmelse med ramdirektivets krav. Föreningen fram- håller att det lokala engagemanget är mycket viktigt och att vatten- råden bör vara permanenta forum för dialog. De menar vidare att det bör finnas tydligare principer och regler för vattenrådens arbete, exempelvis att ramdirektivets krav ska respekteras. Föreningen fort- sätter med att formulera sin kritik på följande sätt: I er der gennemført en utilfredsstillende proces med vatten- råd, som der reelt ikke bør være eksempel til efterfølgelsestilles spørgsmålstegn af de øvrige medlemsstater og af EU-kommissionen.30 En annan av de intresseorganisationer som deltar i vattenråden är LF. De bekräftar bilden av att vattenrådet 2014 fungerade bra, medan vattenrådet 2017 inte fungerade så bra. Vattenråden behöver ha ett gemensamt mål för att fungera, vilket var fallet 2014 men inte 2017. När det gäller vattenråden betonar LF vidare att deltagarna bör få ersättning för att delta i vattenrådens arbete. Det är enligt LF bra att vattenråden inte är permanenta utan inrättas vid behov för att lösa konkreta uppgifter.31 30Danmarks Naturfredningsforening, intervju och e-brev . 31Landbrug og Fødevarer, intervju . Enligt vattenplaneringslagen32 upprättar (fastsætter) miljö- och livs- medelsministern regler som lägger fast och anger (fastlægger og angiver) konkreta miljömål för avrinningsdistriktens enskilda ytvatten- områden (overfladevandområder) och grundvattenförekomster (grund- vandsforekomster), inklusive regler om konstgjorda och kraftigt modifierade vatten (kunstige og stærkt modificerede overfladevand- områder), tidsfrister för att uppnå miljömålen och mindre stränga miljömål. Miljömålen läggs fast i överensstämmelse med reglerna i vattenplaneringslagen och revideras minst . Miljömål för varje vattendistrikt fastläggs av miljö- och livsmedelsministeriet i en förordning (bekendtgørelse).33 De konkreta miljömålen som gäller vid genomförandet av åt- gärdsprogram läggs fast utifrån följande (med henblik på): 1.Forringelse af tilstanden af alle overfladevandområder og af alle grundvandsforekomster forebygges, og balancen mellem indvin- ding og grundvandsdannelse sikres (med vissa undantag). 2.Alle overfladevandområder og alle grundvandsforekomster opnår senest den 22. god tilstand (med vissa undantag). 3.Alle kunstige og stærkt modificerede overfladevandområder op- når senest den 22. godt økologisk potentiale og god kemisk tilstand for overfladevand (med vissa undantag). 4.Forureningen af overfladevand med prioriterede stoffer reduce- res progressivt, og emissioner, udledninger og tab af prioriterede farlige stoffer til overfladevand standses eller udfases, udledning af forurenende stoffer til grundvand forebygges eller begrænses, og enhver væsentlig og vedvarende opadgående tendens i koncen- trationen af et hvilket som helst forurenende stof i grundvandet hidrørende fra menneskelig aktivitet med henblik på at nedbringe forureningen af grundvand (med vissa undantag). Om det finns strängare krav på kvaliteten i en vattenförekomst eller kortare frister för att uppnå miljömålen i annan lag gäller dessa krav som miljömål. 32Lov om vandplanlægning nr 1606 af 26/12/2013. 33Miljø- og (2017): Bekendtgørelse om indsatsprogrammer for vand- områdedistrikter (nr 1521 af 15/12/2017). Ministern bestämmer om närmare regler om miljömål, bland annat vad som ska förstås med god status och god ekologisk potential. I lagen anges i vilka fall som ministern kan peka ut ytvattenområden som konstgjorda eller kraftigt modifierade. När de konkreta miljö- målen bestäms kan ministern i vissa fall förlänga tidsfristerna. Vidare kan ministern sätta mindre stränga miljömål för specifika vattenföre- komster. Ministern kan vidare bestämma att nya ändringar ett yt- vattenområdes fysiska karaktäristika, förändringar i en grundvatten- förekomsts nivå eller nya hållbara mänskliga utvecklingsaktiviteter under vissa betingelser kan utgöra grund för att de fastlagda kon- kreta miljömålen inte uppnås, inklusive för ett eller flera kvalitets- element. Förvaltningsplaner ska enligt förordning34 bland annat innehålla en lista över de miljömål för ytvatten, grundvatten och skyddade områden som har lagts fast utifrån vattenplaneringslagen, inklusive orsaker till att ytvattenområden har pekats ut som konstgjorda eller kraftigt modifierade, förlängda tidsfrister för att uppnå miljömålen, mindre stränga miljömål och var konkreta miljömål inte uppfylls som följd av omständigheter som nämns i lagen. Kartläggning, analys och övervakning Miljöstyrelsen har ansvaret för kartläggning och analys, dvs. upp- gifter om varje avrinningsdistrikts karaktäristika, påverkansbedöm- ning, tillstånd och riskvärdering samt den ekonomiska analysen av vattenanvändningen. Enligt ministeriet är detta ett mycket stramt koordinerat arbete. Underlagen till kartläggning och analys tas fram av universiteten och kommunerna som är vattendragsmyndigheter. Miljö- och livs- medelsministeriet konstaterar att aktörerna från i synnerhet jord- bruket har varit mycket kritiska till de underlag som har tagits fram. Jordbruksorganisationerna vill dessutom gärna involveras mer i ut- vecklingen av det ämnesmässiga underlaget.35 Ett exempel på en sådan organisation är Landbrug og Fødevarer (LF) som menar att underlagen från universiteten inte har varit kor- rekta och att det har varit fel i de modeller som har använts. 34Bekendtgørelse om indholdet af vandområdeplaner nr 437 af 19/05/2016. 35Miljø- og , intervjuer och samt e-brev . att kartläggning och analys har gjorts alltför generaliserande för grupper av vattenförekomster utan att forskarna har besökt vatten- förekomsterna. LF är även kritiska mot de ekonomiska konsekven- sanalyserna. LF efterlyser konkreta mål och menar att ministeriet inte vill ha någon dialog om kartläggning och analys. LF menar att vattenför- valtningen använder samma forskare och att dessa borde bytas ut . LF betonar att olika kompetens finns på olika universitet och att det skulle behövas ett nätverk av forskare från olika universitet för att få bästa möjliga underlag. Eftersom LF ansåg att det fanns brister i arbetet inledningsvis arbetade man för att en internationell forskargrupp skulle granska de danska forskarnas underlag. En sådan granskning tillsattes av ministeriet och gruppen lämnade i oktober 2017en rapport. LF menar att den internationella gruppen gav LF rätt i den kritik som LF framfört.36 Naturfredningsforening menar däremot att de internationella forsk- arna kom fram till att den danska kvävemodellen för kustvatten är godtagbar men att den självklart alltid kan bli bättre och kan använda de existerande data ännu bättre. Naturfredningsforening understryker att forskarna kom fram följande: Forskerne konkluderede at der er behov for den opgjorte indsats med at nedbringe kvælstofudledningen for at leve op til direktivets krav for- mentlig er endnu større.37 Föreningen är kritisk mot den nuvarande övervakningen. De menar att det finns mycket osäkerhet kring övervakningen och att den används för politiska syften: [Den] anvendes politisk i favør for ikke at beslutte den nødvendige indsats og det lægger et politisk pres på forskningen om at levere resultater på for ringe datagrundlag. Den anvendes tilmed fel i beslutninger, da der ikke tages hensyn til miljøet inden for den usikker- hed, som overvågningen viser – altså forsigtighedsprincippet. Desuden ses klimaforandringerne ikke at være inddraget i opgørlsen.38 36Landbrug og Fødevarer, intervju . 37Danmarks Naturfredningsforening, intervju och e-brev . 38Danmarks Naturfredningsforening, intervju och e-brev . Avrinningsdistriktens förvaltningsplaner och åtgärdsprogram ut- arbetas av Miljö- och livsmedelsministeriet med ämnesmässigt bistånd från Miljöstyrelsen och beslutas av miljö- och livsmedels- ministern. Enligt vattenplaneringslagen ska miljö- och livsmedelsministern ut- arbeta en förvaltningsplan (vandområdeplan) för varje avrinnings- distrikt. Dessa planer ska informera myndigheter och allmänheten om planer för att förbättra miljötillståndet i vattnen, om åtgärderna för att nå det önskade miljötillståndet och om en tidsplan för detta. Planerna ska omfatta en tidsperiod , och de sätter mål för alla vatten som ingår i vattenplaneringen och åtgärdsprogrammen beskriver hur miljömålen ska uppnås. Miljö- och livsmedelsministeriet presenterade förvaltningsplaner för perioden –2021 med tillhörande beslut om miljömål och åtgärdsprogram (indsatsprogrammer). Planerna be- skrivs på följande sätt: Vandområdeplanerne er samlet en plan for at forbedre det danske vand- miljø. De skal sikre renere vand i kystvande, søer, vandløb og grundvand i overensstemmelse med EU's vandrammedirektiv. Vand- områdeplanerne for anden planperiode er baseret på en opdatering og videreførelse af vandplanerne for første planperiode og gælder fra 2015–2021.39 Vattenområdesplanerna ska innehålla bland annat följande: oplysninger om påvirkningerne af vandområderne, beskrivelse af over- vågningen af vandområderne, vurderinger af tilstanden i vandområderne, de miljømål, der gælder for det enkelte område, samt et resumé af de indsatser, der gennemføres med henblik på at opfylde de fastlagte mål.40 De förslag till förvaltningsplaner för den andra planperioden som hade varit på samråd justerades 2016 efter en överenskommelse mellan den danska regeringen (Venstre) och par- tierna Konservative, och om ett livsmedels- och jordbrukspaket. 39http://mst.dk/natur-vand/vandmiljoe/vandomraadeplaner/ (avläst ). 40http://mst.dk/natur-vand/vandmiljoe/vandomraadeplaner/ (avläst ). Enligt uppgift från ministeriet tar regeringen politisk ställning till alla väsentliga delar av förvaltningsplaner och åtgärdsprogram. Det gäller inspel till interkalibrering, utpekandet av vilka vattenföre- komster som ska omfattas av planerna, miljömålen för vattenföre- komsterna, åtgärder, finansiering och användningen av undantags- bestämmelser. Intresset för förvaltningsplanerna är mycket stort både från intressenter och den politiska sidan. I den första omgången av förvaltningsplaner träffades de väsentliga besluten om åtgärder m.m. i ministerutskottet Grön tillväxt. Det var enligt ministeriet svårt att uppnå konsensus med alla intressenter kring förvaltningsplanerna, men inte svårt att uppnå enighet inom regeringen. I den andra om- gången behandlades planerna i samband med livsmedels- och lant- brukspaketet och därefter i regeringen.41 Förvaltningsplanerna är kommunikationsdokument. De juridiskt bindande kraven finns i förordningarna om åtgärdsprogram och miljömål. Det finns data i förvaltningsplanerna och i Miljö-GIS som myndigheterna ska lägga till grund för deras administration av sek- torslagstiftningen.42 Förvaltningsplanerna och förordningarna om åtgärdsprogram och miljömål lägger fast miljömål för alla vattenförekomster som om- fattas av vattenplanläggningen och åtgärdsprogrammen anger hur miljömålen ska nås. Förvaltningsplanerna omfattar vattendrag. Av dessa har uppnått målen, har inte uppnått målen och har okänt tillstånd. Vidare omfattar förvaltningsplanerna 857 sjöar, varav har upp- nått målen, har inte uppnått målen och har okänt tillstånd. Vidare omfattas 420 grundvattenförekomster av för- valtningsplanerna, varav 170 med måluppfyllelse, 109 utan målupp- fyllelse och 123 med okänt tillstånd. Slutligen omfattas alla fjordar och kustvatten av planläggningen. Av tabellen nedan framgår en sammanfattning av de åtgärder som finns med i åtgärdsprogrammen för i nuvarande åtgärds- program (2015–2021) samt vilka åtgärder som kvarstår från den förra programperioden (2009–2015) när det gäller vattendrag. För perio- den –2021 avsätts för att genomföra 41Miljø- og , intervjuer och . 42Miljø- og , e-brev . åtgärderna för vattendrag (av de totalt som avsätts för åtgärder).43 Källa: Miljø- og , intervjuer och . Av förvaltningsplanen för avrinningsdistriktet och Fyn framgår att det exempelvis ska göras en åtgärd mot fysisk påverkan av vattendrag. Åtgärden omfattar vattendrag. Inom ramen för åtgärden ska till exempel 574 barriärer tas bort och 145 sandfällor etableras. I planen beräknas de förväntade samlade statliga kostnaderna för genomförande av åtgärder mot fysisk påver- kan av vattendrag för avrinningsdistriktet –2021 till . Enligt uppgift från ministeriet är det avsatt statliga medel till att täcka av utgifter för vattendragsinsatser. Detta aktiveras genom att kommunerna ansöker om konkreta förundersökningar och realiseringsprojetk (se nedan). I åtgärdsprogrammet anges detaljerat hur arbetet ska gå till. I planen, liksom i regeringens förordning, anges vidare att kommunen inte är tvungen att genomföra åtgärden om staten inte ger något bidrag: 43Miljø- og , intervjuer och . Hvis der ikke kan opnås statsligt tilskud til gennemførelse af indsatsen, fordi den ikke vurderes at have den forventede forbedrende effekt for vandløbet, eller fordi de økonomiske omkostninger forbundet med ind- satsen ikke vurderes at stå i rimeligt forhold til dens effekt, er kommu- nen ikke forpligtet til at gennemføre indsatsen.44 Åtgärdsprogrammet för varje vattendistrikt fastläggs av miljö- och livsmedelsministeriet i en förordning (bekendtgørelse).45 En förord- ning är en administrativ föreskrift som ministern enligt lag har be- myndigats att utfärda. I en förordning kan ministern lägga fast skyldig- heter och rättigheter för myndigheter, verksamheter och allmänhet samt regler om myndigheternas uppgifter och befogenheter. En förordning är bindande både för medborgare och myndigheter. I förordningen om åtgärdsprogrammen redogörs exempelvis för vad miljöstyrelsen och varje kommun ska göra. Ministern bemyndigas i vattenplaneringslagen att utfärda en förordning om åtgärdsprogram: På baggrund af basisanalysen, overvågningsresultater og anden relevant viden fastsætter miljø- og fødevareministeren regler, som fastlægger et indsatsprogram for hvert vandområdedistrikt med henblik på opfyldelse af miljømål fastlagt i regler udstedt med hjemmel i [lov om vandplan- lægning]. Ministeren kan i regler udstedt med hjemmel i [lov om vand- planlægning] inden for hvert vandområdedistrikt fastlægge delindsats- programmer.46 Kommunernas roll i arbetet med åtgärdsprogram Enligt lagen om vattenplanering ska kommunerna i ett huvudavrin- ningsområde ta fram förslag till hela eller delar av åtgärdsprogram- mets kompletterande åtgärder (supplerende foranstaltninger) inom avrinningsområdet. Från ministeriet betonas att kommunerna ut- arbetar förslag endast om ministern har beslutat att de ska göra det. utarbetade de förslag till åtgärdsprogram för att förbättra vattendragens fysiska förhållanden. Utöver detta är det ministern och ministeriet som utarbetar åtgärdsprogrammen. 44Miljø- og , Styrelsen for Vand- og Naturforvaltning (2016): Vandområde- plan 2015–2021 for Vandområdedistrikt og Fyn. 45Miljø- og (2017): Bekendtgørelse om indsatsprogrammer for vand- områdedistrikter. nr 1521 af 15/12/2017 (Gældende). 4619 § lov om vandplanlægning. Kommunerna får från ministern utkast till regler om miljömål för de vattenförekomster för vilka kommunerna ska utarbeta förslag till kompletterande åtgärder. meddelar ministern kommunerna en preliminär ekonomisk ram och en tidsfrist för att utarbeta för- slaget till kompletterande åtgärder.47 Förslaget, som typiskt sett utar- betas med stöd från vattenråden, ska skickas till miljö- och livs- medelsministern tillsammans med bidrag till den miljörapport som ministern ska utarbeta enligt lagen om miljövärdering av planer och program. Det är dessutom kommunernas uppgift att genomföra huvud- delen av åtgärdsprogrammen. Av tabellen nedan framgår vilken roll som kommunerna respektive staten har när det gäller olika typer av åtgärder. Källa: Miljø- og , intervjuer och samt e-brev . 47Miljø- og , intervjuer och . 48Miljö- og och Kommunernes (2016): Aftale om våd- områdesindsatsen gaeldende for 2017–2021. Genom mellankommunalt samarbete planerar kommunerna till- sammans våtmarksåtgärder inom sina respektive avrinningsområden –totalt 23 stycken – och tar löpande fram planer för våtmarksåtgärden (vandoplandsplaner, VOP). VOP handlar enbart om åtgärder vad gäller våtmarker. Ministeriet anger det beting som ska uppnås genom en VOP och har utformat en mall i Excell för hur dessa planer ska utformas. Kommunerna väljer var åtgärderna ska genomföras och fördelar projekt mellan sig inom avrinningsområdet. I exempelvis det avrinningsområde som Naestveds kommun är sekretariat för ingår åtta kommuner. Det är sekretariatskommunen som har kon- takter med Miljöstyrelsen och som anordnar möten med de andra kommunerna och fördelar uppgifter när det gäller att inrätta våtmar- ker (för både fosfor och kväve).