sou · H7B359d3 · 2019-12-12 00:00:00 — En aktuell lägesbild av inställningen till felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen En aktuell lägesbild av inställningen till felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen Delegationen för korrekta utbetalningar från välfärdssystemen Rapportserien kan köpas från Juridiks kundservice. Beställningsadress: Juridik, Kundservice, 106 47 Ordertelefon: Webbadress: /offentligapublikationer Layout: Kommittéservice, Delegationen för korrekta utbetalningar från välfärdssystemen har i uppdrag att motverka överutnyttjande av och felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen och andra närliggande skattefinansierade eller skattesubventionerade system. Delegationen ska dessutom vara ett samlande organ och ett kunskapsforum som främjar samverkan och tar fram faktaunderlag till regeringen. Genom sitt arbete ska delegationen bidra till att de resurser som fördelas genom dessa system endast kommer dem till del som resurserna är avsedda för. Delegationen konstaterar i sin första rapport för felaktiga utbetalningar (Rapport 1) att det finns betydande risker för felaktiga utbetalningar från välfärdsystemen. Felaktiga utbetalningar undergräver förtroendet för välfärdssystemen. Därför är området viktigt att titta närmare på. Inom ramen för delegationens arbete har vitillsammans med CSN tagit fram ett undervisningsmaterial för gymnasieskolan. Materialet Allas våra pengar finns publicerat bland annat på CSN:s webbplats. Undervisningsmaterialet är ett exempel på tidig attitydpåverkan och syftar till att öka unga personers förståelse för sambandet mellan korrekta utbetalningar från välfärdssystemen och hur välfärden fungerar i stort. En del av delegationens uppdrag är att undersöka allmänhetens attityder till felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen. I denna rapport ger vi en aktuell lägesbild av allmänhetens inställning till fel och fusk med bidrag. Rapporten har tagits fram av delegationens kansli. Delegationens ledamöter och experter har lämnat synpunkter på utkast till rapporten. Vi-formen som används i rapporten avser delegationens kansli. Mer information om delegationens uppdrag och arbete finns på Syftet med rapporten .............................................................. Definitioner och avgränsningar.............................................. Bidragsmoralens betydelse för felaktiga utbetalningar ... Varför är bidragsmoral viktigt att undersöka? Vad påverkar våra attityder?................................................... Vikten av hög bidragsmoral och tidig attitydpåverkan......... 3.3Skatteverket – Resultat från de årliga CSN – Attityder till bidragsbrott .......................................... Ny attitydundersökning om bidragsmoralen i Metod, urval och svarsfrekvens ............................................. Urval och svarsfrekvens.......................................... Fler anser att det är allvarligare att människor inte får de bidrag de har rätt till än att det fuskas med bidrag.................................................... Tydligt avståndstagande till bidragsfusk Attityderna varierar mellan olika exempel på En femtedel skulle troligtvis behålla en felaktigt utbetald ersättning ................................... Många tror att fusk med bidrag är omfattande ..... En av tio känner någon som fuskat........................ Att politiker och personer i ledande ställning fuskar anses vara främsta orsaken till fusk med Få har erfarenhet av återkrav av bidrag.................. En av fem anser det lätt att få ut för mycket En av fem anser att det är enkelt att göra rätt och att bidragssystemen är enkla att förstå ........... Lågt förtroende för välfärdsmyndigheterna .......... Mediabilden kan ha påverkan på Slutsatser samt avslutande reflektioner och Avslutande reflektioner och rekommendationer ................. Bortfallsanalys av Kantar ...................................... Felaktiga utbetalningar undergräver förtroendet för välfärdssystemen. Därför är området viktigt att titta närmare på. En del av delegationens uppdrag är att undersöka allmänhetens attityder till felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen. I denna rapport ger vi en aktuell lägesbild av allmänhetens inställning till fel och fusk med bidrag. Detta gör vi genom att redogöra för resultaten från andra undersökningar och redovisa resultaten från den attitydundersökning riktad till allmänheten som Kantar genomfört på uppdrag av delegationen. Tillåtande attityd till vissa former av bidragsfusk Det finns ett tydligt avståndstagande till fusk med bidrag, det anses omoraliskt och någonting som påverkar välfärden negativt. Det är dock fler som anser att det är allvarligare att människor inte får bidrag de har rätt till än att det fuskas. Stora skillnader i attityder finns dock mellan åldersgrupperna där äldre ser betydligt allvarligare på fusk med bidrag än vad yngre gör. Jämför vi med resultaten från de tidigare undersökningarna kan vi se ett visst ökat avståndstagande till fusk. Även om de flesta har en generellt negativ inställning till bidragsfusk varierar attityderna betydligt mellan olika former av fusk. Mest allvarligt anses et vara att arbeta svart som man får sjuk- eller arbetslöshetsersättning. Att ta ut en extra sjukdag trots att man inte är sjuk eller att ta ut tillfällig föräldrapenning för att umgås med barnen trots att de inte är sjuka ses som minst allvarligt. För vissa former av bidragsfusk finns alltså en mer tillåtande attityd, vilket är särskilt tydligt bland de yngre. En förhållandevis stor grupp anger också att de skulle behålla en utbetalning som de fått felaktigt. Unga har en mer tillåtande attityd än äldre Unga har genomgående en mer tillåtande attityd till fusk med bidrag än äldre. Till exempel anser endast lite över hälften i den yngsta åldersgruppen att det är mycket allvarligt att arbeta svart som man får sjuk- eller arbetslöshetsersättning, medan motsvarande siffra för den äldsta åldersgruppen är . fler i den yngsta åldersgruppen jämfört med den äldsta skulle också behålla en felaktig utbetalning. En annan tydlig vattendelare är att personer som står utanför arbetsmarknaden har en mer tillåtande attityd till bidragsfusk jämfört med yrkesverksamma och pensionärer. Även utbildningsnivå tycks ha betydelse för attityder till fusk, personer med enbart grundskolenivå har en mer tillåtande attityd än de med akademisk utbildning. Många tror att fusket är omfattande och att främsta orsaken är att personer i ledande ställning fuskar Många tror att fusk med bidrag är omfattande, av de svarande tror att fusket är ganska eller mycket omfattande. Äldre, de som arbetar och de som är pensionärer tror i högre utsträckning att fusket är omfattande. Jämfört med de tidigare undersökningarna har uppfattningen om hur omfattande bidragsfusket är förändrats relativt lite. Att så pass hög andel tror att bidragsfusket är omfattande är oroande. De främsta orsakerna till att människor fuskar uppges vara att politiker och personer i ledande ställning fuskar och att upptäcktsrisken är liten. Det anses enkelt att fuska Av de svarande anser 2 av 5 att det är troligt att bli upptäckt om man fuskar men få har erfarenhet av återkrav. En femtedel anser att det är lätt att fuska och att det finns stora möjligheter att inte anmäla ändrade förhållanden. Uppfattningen att det är lätt att få ut mer bidrag och ersättningar än man har rätt till har dock minskat. Endast 1 av 10 anser att myndigheterna kontrollerar för mycket och att informationsutbytet mellan myndigheterna är tillräckligt. Lågt förtroende för välfärdsmyndigheterna anser att det är enkelt att göra rätt när man ansöker om bidrag och att bidragssystemen är lätta att förstå. Detta kan jämföras med attitydundersökningar där anser att det är enkelt att deklarera. Mindre än en fjärdedel anser att myndigheter behandlar alla rättvist och att bidrag betalas ut endast till dem som har rätt till bidrag. Jämfört med skatteområdet är skillnaderna stora, där uppger en betydligt högre andel att man har förtroende för . Mediabilden kan ha påverkan på bidragsmoralen En intensiv debatt fördes i traditionella medier kring neddragningar i välfärdssystemen och utförsäkringar från sjukpenningsystemet. kan vi se att andelen som ansåg att det var ett särskilt stort problem att människor inte får de bidrag de har rätt till var klart högre än i FUT-delegationens undersökning 2007 och i vår undersökning 2018. Det var också en högre andel i ESV:s undersökning 2010 som ansåg att fusket inte var omfattande jämfört med FUT-delegationens och vår undersökning. Detta kan tyda på att mediabilden har påverkan på bidragsmoralen. Delegationens uppdrag är att motverka överutnyttjande av och felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen och andra närliggande skattefinansierade eller skattesubventionerade system (dir. 2016:60). Delegationen ska genom sitt arbete bidra till att de resurser som fördelas genom dessa system endast kommer dem till del som resurserna är avsedda för. Delegationen ska dessutom vara ett samlande organ och ett kunskapsforum som främjar samverkan och tar fram faktaunderlag till regeringen. I uppdraget ingår att genomföra undersökningar över inställningen till fel och överutnyttjande hos allmänhet och anställda på berörda myndigheter och bidra till att konsekvenserna av överutnyttjande och fel tas upp i den offentliga debatten. Förslag ska också lämnas på hur det fortsatta arbetet bör utformas efter att delegationen har avslutat sitt uppdrag. I delegationen ingår representanter från 22 myndigheter och organisationer.1 Delegationen ska lämna en slutlig redovisning av sitt uppdrag. Syftet med denna rapport är att bidra till att ge en aktuell lägesbild över bidragsmoralen i samhället. Detta gör vi genom att redovisa resultaten från den attitydundersökning riktad till allmänheten som 1Arbetsförmedlingen, a-kassor, (Brå), (), , (), , Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF), Inspektionen för socialförsäkringen (ISF), Inspektionen för vård och omsorg (), , , , , , , , , , Kommuner och landsting (SKL), Statskontoret och . Kantar genomfört på uppdrag av delegationen. I undersökningen ställs bland annat frågor om attityder till fusk med bidrag från välfärdssystemen. Nedan går vi igenom och definierar några termer och begrepp som används i rapporten och vilka avgränsningar vi gör. Vi använder termen bidragsmoral för att beskriva attityder till felaktiga utbetalningar från välfärdsystemen. Bidragsmoral handlar om viljan att utbetalningarna ska vara korrekta. Termen attityd kan tolkas på olika sätt. I definieras det som ett förhållningssätt till olika fenomen, en persons inställning till något som i sin tur har betydelse för personens beteende. Attityder anses lättare att påverka och förändra än en individs grundläggande värderingar som vanligtvis är djupt rotade sedan tidigt i livet.2 Denna rapport handlar om attityder till felaktiga utbetalningar från välfärdsystemen och framförallt om attityder till fusk med bidrag. Med felaktiga utbetalningar menar vi sådana utbetalningar som är för höga, för låga eller i sin helhet fel i förhållande till gällande regler och avtal. En felaktig utbetalning kan orsakas avsiktligt eller oavsiktligt.3 I denna rapport undersöker vi främst attityden till felaktiga utbetalningar som är för höga och som orsakas eller försöker orsakas avsiktligt. Vi benämner i delar av rapporten denna typ av felaktiga utbetalningar som fusk med bidrag. En mer korrekt term för fusk är bidragsbrott. Enligt Bidragsbrottslagen (2007:612) begår en person ett bidragsbrott om personen lämnar oriktiga uppgifter eller inte anmäler ändrade förhållanden och på så sätt orsakar risk för att en ekonomisk förmån betalas ut felaktigt.4 I denna rapport har vi dock valt att använda termen fusk istället för bidragsbrott. Ordet fusk är det begrepp man använder i vardagligt tal och det är därför mer lämpligt att använda i en enkätundersökning som riktar sig till allmänheten. 2Allwood J. m. fl. (1988): Värderingar, attityder och tvärkulturell kommunikation, s.2. 3Delegationen för korrekta utbetalningar från välfärdssystemen (2018): Risker för felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen. 4Enligt Bidragsbrottslagen (2007:612) är det även fråga om bidragsbrott i de fall gärningen inte varit avsiktlig men har genomförts av grov oaktsamhet. För alla typer av enkätundersökningar är det en utmaning att få en så hög svarsfrekvens som möjligt. Eftersom bortfallet i denna typ av undersökningar ofta är stort är det därför viktigt att begränsa antalet frågor. I samarbete med Kantar koncentrerade vi frågorna i enkäten till sådana som på olika sätt fångar attityder till fusk med bidrag. Även antalet bakgrundsvariabler begränsades till sådana som ansågs mest intressanta. Vi har också strävat efter att frågorna ska vara lätta att förstå och i så liten utsträckning som möjligt ge utrymme för olika tolkningar. I undersökningen valde vi därför att främst ställa frågor om bidragsfusk och inte om det vidare begreppet felaktiga utbetalningar. Enkätundersökningen genomfördes genom att en enkät skickades ut med post till 5 000 slumpmässigt utvalda individer. Svaren kunde antingen skickas in via post eller en webbenkät. För att öka svarsfrekvensen gjordes ett antal påminnelser via brev, sms och telefonsamtal till de som inte svarat. Se vidare under avsnitt 4.1 för en mer detaljerad genomgång av metod och genomförande. I kapitel 2 går vi igenom varför det är viktigt att undersöka bidragsmoral eller attityder och inställningar till felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen. I kapitel 3 går vi översiktligt igenom ett antal tidigare attitydundersökningar. I kapitel 4 redogör viför resultaten från den attitydundersökning genomförts på uppdrag av delegationen och i kapitel 5 drar vi slutsatser och avslutar med reflektioner och vissa rekommendationer. 2Bidragsmoralens betydelse för felaktiga utbetalningar I detta kapitel går vi igenom varför det är viktigt att undersöka bidragsmoral eller attityder och inställningar till felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen. En hög bidragsmoral och därmed en vilja att göra rätt från början minskar risken för fel. 2.1Varför är bidragsmoral viktigt att undersöka? Allmänhetens åsikter om välfärden är viktiga ur ett policyperspektiv. Eftersom allmänheten är både mottagare och finansiär av välfärden är det viktigt att ha kännedom om attityderna till välfärden. En hållbar välfärd kräver allmänhetens stöd.5 Kunskap om hur allmänheten uppfattar sina skyldigheter och vilka attityder till felaktiga utbetalningar som de ger uttryck för är viktigt för att till exempel kunna rikta informationsinsatser till rätt grupper och därmed minska de felaktiga utbetalningarna som beror på okunskap, inte på avsiktlighet. Våra attityder har betydelse för våra beteenden. Att ha kännedom om attityder säger därför något om hur människor kan tänkas agera i olika sammanhang. kan det också vara lättare att studera attityder än beteenden. Om det finns tydliga attityder som delas av stora grupper i samhället kan det ha påverkan på hur samhället utvecklas. För att kunna förstå och i viss utsträckning förutsäga utvecklingen i samhället är det därför viktigt att få kännedom om vilka attityder som finns.6 5 Se Välfärdsopinion 2017, ett forskningsprojekt vid . Projektet avser en replikation av Välfärdsstatsundersökningen som är en serie undersökningar av attityder till välfärdspolitik i . Den har tidigare genomförts 1986, 1992, 1997, 2002 och 2010. 6Delegationen mot felaktiga utbetalningar (2007): Vem fuskar och varför? Om attityder till bidragsfusk i . Bidragsmoralens betydelse för felaktiga utbetalningar Bidragsmoral har betydelse för hur människor agerar till exempel när det gäller att lämna korrekta uppgifter eller anmäla ändrade förhållanden. Individer som ser allvarligt på felaktiga utbetalningar tar sannolikt ett större ansvar för att säkerställa att utbetalningarna blir korrekta jämfört med personer som har en mer tillåtande attityd till fel och fusk. Genom att ha kännedom om hur bidragsmoralen, eller attityderna till felaktiga utbetalningar, ser ut ökar möjligheten att påverka framtida beteenden i syfte att minska felaktiga utbetalningar. Bidragsmoral är också nära kopplad till förtroende och tillit till välfärdssystemen. Förtroende för välfärden och våra gemensamma institutioner är avgörande för ett hållbart välfärdssamhälle. En kollektivt finansierad välfärdspolitik kräver att det finns en betalningsvilja eller åtminstone acceptans i befolkningen för finansiering via skatter och avgifter.7 2.2Vad påverkar våra attityder? Termen attityd är vanlig inom socialvetenskaper, där attityders betydelse för individ och samhälle, hur de bildas och ändras och hur de kan observeras och mätas har varit föremål för en omfattande forskning . Attityder kan ses både som möjliga att förändra eftersom de är ett resultat av inlärning, och som stabila . Attityder påverkar hur vi agerar i olika sammanhang, klart är att det går att påverka på vilket sätt en person handlar utifrån sina attityder. Våra attityder påverkas i sin tur i hög utsträckning av hur vi uppfattar att andra vill att vi ska agera, s.k. sociala normer.8 I , moral och regelefterlevnad9 skriver författarna att skattemoral och sociala normer spelar en viktig roll för regelefterlevnad. I detta sammanhang är normpåverkande lagstiftning en viktig faktor. Våra att attityder påverkas också av hur vi själva uppfattar verkligheten. En föreställning om ett utbrett bidragsfusk undergräver förtroendet för välfärdssystemen och minskar viljan att göra 7Svallfors, (2011): Trygg, stöttande, tillitsfull? Svenskarnas syn på socialförsäkringen. Underlag till den parlamentariska socialförsäkringsutredningen (S 2010:04). 8Svensson, M. (2008): Sociala normer och regelefterlevnad. 9Skatteverket (2018): Skattekontroll, moral och regelefterlevnad, s. 4. Bidragsmoralens betydelse för felaktiga utbetalningar En person som i princip anser att det är fel att fuska med bidrag kan bli mer benägen att göra fel om den tror att de flesta andra gör det. Alla kollektiva system har inslag av ”moralisk risk” (moral hazard). Om det finns misstankar att stora grupper får bidrag som de inte har rätt till kommer det i förlängningen påverka viljan att vara med och finansiera systemen. Ingen vill bli utnyttjad.10 En viktig källa till hur vi uppfattar verkligheten är den bild som traditionella medier och sociala medier presenterar för oss. 2.3Vikten av hög bidragsmoral och tidig attitydpåverkan Tillit till våra gemensamma institutioner och bidragssystem är en förutsättning för ett väl fungerande välfärdssamhälle. En hög tillit och högt förtroende ökar viljan att göra rätt. Som illustreras av figuren ovan är insatser för att påverka attityder och viljan att göra rätt en typ av förebyggande åtgärder. De syftar till att individer redan innan en ansökan fylls i eller ändrade förhållanden meddelas, har motivation och vilja att det ska bli rätt. I diskussioner kring felaktiga utbetalningar och bidragsbrott har kontrollen ofta en framträdande roll. Det talas ofta om att det är bättre att göra kontroller före än efter en utbetalning eller ett beslut. Det innebär att felaktigheter kan upptäckas och rättas till innan utbetalning sker.11 Initiativ för att höja bidragsmoralen innebär att insatser sätts in ännu tidigare i syfte att påverka individer att känna ansvar för att 10Svallfors, (2011): Trygg, stöttande, tillitsfull? Svenskarnas syn på socialförsäkringen. 11Brottsförebyggande rådet (2016): Bedrägeribrottsligheten i , Brå 2016:9, s. 198–199. Bidragsmoralens betydelse för felaktiga utbetalningar Ökad bidragsmoral minskar därmed risken för felaktiga utbetalningar vilket i förlängningen påverkar förtroendet för välfärdssystemen i positiv riktning. påverkar kontrollerna som genomförs efter att en ansökan har fyllts i eller ändrade förhållanden meddelats också viljan eller strävan hos individer att göra rätt. Ett sätt att höja bidragsmoralen är genom normpåverkande lagstiftning. Ett exempel på det är bidragsbrottslagen som trädde i kraft . Det huvudsakliga syftet med lagen var att minska antalet felaktiga utbetalningar och att stärka tilltron till välfärdssystemen. Genom att i lag kriminalisera slarv och okunskap hoppades man få en normerande effekt och en markering att felaktiga utbetalningar är oacceptabla.12 Lagen utvärderades för att undersöka hur bestämmelserna har fungerat i praktiken, vilka konsekvenser lagen har fått och om syftena med reformen har uppnåtts. Utredningen konstaterade att antalet anmälda bidragsbrott totalt sett varken har ökat eller minskat sett tillperioden –2015.13 Klart är emellertid att lagen bidragit till ett ökat fokus på frågor om felaktiga utbetalningar och kontroll. Ett annat sätt att påverka attityder till felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen är genom informationsinsatser. Statliga informationsinsatser syftar till att upplysa och informera medborgarna om offentlig verksamhet och om medborgarnas skyldigheter och rättigheter och att utveckla medborgarnas kunskaper i vissa frågor.14 FUT-delegationen föreslog i sitt betänkande att samordnade informationsinsatser för att minska felaktiga utbetalningar skulle genomföras.15 Attityder hos unga anses lättare att påverka än hos äldre, det är därför särskilt meningsfullt med informationsinsatser riktade till ungdomar. Ett exempel på en sådan informationsinsats som syftar till tidig attitydpåverkan är det undervisningsmaterial för gymnasieskolan som delegationen tagit fram tillsammans med CSN. Studiebidraget på gymnasiet är för många den första egna kontakten 2006/07:80, Bidragsbrottslag, s. 39. 13SOU 2018:14: Bidragsbrott och underrättelseskyldighet vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen – en utvärdering. Betänkande av Utredningen om utvärdering av bidragsbrottslagen. 14SOU 2007:107: Opinionsbildande verksamhet och små myndigheter, s. Delbetänkande av förvaltningskommitté. 15SOU 2008:74: Rätt och riktigt – Åtgärder mot felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen. Betänkande av Delegationen mot felaktiga utbetalningar. Bidragsmoralens betydelse för felaktiga utbetalningar med ett ersättningssystem och en myndighet. Syftet med materialet är att genom fakta och diskussioner öka förståelsen för vikten av att utbetalningar från välfärdssystemen är korrekta, men också för individens ansvar. Materialet består av två delar, ett faktamaterial om välfärdssamhället och ett mentorsmaterial om studiebidrag och frånvaro.16 Det är viktigt att få en bild av allmänhetens attityder till felaktiga utbetalningar och fusk med bidrag. Attityder, eller det sätt som vi agerar på utifrån våra attityder, går att påverka och de har betydelse för våra beteenden. Genom attitydpåverkan kan vi stärka viljan att bidra till att det blir rätt. Att få en uppfattning om hur bidragsmoralen ser ut och utvecklas är viktigt för att kunna fånga tendenser i samhället och på så sätt kunna bidra med relevant information. I nästa kapitel går vi igenom tidigare attitydundersökningar som vi bedömer kan bidra till att ge en bild av bidragsmoralen och hur den har utvecklats. 16CSN och Delegationen för korrekta utbetalningar från välfärdssystemen (2019): Allas våra pengar – Ett undervisningsmaterial om välfärdssystemen och studiebidraget. I detta kapitel redogör vi översiktligt för ett antal tidigare attitydundersökningar. Först presenterar vi attitydundersökningarna från Delegationen mot felaktiga utbetalningar (FUT- delegationen) och den uppföljning som ESV gjorde 2010. Den nya attitydundersökningen, som Kantar genomförde på uppdrag av delegationen och som vi redogör för i kapitel 4 är delvis en uppföljning av dessa två tidigare undersökningar. Vi går sedan igenom attitydundersökningar som gjorts av och . Vi har hämtat en del frågor till vår undersökning även från dessa två undersökningar. Sist redogör vi för Välfärdstatsundersökningarna som är en serie enkätundersökningar –2018 där svenskarnas syn på olika delar och aspekter av välfärdspolitiken undersök.