sou · H7B322 · 2019-04-29 00:00:00 — Provbankning samt analys av metaller och organiska miljögifter i fiskarter (Kontaktperson NV) Programmet innebär att av den biotillgängliga miljögiftsbelastningen till vattenmiljön beskrivs genom att utvärdera haltnivåer i fisk både och mellan lokaler. Ämnen som är prioriterade enligt vattendirektivet (Kontaktperson NV) Ett gemensamt utvecklingsprojekt bedrivs av flera län och Natur- vårdsverket. Projektet syftar till att ta fram gemensamma riktlinjer för operativ övervakning av vattendirektivets ämnen. Screening (Kontaktperson NV) Programmet omfattar regional screeningverksamhet. Historik kring och finansiering av övervakning av växtnäringsförluster från I denna bilaga beskrivs övervakningen, historiken bakom samt finan- sieringen av miljöövervakning som avser växtnäringsförluster från . Bilagan kompletterar beskrivningarna i avsnitt 6.4.4. Programmet har sitt ursprung då länsstyrelserna i främst nuvarande , och påbörjade mätningar i cirka 15 små jordbruksbäckar. Syftet var att undersöka i vilken omfattning jordbruket påverkade vattenkvaliteten. Under- sökningarna samlades under ett särskilt område som kallades för Jordbrukets recipientkontroll (JRK) men de samordnades inte i fråga om t.ex. metodik. bildade delprogrammet Typområden på jordbruksmark och tog fram undersökningstyper för att genomföra undersökningarna. Syftet var att samordna dem och möjliggöra gemensam rapportering. om- fattade programmet 42 typområden. Mätningarna finansierades med de avgifter på handelsgödsel och bekämpningsmedel som fanns . När det nya programmet för miljöövervakning inleddes blev verksamheten en del av länsstyrelsernas regionala miljöövervakning. Därmed upphörde formellt JRK som begrepp även om verksam- heten fortsatte.1 1SLU, e-brev . beräknade kostnaderna för jordbrukets recipientkontroll, inklusive sam- manställningar av den, till . Utred- ningen konstaterade att miljöövervakningen av jordbruket bestod i kontroll av utsläpp som var av samma karaktär som den kontroll som andra näringar var ålagda att utföra enligt miljöskyddslagen. Skälet till att jordbruket inte omfattades av sådana krav var enligt utred- ningen att det, med undantag för jordbruk med mer än 100 djur- enheter, inte utgjorde miljöfarlig verksamhet enligt miljöskydds- lagen. Därmed var det inte möjligt att ställa krav på att jordbruken själva skulle ansvara för sin recipientkontroll. Enligt utredningen var detta troligen ett avgörande skäl till att recipientkontrollen till stor del genomfördes med statliga anslag. Utredningen ansåg att det fanns skäl att hantera jordbrukets recipientkontroll utanför miljöövervak- ningen och låta jordbruksnäringen betala för sin recipientkontroll som andra näringar gjorde.2 Regeringen ansåg i samband med behandlingen av den tidigare förslag 1998 att jordbrukets recipient- kontroll, liksom andra sektorers motsvarande insatser, inte nöd- vändigtvis behövde lyftas ut ur den samlade miljöövervakning som och skulle ta ställning till. I vilken utsträckning recipientkontroll skulle ingå i den natio- nella miljöövervakningen berodde enligt regeringen på art och om- fattning av denna kontroll.3 kvarstår 19 av de 42 ursprungliga typområdena i SLU:s undersökning. De är uppdelade i ett nationellt och ett regionalt pro- gram. SLU samordnar och samlar in data från såväl det nationella som det regionala programmet. Det nationella programmet, som finansieras av , bildades och består av åtta typområden. De kallas intensivtypområden och i dessa mäts vattenföring (vattenflöde) och vattenkvalitet kontinuerligt. Också grundvattennivå och -kvalitet mäts. Lantbrukarna tillfrågas om vad och hur de odlar på sina fält och det görs också undersök- ningar av markens egenskaper. 2SOU 1997:34 s. 51 f. 1997/98:145 s. 166. Miljö- och jordbruksutskottet kommenterade inte detta särskilt i sitt betänkande över bl.a. den aktuella propositionen, se bet. 1998/99:MJU6. I det regionala programmet som även det bildades ingår 11 av de 42 ursprungliga typområdena. I dessa mäts vattenföringen konti- nuerligt. Vattenprover tas manuellt vid respektive mätstation för vattenföringsmätning. Odlingsuppgifter hämtas in med glesare intervall, cirka vart femte till tionde år, än för inten- sivtypområdena. De regionala typområdena består av följande:4 •Sju områden ingår i länsstyrelsernas gemensamma delprogram Utlakning från jordbruksmark och finansieras av länsstyrelserna. betalar kompletterande bidrag för fem av dessa typområden till de berörda länsstyrelserna. För de två återstående typområdena erhåller inte något särskilt bidrag från . •Två typområden, i och , över- fördes 2007 till det statliga rådgivningsprojektet fosforn och de ingår inte längre i den regionala miljöövervakningen. Verk- samheten är fortfarande statligt finansierad genom Havs- och vattenmyndigheten och SLU är utförare på uppdrag av myndig- heten. Dessa två områden ses formellt sett inte som typområden utan som områden för åtgärdsuppföljning. I SLU:s uppföljning av de regionala programmen ingår dock även data från dessa två områden eftersom de bidrar till helheten i programmet. •Två typområden, båda belägna i och del av undersök- ningen , är finansierade av kommuner efter att finansiering upphört. Orsaken till detta var att det saknades resurser för finansiering av de två typområdena inom den regionala miljöövervakningen. ville såväl som de berörda kommunerna att mät- ningarna skulle fortsätta eftersom både och kom- munerna använde data från mätningarna. Det fördes inga diskus- sioner med någon annan aktör (t.ex. verksamhetsutövare) om att delfinansiera de två typområdena.5 finansierade mätstationen i det ena regionala typområdet i (Hörviksbäcken) efter övertagandet från och . 4SLU, e-brev och . 5Länsstyrelsen i , e-brev . , och kommuner till Miljöför- bundet Väst. övertog ansvaret för mät- stationen. Förbundet finansieras dels genom tillsynsavgifter, dels genom medlemsavgifter från de tre kommunerna. Förbundets miljö- övervakning finansieras genom medlemsavgifterna. Stationen i Hörviksbäcken är den största enskilda posten i förbundets utgifter för miljöövervakning. Utgifterna för stationen uppgår till och består främst av avgifter till SLU för ana- lyser av vattenprover samt halvårsvis sammanställd statistik, samt till för att ta emot och lagra automatiskt levererade data om vattenföringen. Mätningarna fyller flera syften. Det ena är fort- farande att recipientkontroll av jordbruket kommer till stånd. Det andra är att med tiden har andra verksamheter tillkommit i bäckens avrinningsområde, vilket påverkar vattenkvaliteten. Sådana verksam- heter är t.ex. minkfarmer. Det finns också enskilda avlopp som myn- nar ut i avrinningsområdet. Stationen har helautomatisk mätning av vattenföringen. Förbundet tar prover manuellt på vattenkvaliteten 26 gånger per år.6 har fortsatt att finansiera det andra regionala typområdet i (Heabybäcken) efter övertagandet av ansva- ret för området 2003. Skälen till att kommunen tog över ansvaret från kan vara att bad kommunen om det, som kommunen såg behov av att fortsätta provtagningarna i den långa tidsserien. Provtagningen av vattenkvaliteten utförs manuellt vid en särskild punkt och proverna skickas till SLU för analys. Det finns också en mätsticka för mätning av vattenflödet. Även data från de mätningarna skickas till SLU men inte till . Provtagningarna i Heabybäcken är en del av kommunens samlade satsning på provtagningar i vattendrag. Utöver provtagningarna i Heabybäcken utför kommunen sådana i 10 andra vattendrag. Data från provtagningarna i de övriga 10 vattendragen skickas dock inte till SLU och inte heller till . Kommunen har ingen fastställd plan för hur länge den ska bedriva mätningarna i Heaby- bäcken men den har inga på att upphöra med dem. har framfört önskemål till kommunen att mätningarna ska fortsätta.7 Av de 23 typområden som inte längre ingår i SLU:s undersökning har två i och ett i vardera och 6Miljöförbundet , telefonintervju . 7Ronneby kommun, telefonintervju . förts över till regional miljöövervakning inom programområde Söt- vatten. Data från dessa undersökningar levereras till SLU men till en annan datavärd, den för sjöar och vattendrag. De övriga 19 områdena har lags ned.8 De insamlade data lagras i SLU:s datavärdskap för jordbruksmark. De vidarebefordras inte till andra datavärdar eller ansvariga myndigheter. Därför vidarebefordrar SLU inte data om grundvattens nivå och kvalitet i typområden på jordbruksmark till SGU, som är datavärd för grundvatten.9 Undersökningarna startade med syfte att under- söka hur jordbruk under olika förutsättningar i jordart, klimat och odlingsinriktning påverkar vattenkvalitet och utlakade mängder av växtnäring. Mätstationer anlades på fält hos enskilda lantbrukare. Undersökningarna fördes in i Programmet för miljökvalitet (PMK) 1978. PMK var det första sammanhållna programmet för övervak- ning av tillståndet i miljön. I samband med över- syn av miljöövervakningen 1993 avskaffades PMK som begrepp. Undersökningarna blev i stället en del av den nationella miljööver- vakningen inom programområde Jordbruksmark. SLU har varit utförare av undersökningarna sedan de startade. I stationerna mäts flödet mäts kontinuerligt och vattenprover tas . På fälten finns också grundvattenrör där det mäts vattentrycknivå och tas vattenprover . lämnar lantbrukaren uppgifter om vad som odlas på fältet, gödsling, jordbearbetning, sådd, skörd och tidpunkter för dessa åtgärder. Gårdens namn och exakta läge anges inte, eftersom man vill undvika att lantbrukarnas intresse av att lämna uppgifter om sina odlingsåtgärder minskar. står för finansieringen. undersöks 12 ordinarie observationsfält och ett ytterligare observa- tionsfält undersöks med tilläggsmedel från . Det trettonde fältet ingick tidigare i programmet men togs ur program- met i samband med behov av prioriteringar inom befintlig budget . Jordbruksprogrammets referensgrupp ville däremot 8SLU, e-brev . 9SLU, e-brev . ha kvar fältet eftersom den ansåg att fältet var viktigt i matrisen av olika typer av fält och hur de påverkar miljön. finansierar därför undersökningarna på det fältet med tillfälliga medel. Data som samlats in i programmet lagras inom SLU:s data- värdskap för jordbruksmark. De vidarebefordras inte till andra data- värdar eller ansvariga myndigheter. Därför vidarebefordrar SLU inte data om grundvattens nivå och kvalitet från mätningarna på observa- tionsfälten till SGU.10 10E-brev från SLU . SLU:s webbplats, /institutioner/mark- miljo/forskning/vattenvardslara-/observationsfalt-typomraden/, hämtad . Miljöövervakning inom verksamheter med andra ändamål Denna bilaga beskriver miljöövervakning inom verksamheter med andra ändamål. Bilagan avser verksamheter inom landmiljö som inte beskrivs på annan plats i betänkandet. Omfattningen av miljööver- vakning i de olika verksamheterna varierar. Greppa näringen är ett projekt inom Landsbygdsprogrammet och syftar till att lantbrukare ska få kunskap och verktyg så att de kan genomföra kostnadseffektiva miljö- och klimatåtgärder. Greppa näringen leds av och bygger främst på gårdsanpassad rådgivning med diskussioner mellan lantbrukaren och rådgivaren. Länsstyrelserna upphandlar rådgivningen och anordnar fältdagar och lantbrukarkurser. Rådgivarna kommer från lantbrukets rådgiv- ningsföretag.1 Inom Greppa Näringen samlas in bl.a. data om växt- näringsbalanser och klimatdata. Totala kostnaden var . En liten del av kostnaden avsåg miljööver- vakning.2 1Greppa näringens webbplats , /download/18.456541831639c87e0e3d1983/1527678099164/ Verksamhetsberattelse_2017.pdf 2Jordbruksverket, e-brev . Uppgifter om jordbrukarstöd i Blockdatabasen samlar in uppgifter från lantbrukare som söker gårds- stöd och miljöersättningar inom landsbygdsprogrammet. Uppgif- terna avser olika s.k. jordbruksblock (åker eller bete) där varje block har ett unikt identitetsnummer. Uppgifterna samlas i myndighetens blockdatabas.3 använder statistiken för att följa omfattningen på jordbruket samt utvecklingen av ängs- och betes- marker och antal företag med betesdjur etc. Uppgifterna används för att bedöma utvecklingen av olika indikatorer på webbplats Miljödataportalen4 och i fördjupade analyser vid utvärde- ring av miljökvalitetsmålen.5 ansvarar för officiell jordbruksstatistik som om- fattar förändrad markanvändning, tillgång till betesdjur samt jord- brukets utveckling och utbredning. Verksamheten finansieras genom förvaltningsanslaget. Enligt är det inte möjligt att skilja ut kostnader för miljööverv akning från övrig verksamhet.6 Växtskyddscentralerna ingår i organisation för råd- givning. De utför rådgivning och tar fram kunskapsunderlag för att minska miljöeffekterna av växtskyddsmedel i jordbruket. De inven- terar under växtodlingssäsongen cirka 900 prognosrutor för att bedöma sjukdoms- och insektssituationen för olika grödor samt ett 50-tal fält/odlingar för frilandsgrönsaker, frukt och bär. Bedömningarna ligger till grund för bl.a. rekommendationer om bekämpning av skadegörare och sjukdomar. Växtskyddscentralerna finansieras genom två projekt inom Landsbygdsprogrammet med per år.7 3Jordbruksverket (2012), Övervakningssystem för odlingslandskapets natur- och kulturvärden, Rapport 2012:25, s. 22. 4www.naturvardsverket.se/Sa-mar-miljon/Kartor/Miljodataportalen/ 5Jordbruksverket, e-brev . 6Lagen (2001:99) om den officiella statistiken, förordningen (2001:100) om den officiella statistiken. 7Jordbruksverkets årsredovisning 2017, s. 79, intervju . Detta är en kvalitativ inventering av de mest värdefulla ängs- och betesmarkerna i . Den är underlag för ärendehandläggning, planarbete, utvärdering av landsbygdsprogrammet, uppföljning av miljökvalitetsmål, rapportering enligt art- och habitatdirektivet samt forskning. Inventeringen genomförs av och läns- styrelserna. har inventeringar genomförts – 2004 och 2007–2013. har inventeringen åter- upptagits och den har då fokuserat på att återbesöka marker som inventerades –2004. har också nya marker inventerats. Resultaten av inventeringen lagras och tillgängliggörs i databas Ängs- och betesmarksinventeringen omfattar förutom invente- ring i fält även it, kursverksamhet, samordning och annan admini- stration. Finansieringen sker huvudsakligen med TA-medel från Landsbygdsprogrammet med totalt mellan 2016 och 2021.9 Därutöver har bidragit med , för att förbättra täck- ningen i inventeringen och bredda urvalet av marker för återbesök. Detta för att inventeringen ska fungera som ett bra underlag för att följa utvecklingen av olika typer av gräsmarker.10 verksamheter med andra ändamål där miljööver- vakning ingår, avser främst åtgärdsuppföljning eller att ta fram planeringsunderlag för genomförande av åtgärder.11 Verksamheten askåterföring har till syfte att kvantifiera återförda volymer av aska och arealer som har behandlats. Den bygger på en årlig enkät till alla verksamhetsutövare som återför aska till skog. 8Jordbruksverkets årsredovisning 2017, s. 137 f. webbplats . /amnesomraden/miljoklimat/ettriktodlingslandskap/angsochbetesm arksinventering.4.207049b811dd8a513dc80003958.html 9Jordbruksverket, e-brev . 10Jordbruksverkets årsredovisning 2017, s. 138. 11Skogsstyrelsen, e-brev , samt . Uppgifterna används för att analysera i vilken utsträckning åtgärden motverkar påverkan på mark och vatten, som har uppstått p.g.a. uttag av skogsbränsle. Underlaget används bl.a. till statistikändamål och uppföljning av miljökvalitetsmålet Bara naturlig försurning. Avverkningsanmälan ska skickas in till av markägare som planerar att avverka mer än skog. Anmälan ska skickas in minst avverkningen påbörjas. I avverknings- anmälan ska skogsägaren redovisa även vilken miljöhänsyn som den kommer att ta och hur den planerar att återbeskoga området efter avverkningen. uppföljning av avverkningsanmäl- ningarna består i att ta fram månatlig och årlig statistik om dessa. Uppgifterna ingår i officiella statistik. Eftersom få uppgifter i anmälningarna lämnas på ett jämförbart sätt, anser att informationen inte är lämplig för att bedöma tillståndet i den skog som avverkas.12 Denna verksamhet omfattar uppföljning av dels bildande av biotopskyddsområden som gäller för obegränsad tid, dels av naturvårdsavtal som är ett civilrättsligt tidsbegränsat avtal mellan markägaren och staten.13 Uppföljningen sker genom registerbearbet- ning och resultaten publiceras genom statistiska meddelanden och på myndighetens hemsida. Uppgifterna ingår i officiella statistik. Hallandstunneln, effektuppföljning på skog har gett i uppdrag att ta fram underlag för redovisning av tunnelarbetets effekter på grund- vattennivån i skogen. Detta för att kunna bedöma om krav i miljö- domen för tunneln uppfylls. 12Skogsstyrelsen, e-brev . 13Naturvårdsavtal kan för statens räkning tecknas av såväl som Natur- vårdsverket (i regel via länsstyrelserna), se (2018), Skyddet av värdefull skog, RiR 2018:17 s. 18 f. Skogssektorns gemensamma Målbilder för god miljöhänsyn utgör vägledning för hur miljöhänsyn ska tas vid skogsbruksåtgärder.14 framhåller att målbilderna fyller en bred funktion i skogsskötseln. Data används till officiell statistik och till fördjupade uppföljningar och till uppföljning av enskilda objekt.15 I Hänsyns- uppföljning följer upp hur målbilderna har tillämpats och beaktats. En del i hänsynsuppföljningen avser specifikt kultur- miljöer. klassificering av biotoper som nyckelbiotoper ingår i denna verksamhet. Begreppet ”nyckelbiotop” är hämtat från engel- skans ”Keystone habitat” och avser skogsområde som har mycket stor betydelse för skogens flora och fauna. I nyckelbiotoper finns det eller kan förväntas finnas rödlistade arter. Begreppet nyckelbiotop togs fram av 1990, mot bakgrund av ett regeringsuppdrag om att genomföra en försöks- inventering av särskilt värdefulla skogsmarksbiotoper som kan hysa sällsynta växter och djur. –1998 gav regeringen den dåvarande skogsvårdsorganisationen i uppdrag att genomföra en fullskalig nyckelbiotopsinventering på småskogsbrukets marker. Stor- och mellanskogsbruket förväntades ansvara för att inventera dess skogsinnehav och stå för kostnaderna för inventeringen i enlig- het med sektorsansvaret. gavs ansvar för kontroll av och behövlig utbildning för nyckelbiotopsinventeringen på stor- och mellanskogsbrukets markinnehav. En kontrollinventering visade att en betydande andel av nyckelbiotoperna inte hade på- träffats i den tidigare inventeringen. Därför genomförde Skogs- styrelsen en ytterligare rikstäckande systematisk nyckelbiotops- inventering på småskogsbrukets marker mellan 2001–2006. Därefter och hade inte genomfört någon ytter- ligare systematisk nyckelbiotopsinventering på småskogsbrukets 14Skogsstyrelsen (2016), Introduktion till målbilder om god miljöhänsyn, , s. 1. 15Skogsstyrelsen, e-brev . marker.16 klassificering av områden som nyckel- biotoper har i stället ingått i myndighetens löpande verksamhet, t.ex. hantering av avverkningsanmälningar från skogsägare och uppdrags- verksamhet.17 Regeringen gav i uppdrag att genom- föra en landsomfattande inventering av nyckelbiotoper. Skogsstyrel- sen skulle tillföras –2027 för det arbetet.18 hade finansierat nyckelbiotopsinventeringen med från dess anslag 1:1 (anslag 1:2 ) och kunde komma att skjuta till ytterligare medel utöver anslagsförstärkningen –2027.19 Genom beslut om att anvisa anslag inom utgiftsområde 20 har nyckelbiotopsinventeringen avbrutits.20 Nyckelbiotoper har inget formellt lagskydd och att ett område registreras som nyckelbiotop innebär inte att området är skyddat. Nyckelbiotopen är enligt ett inventeringsresultat och ett kunskapsunderlag. har nyckelbiotoper registrerats, varav har regi- strerats av Skogsstyrelsen.21 Skogliga konsekvensanalyser är en bearbetning och analys av data från bl.a. Riksskogstaxeringen och hänsynsuppfölj- ning. Rapporter med skogliga konsekvensanalyser (SKA) tas fram ungefär av och . Rapporterna beskriver ett framtida skogstillstånd under en rad antaganden (så kallade scenarier) och behandlar hela skogstillståndet d.v.s. tillväxt, avverkning, skogens sammansättning och miljöfaktorer. SKA syftar enligt till att ge en beskrivning av möjliga framtida skogstillstånd och underlag för resurshushållning.22 16Regeringen, Uppdrag att genomföra en landsomfattande inventering av nyckelbiotoper, reger- ingsbeslut N2018/03141/SK, s. 5. 17Skogsstyrelsen, e-brev . 18Regeringen, Uppdrag att genomföra en landsomfattande inventering av nyckelbiotoper, reger- ingsbeslut N2018/03141/SK, s. 5. 19Skogsstyrelsen, e-brev samt . 2018/19:MJU1, rskr. 2018/19:98. 21Skogsstyrelsen, e-brev . 22Skogsstyrelsen, e-brev . Skog och historia – kvalitetssäkring av tidigare insamlade kulturmiljödata Verksamheten omfattar kvalitetssäkring av uppgifter om forn- och kulturlämningar. bedrevs projektet i samverkan med . Plantundersökningen avser genomförande av en årlig enkät till samt- liga företag som är registrerade för yrkesmässig handel med skogs- odlingsmaterial. Enkäten avser levererade skogsplantor i och visar trädslag, produktionssätt, härkomst och användning av plant- skydd. Data används för framtagande av statistiskt meddelande och publicering i statistikdatabas. Plantundersökningen ingår i officiella statistik. Uppföljning av frivilliga avsättningar Uppföljningen avser områden om stort område med sammanhängande produktiv skogsmark för vilka markägarna frivilligt fattat beslut om att åtgärder som kan skada områdenas naturvärde, kulturmiljövärde och/eller sociala värde inte ska utföras. 2017 återrapporterade ett regeringsuppdrag om att redovisa de frivilliga avsättningarna. hade Skogsstyrel- sen vid fyra tillfällen följt upp de frivilliga avsättningarnas omfatt- ning och kvalitet.23 genomför en ytter- ligare undersökning av skogsbrukets frivilliga avsättningar.24 23Skogsstyrelsen (2017), Avrapportering av regeringsuppdrag om frivilliga avsättningar, Med- delande 4, 2017, s. 5 och 10. 24Skogsstyrelsen, e-brev . Återväxtuppföljningen har genomförts som en stickprovs- inventering av återväxter, dvs. föryngringar, i skogsbruket. Inven- teringen utförs efter föryngringsavverkning, i och i norra efter 7 år.25 Grunden för upp- följningen är ansvar för officiell statistik. Verksamheten omfattar årliga enkäter samt intervjuundersökningar till markägare om genomförda åtgärder i skogsbruket under före- gående år. Insamlade data används för statistikproduktion och till analyser av påverkan på främst mark men även vatten av skogs- bruksåtgärder. Älgbetesinventeringen genomförs av som ett fakta- underlag för beslut om älgförvaltning. Älgbetesinventeringen består av två delar. Den ena delen utgörs av fältinventering av rönn, asp, sälg och ek som är basföda för älgar. Den andra delen avser skattning av s.k. älgbetningsskador på huvudplantor. Utifrån fältinventeringen görs en skattning av andelen unga träd som har skadats av älgbete. Verksamheten bedrivs i samarbete med skogsnäringens forsknings- institut ,26 som finansieras gemensamt av staten och skogs- näringen. Skogsnäringens finansiering av Skogforsk bygger på en fast avgift samt en rörlig avgift med per avverkad kubikmeter 25Skogsstyrelsen (2017), återväxtuppföljning Resultat –2016, Rapport 2017/6, s. 6. 26Skogsstyrelsen, e-brev . timmer, massaved och skogsbränsle.27 Själva fältinventeringen inom älgbetesinventeringen finansieras av skogsnäringen.28 Barnkartor i GIS är en metod som har utvecklats inom SLU:s forskningsverksamhet och som syftar till att samla in information om barns utemiljö på ett standardiserat sätt. Datainsamlingen genom- förs av kommuner genom en webbapplikation som SLU har ut- vecklat. Barnens svar handlar om hur de ser på hela utemiljön d.v.s. bostadsgårdar, skolgårdar, parker, torg, gator, skogsområden och idrottsplatser m.m. Eleverna tar upp trafikfrågor, skötsel och under- håll av utemiljön. De tar också upp sociala frågor som platser där de träffar kompisar och platser som de upplever som obehagliga.