sou · H7B368 · 2019-12-20 00:00:00 — Den svenska funktionshinderspolitiken i utgår från FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, som undertecknande 2007.6 Konventionen innebär bland annat att ska vidta åtgärder för att säkerställa att personer med funktionsnedsättning får tillgång till den fysiska miljön på lika villkor som andra.7 Tillträdet till konventionen föranledde inga änd- ringar i den gällande svenska lagstiftningen.8 Vårt förslag om ombygg- nad påverkar inte förutsättningarna för personer med funktionsned- sättning att få tillgång till den fysiska miljön och boende på lika villkor som andra. Förslaget påverkar därför inte åtaganden enligt konventionen. Lagen (2014:267) om energimätning i byggnader genomför det så kallade energieffektiviseringsdirektivet9. Vid genomförandet av direktivet valde lagstiftaren att använda plan- och bygglagstiftningens ombyggnadsbegrepp i stället för direktivets större renoveringar. En följd av att begreppet ombyggnad utgår ur PBL är att begreppet om- byggnad även utgår ur lagen (2014:267) om energimätning i bygg- nader. Vi föreslår att lagen i stället ska omfatta större renoveringar 6Regeringskansliet, /regeringens-politik/funktionshinder/, besökt . Proposition 2008/09:28, Mänskliga rättigheter för personer med funktionsnedsättning, s. 6. , 15&chapter=4&clang=_en, besökt . 7Artikel 9 i konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. 8Proposition 2008/09:28, Mänskliga rättigheter för personer med funktionsnedsättning, s. 6 och 40. 9Europaparlamentets och rådets direktiv /27/EU av om energi- effektivitet. som används och definieras i direktivet och att definitionen av större renoveringar införs genom en ny paragraf i lagen, 1 a §. En tänkbar effekt av förslaget är att det kan bidra till ett klarare rättsläge i fråga om när lagens krav ska uppfyllas. Detsamma gäller förordningen (2006:1592) om energideklaration för byggnader, som genomför energiprestandadirektivet10. I övrigt påverkar förslaget inte de skyldig- heter som följer av energiprestandadirektivet och inte heller i övrigt av . Förslaget har inga direkta finansiella konsekvenser. 11.6Konsekvenser av förslag gällande kontrollen av byggandet 11.6.1Konsekvenser av avskaffande av kontroll genom certifierad sakkunnig Vi föreslår att kontroll genom certifierade sakkunniga avskaffas i (PBL), eftersom systemet med kontroll genom certifierade sakkun- niga har flera brister och inte motverkar byggfel i tillräcklig ut- sträckning. Förslaget och motiven för det beskrivs i avsnitt 9.7.1. Det läggs mot bakgrund av den problembild om att kontrollprocessens aktörer och verktyg inte hindrar byggfel tillräckligt, som beskrivs i avsnitt 8.3. Genom förslaget om en ny myndighet för förhandsavgöranden, se avsnitt 11.4, görs bedömningar om utformningskrav och tekniska egenskapskrav kan antas komma att uppfyllas. En byggherre kan välja att anlita en sakkunnig i arbetet med en ansökan om förhandsavgö- rande. Det kommer dock inte längre ställas krav på att en certifierad sakkunnig ska anlitas för kontroll. Certifierade sakkunniga utför i dagens system kontroller vid genomförandefasen. 10Europaparlamentets och rådets direktiv /31/EU av om byggnaders energiprestanda. Se artikel 9.1 b) i energieffektiviseringsdirektivet. dighetens utlåtanden kommer enbart att avse projekteringsfasen och byggherrens egenkontroll kommer vara den enda kontrollformen vid genomförandet. Förslaget om att avskaffa systemet med kontrollansvariga innebär inte någon förändring i ansvarsförhållandena mellan byggherre och kommun. Inför fastställande av kontrollplan behöver kommunerna i och med förslaget, inte ta ställning till om en kontroll ska verifieras genom byggherrens dokumenterade egenkontroll eller om det krävs kontroll av certifierad sakkunnig. Kommunerna kan endast begära egenkontrollintyg. behöver kommuner inte längre godta certifierade sakkunnigas utlåtanden när innehållet uppfattas som under- måligt. Kommunernas arbete med tillsyn kan dock komma att öka i och med att kontroll av certifierad sakkunnig avskaffas. Underhållsskyl- digheten för ett byggnadsverks ägare kommer som en följd av för- slaget att hanteras inom ramen för kommunens tillsynsansvar. Kommunerna kan, vid behov, se över sina taxor. Kommunen får ta ut avgifter för bland annat beslut om startbesked, slutbesked och ingripandebesked, tekniska samråd, slutsamråd, arbetsplatsbesök och andra tillsynsbesök på byggarbetsplatsen och andra tids- eller kost- nadskrävande åtgärder. Kommunen har också möjlighet att ta ut avgift även när ärendet inte leder till ett visst resultat, till exempel när bygg- lov vägras. Sammantaget leder våra förslag till förenklingar och förtydligan- den som kommer kommunerna tillgodo. Förslaget innebär att samtliga kontroller ska göras inom ramen för byggherrens egenkontroll. Egenkontrollsystemet får ett större ut- rymme än . Byggherren kan fortfarande anlita konsulter som är experter på kontroller av de tekniska egenskapskraven. De kontrol- ler som dessa utför görs då inom ramen för byggherrens egenkon- troll. I och med vårt förslag om förtydligande av kontrollplaner, se avsnitt 11.6.4 nedan, förstärks byggherrens egenkontroll. Lokala variationer i tillgång på certifierade sakkunniga och variatio- ner i utlåtandenas kvalitet upphör då certifierade sakkunniga avskaffas. De kostnader för certifierade sakkunniga som byggherrar har varierar stort. Storleken och komplexiteten i projektet är avgörande men även om det är ett flerbostadshus eller en kontorsbyggnad eller en annan typ av byggnad. Kostnaden för en certifierad sakkunnig inom tillgänglighet kan till exempel uppgå till mellan femtio- och sextio- i ett normalt flerbostadshusprojekt. I och med förslaget kan inte kommunerna kräva att byggherren anlitar certifierade sak- kunniga. Byggherren väljer själv utifrån sina behov om motsvarande kompetens ska anlitas i ett projekt eller inte. En minskad efterfrågan på certifierade sakkunniga har betydelse för företag som erbjuder tjänster i egenskap av certifierad sakkunnig, företag som utbildar certifierade sakkunniga och företag som utfär- dar certifieringarna. Dessa företag kan få en minskad inkomst, även om byggherrar fortsatt väljer att anlita deras kompetens i vissa fall. Många företag som erbjuder tjänster som certifierade sakkunniga är små, ofta enmans- eller fåmansbolag, som bedriver konsultverksam- het som helt eller delvis erbjuder tjänster som certifierade sak- kunniga. Certifieringen av funktionskontrollanter och energiexperter av- ser andra kontroller än de som avses enligt tionde kapitlet åttonde paragrafen andra punkten PBL och berörs inte av förslaget om av- skaffande. Konsekvenser för hushåll och enskilda Förslaget bedöms inte få några konsekvenser för hushåll och enskilda. Förslaget har inga direkta finansiella konsekvenser. 11.6.2Konsekvenser av avskaffande av kontrollansvarig Vi föreslår att systemet med kontrollansvariga avskaffas i PBL, efter- som det har flera brister och inte har medfört att byggfel motverkas i tillräcklig utsträckning. Kontrollansvariga fyller därför inte en så pass viktig funktion i nuvarande kontrollprocess att det är motiverat att ställa krav på byggherrar att de ska anlita kontrollansvarig. Förslaget och motiven för det beskrivs i avsnitt 9.7.2. Det läggs mot bakgrund av den problembild om att kontrollprocessens aktörer och verktyg inte hindrar byggfel tillräckligt, som beskrivs i avsnitt 8.3. Kontrollansvariga förlitar sig i huvudsak på egenkontroller och har inte direkt ansvar för utförda kontroller. Ett avskaffande av kontroll- ansvariga har därför inte någon direkt påverkan på byggandet eller omfattningen av byggfel. Förslaget om att avskaffa systemet med kontrollansvariga innebär inte någon förändring i ansvarsförhållandena mellan byggherre och kommun. Förslaget kan dock påverka kommunernas arbete med tillsyn. Då det inte längre finns en aktör med kunskap och erfarenhet som biträder byggherren vid genomförandet av åtgärderna kan kom- munerna behöva vara mer aktiva i sitt tillsynsarbete. Kommunernas handläggning av startbesked kan bli mer omfattande än vad som är fallet . Det gäller särskilt oerfarna byggherrar som bygger och inte har den kunskap om de krav som ställs på byggande som exempelvis behövs för att kunna upprätta en objekts- anpassad kontrollplan. Vi föreslår dock ett förtydligande av kontroll- planer, se avsnitt 11.6.4 nedan, som kommer att underlätta upp- rättandet av kontrollplaner för byggherrar. Byggherrar kan också fortsatt välja att anlita en byggkonsult för arbetsuppgifter motsva- rande kontrollansvarig. Kommunerna kan, vid behov, se över sina taxor. Kommunen får ta ut avgifter för bland annat beslut om startbesked, slutbesked och ingripandebesked, tekniska samråd, slutsamråd, arbetsplatsbesök och andra tillsynsbesök på byggarbetsplatsen och andra tids- eller kost- nadskrävande åtgärder. Kommunen har också möjlighet att ta ut av- gift även när ärendet inte leder till ett visst resultat, till exempel när bygglov vägras. Sammantaget leder våra förslag till förenklingar och förtydligan- den som kommer kommunerna tillgodo. Byggherren är ansvarig för att kraven uppfylls. Byggherrar får själva avgöra hur de vill gå till väga vid upprättande av kontrollplan och vid verifiering av att den följs. Det arbete som kontrollansvariga nu gör i form av att sammanställa egenkontrollintyg och kontrollera att det däri intygas rätt saker enligt kontrollplan ska med förslaget utföras av byggherren. För byggherrar som kan utföra dessa åtaganden själva, eller inom sina organisationer, innebär det en kostnadsbesparing, jäm- fört med dagens arvoden till kontrollansvariga. Byggherrars kostnader för kontrollansvariga varierar och beror på projektets storlek och komplexitet, om det är ett flerbostadshus, en kontorsbyggnad eller annan byggnad. Enligt uppgifter till oss uppgår kostnaden till 2 000– per lägenhet i ett normalt flerbostadshusprojekt. Bygg- herrar kan, vid behov, fortsatt välja att anlita en byggkonsult med kompetens och för arbetsuppgifter motsvarande kontrollansvarig. En minskad efterfrågan på kontrollansvariga har betydelse för företag som erbjuder tjänster i egenskap av kontrollansvarig, företag som utbildar kontrollansvariga och företag som utfärdar certifier- ingarna. Dessa företag kan få en minskad inkomst, även om bygg- herrar fortsatt väljer att anlita deras kompetens i vissa fall. Många företag som erbjuder tjänster som kontrollansvariga är små, ofta enmans- eller fåmansbolag, som bedriver konsultverksamhet som helt eller delvis erbjuder tjänster som kontrollansvariga. Konsekvenser för hushåll och enskilda Förslaget bedöms inte få några konsekvenser för hushåll och enskilda. Förslaget har inga direkta finansiella konsekvenser. 11.6.3Konsekvenser av förtydligande av arbetsplatsbesök Vi föreslår att PBL förtydligas med vad som ska gås igenom vid ett arbetsplatsbesök, för att förstärka arbetsplatsbesökens betydelse och tydliggöra deras syfte. Förslaget innebär inte någon ändring i sak då förslaget motsvarar vad som anges i förarbetena till nu gällande PBL. Förslaget och motiven för det beskrivs i avsnitt 9.7.3. Det läggs mot bakgrund av den problembild om att kontrollprocessens aktörer och verktyg inte hindrar byggfel tillräckligt, som beskrivs i avsnitt 8.3. I och med att det blir tydligare vad som ska göras vid arbetsplats- besök ökar sannolikheten att eventuella brister uppdagas vid arbets- platsbesöket, i stället för att upptäckas i ett sent skede vid slutsam- råd. Det ökar byggherrens möjligheter att kunna vidta åtgärder innan andra hindrande åtgärder har hunnit påbörjas. Därmed kan byggfel förhindras. Förslaget innebär inte några nya arbetsuppgifter för kommunerna. Den arbetsbelastning som arbetsbesök innebär kan dock påverkas i och med att vikten av att arbetsplatsbesök genomförs förtydligas. I situationer då en kommun inte alltid genomför arbetsplatsbesök kan det bli en skillnad när arbetsplatsbesök prioriteras högre. Sam- tidigt kan kommunernas arbete med arbetsplatsbesök underlättas när det blir tydligt vad handläggare ska göra vid besöket. Förslaget innebär inte någon ändring i sak och medför inte heller några särskilda konsekvenser för företag. Byggherren får bättre möjligheter att vidta åtgärder innan andra hindrande åtgärder har hunnit påbörjas. Det kan påverka byggherrens ekonomi och projektets tidplan i viss utsträckning. Konsekvenser för hushåll och enskilda Förslaget bedöms inte få några konsekvenser för hushåll och enskilda. Förslaget har inga direkta finansiella konsekvenser. 11.6.4Konsekvenser av förtydligande av kontrollplaner Vi föreslår att får i uppdrag av regeringen att utfärda verkställighetsföreskrifter om kontrollplaners utformning i enlighet med det bemyndigande som har, eftersom det finns behov av mer detaljerade bestämmelser. Förslaget innehåller inga författ- ningsförslag. Förslaget ryms inom uppdrag och styrningen av myndigheten och har inga direkta finansiella konsekvenser. Förslaget och motiven för det beskrivs i avsnitt 9.7.4. Det läggs mot bakgrund av den problembild om att kontrollprocessens aktörer och verktyg inte hindrar byggfel tillräckligt, som beskrivs i avsnitt 8.3. 11.6.5Konsekvenser av att utreda prövning av tekniska egenskapskrav Vi föreslår att får i uppdrag av regeringen att göra en över- syn av vilka delar av de tekniska egenskapskraven som påverkar utform- ningen och som även bör regleras som utformningskrav och prövas i bygglovet. Förslaget innehåller inga författningsförslag. Förslaget ryms inom uppdrag och styrningen av myndigheten har inga direkta finansiella konsekvenser. Förslaget och motiven för det beskrivs i avsnitt 9.7.3. Det läggs mot bakgrund av den problembild om att kontrollprocessens aktörer och verktyg inte hindrar byggfel tillräckligt, som beskrivs i avsnitt 8.3. 11.7Bedömningar av övriga perspektiv gällande samtliga förslag Förslagen i detta betänkande kommer inte direkt att påverka till- gängligheten för personer med funktionsnedsättning eller miljön, utöver vad som ovan har beskrivits gällande förslagen om lämplighet för sitt ändamål i avsnitt 11.3 respektive förslaget om ombyggnad i avsnitt 11.5. Vi har heller inte identifierat några konsekvenser för jäm- ställdheten mellan kvinnor och män, möjligheten att nå de integra- tionspolitiska målen, brottslighet och brottsförebyggande arbete, sysselsättning eller offentlig service i olika delar av landet eller för det kommunala självstyret. Vi bedömer inte att någon särskild hänsyn behöver tas till de för- utsättningar som gäller för små företag vid bestämmelsernas utform- ning. Våra förslag syftar till att göra regelverket tydligare och enklare. Det gynnar små företag som har mindre resurser att hålla sig upp- daterade om regeländringar än större företag. Källor från EU-institutioner, internationella organ och andra länder FN:s konvention om barnets rättigheter. FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsned- sättning. WTO, Agreement on technical barriers to trade. , Cassis de , , mål 120/78. och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 av om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach). och rådets förordning (EG) nr 764/2008 av om förfaranden för tillämpning av vissa nationella tekniska regler på produkter som lagligen saluförts i en annan medlemsstat (varuförordningen). och rådets förordning (EG) nr 765/2008 av om krav för ackreditering och marknadskontroll i samband med saluföring av produkter. och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 av om klassificering, märkning och förpack- ning av ämnen och klassningar. och rådets förordning (EU) nr 305/2011 av om fastställande av harmoniserade villkor för salu- föring av byggprodukter (byggproduktförordningen). och rådets förordning (EU) 1025/2012 av den 25oktober 2012 om europeisk standardisering (standardiserings- förordningen). och rådets förordning (EU) 2016/424 av om linbaneanläggningar. Rådets direktiv /106/EEG. och rådets direktiv /123/EG av om tjänster på den inre marknaden (tjänste- direktivet). och rådets direktiv /48/EG av om leksakers säkerhet. och rådets direktiv /31/EU av om byggnaders energiprestanda. 2012/27/EU 2014/32/EU om harmonisering av medlemsstaternas lagstift- ning om tillhandahållande på marknaden av mätinstrument (om- arbetning). och rådets direktiv /33/EU av om harmonisering av medlemsstaternas lagstift- ning om hissar och säkerhetskomponenter till hissar (omarbetning). och rådets direktiv /90/EU av om marin utrustning. och rådets direktiv (EU) 2015/1535 av den 9september 2015 om ett informationsförfarande beträffande tek- niska föreskrifter och beträffande föreskrifter för informations- samhällets tjänster (anmälningsdirektivet). och rådets beslut 768/2008/EG av om en gemensam ram för saluföring av produkter. Rådets resolution 85/C 136/01 av om en ny metod för teknisk harmonisering och standarder. Europeiska kommissionen, COM (2016) 445 av , om genomförandet av och rådets förordning (EU) nr 305/2011 av om fastställande av harmoniserade villkor för saluföring av byggprodukter. Europeiska kommissionen (2018), Landsrapport 2018 Med en fördjupad granskning rörande förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser, arbetsdokument från kommis- sionens avdelningar, SWD (2018) 225. (2018), Reviews of Digital Transformation: Going Digital in . ISO (2015), . ISO POCOSA (2017), Policy for the distribution, sales and reproduc- tion of ISO publications and the protection of ISO’s copyright. CEN-CENELEC (2015), Guide 10, Policy on dissemination, sales and copyright of CEN-CENELEC Publications. Bygningsreglementet BR 18, . Bekendtgørelse om certificeringsordning for dokumentation af tek- niske forhold i bygningsreglementet, . Lov om planlegging og byggesaksbehandling, . Byggteknisk forskrift 17, . Markanvändnings- och byggförordningen, . förordning om bostadsutrymmen, inkvarterings- lokaler och arbetsutrymmen /2017, . CIB General , . algemene bepalingen omgevingsrecht, . () Act 2003 (asp 8), . Part II, The (Procedure) () Regulations 2004 (No. 428), . The (Forms) () Regulations 2005 (No. Scottish Government (2018), Feasibility of a Centralized for Verification of in . Den Nordiske Komité for Bygningsbestemmelser, NKB 4. för byggbestämmelser (1978), Strukturering av byggbestämmelser, NKB rapport nr. (1998), Guidelines for the introduction of performance-based regulation (Discussion Paper). Källor från riksdag, regering, Regeringskansli och statliga utredningar Regeringsformen (1974:152). Byggnadsstadga och brandstadga för rikets städer (1874). Byggnadsstadga för stad och landsbygd (1931). Maj:ts byggnadsstadga; given den. Maj:ts byggnadsstadga; given den 30 decem- ber 1959. Bostadssaneringslagen (1973:531). Arbetsmiljölagen (1977:1160). Äldre (1987:10), ÄPBL. Lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. Lag (1994:847) om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m. Lagen (1994:1500) med anledning av anslutning till Euro- peiska unionen. Socialtjänstlagen (2001:453). Lagen (2003:778) om skydd mot olyckor. Lagen (2006:545) om skyddsrum. Lagen (2006:985) om energideklaration för byggnader. (2010:900). Kommunallagen (2017:725). Författningssamlingsförordningen (1976:725). Plan- och byggförordningen (1987:383). Begränsningsförordningen (1987:1347). Förordning (1991:1924) om statlig kreditgaranti för bostäder. Förordning (1994:1215) om tekniska egenskapskrav på byggnads- verk, m.m. Förordningen (1994:2029) om tekniska regler. Kommittéförordningen (1998:1474). Rättsinformationsförordningen (1999:175). Förordning (2004:105) om statlig kreditgaranti för lån för bostads- byggande m.m. Myndighetsförordningen (2007:515). Förordning (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. Förordning (2009:1482) med instruktion för . Plan- och byggförordningen (2011:338). Förordningen (2012:546) med instruktion för . Förordningen (2015:216) om trafikbuller (trafikbullerförordningen). Proposition 1973:90, Kungl. Maj:ts proposition med förslag till ny regeringsform och ny riksdagsordning m. m. Proposition 1975/76:112, om kungörande av lagar och andra för- fattningar. Proposition 1983/84:119 om förenkling av myndigheternas föreskrifter, anvisningar och råd. Proposition 1985/86:1, med förslag till ny plan- och bygglag. Proposition 1990/91:146, om ändring i (1987:10) m.m. Proposition 1993/94:178, Ändring i , m.m. Proposition 2009/10:170, En enklare plan- och bygglag. Proposition 2008/09:28, Mänskliga rättigheter för personer med funk- tionsnedsättning. Proposition 2012/13:93, Anpassning av svensk rätt till EU-förordning om byggprodukter. Proposition 2013/14:128, Samordnad prövning av buller enligt miljö- balken och . Proposition 2013/14:174, Genomförande av energieffektiviserings- direktivet. Proposition 2015/16:59, Genomförande av hissdirektivet. Proposition 2017/18:210, Reduktion av avgift för lov, förhandsbesked och anmälan. Regeringsbeslut , Regleringsbrev för avse- ende , dnr. In96/2823/BO, In97/2811/AD (delvis). Regeringsbeslut , Regleringsbrev för av- seende , dnr. In97/1461/FU, In97/3016/BO (delvis), In97/3099/FU (delvis). Regeringsbeslut , Regleringsbrev för avse- ende anslag till , dnr. In98/2894/BO (delvis). Regeringsbeslut , Regleringsbrev för avse- ende , dnr. M1999/5031/A (delvis). Regeringsbeslut , Regleringsbrev för avse- ende , dnr. M2000/4657/A (delvis). Regeringsbeslut , Regleringsbrev för avse- ende , dnr. M2001/4896/Hs (delvis). Regeringsbeslut , Regleringsbrev för avse- ende , dnr. M2002/4096/A (delvis). Regeringsbeslut , Regleringsbrev för avse- ende , dnr. M2003/3794/A (delvis). Regeringsbeslut , Regleringsbrev för avse- ende , dnr. M2004/4162/A (delvis). Regeringsbeslut , Regleringsbrev för avse- ende , dnr. M2005/6373/A (delvis), M2005/3709/Kk, M2005/6274/Bo. Regeringsbeslut , Regleringsbrev för avse- ende , dnr. M2006/5959/A (slutgiltig). Regeringsbeslut , Regleringsbrev för avse- ende , dnr. M2007/5487/A (delvis). Regeringsbeslut , Regleringsbrev för avse- ende , dnr. M2008/4791/A (delvis). Regeringsbeslut , Regleringsbrev för avse- ende , dnr. M2009/4802/A (delvis). Regeringsbeslut , Regleringsbrev för avse- ende , dnr. M2010/4959/A (slutgiltig). Regeringsbeslut , Regleringsbrev för avse- ende , dnr. S2012/8390/(slutligt). Regeringsbeslut , Regleringsbrev för avse- ende , dnr. S2013/8937/(delvis). Regeringsbeslut , Regleringsbrev för avse- ende , dnr. S2014/8774/(delvis). Regeringsbeslut , Regleringsbrev för avse- ende , dnr. N2015/08892/SUBT, N2015/08630/KLS (delvis), N2015/01953/PUB. Regeringsbeslut , Regleringsbrev för avse- ende , dnr. N2016/07802/SUBT, N2016/07505/KLS (delvis), N2016/01717/PBB m.fl. Regeringsbeslut , Genomgripande översyn av byggregler m.m., direktiv. Regeringsbeslut , För ett hållbart digitaliserat – en digitaliseringsstrategi, dnr. N2017/03643/D. Regeringsbeslut , Uppdrag att verka för en enhetlig digital tillämpning av , dnr. N2017/07543/PBB. Regeringsbeslut , Regleringsbrev för avse- ende , dnr. N2017/07683/SUBT. Regeringsbeslut , Regleringsbrev för avseende , dnr. N2018/05841/SUBT, N2018/05793/KLS (delvis), N2018/01427/SUBT. Regeringsbeslut , Uppdrag till att se över myndig- hetens bygg- och konstruktionsregler, dnr. Fi 2019/02343/BB. Regeringen, Handlingsplan Agenda 2030. Regeringens skrivelse 2007/08:140, Standardiseringens betydelse i en globaliserad värld. Infrastrukturdepartementet (2019), Remiss av 2019:15 Nya krav på laddinfrastruktur för laddfordon. (2019), Genomförande av reviderade EU- direktiv på avfallsområdet, Dnr M2019/01776/R. (2018), Remissammanställning för mer förutsägbar byggprocess – Förenklad kontroll av serietillverkade hus, N2017/06080/PBB. , Promemoria , Remiss med förslag till ny plan- och byggförordning, dnr M2010/3420/R. (2018), Remissammanställning för mer förutsägbar byggprocess – förenklad kontroll av serietill- verkade hus, N2017/06080/PBB. (2019), Regeringens strategi för standardisering. Statsrådsberedningen (1998), Myndigheternas föreskrifter – handbok i författningsskrivning, Ds 1998:43.