sou · H7B368 · 2019-12-20 00:00:00 — Kartläggningen visade att trång- boddheten var mest utbredd i mindre lägenheter, det vill säga i ettor och tvåor. En stor andel av de mindre lägenheterna saknade sam- tidigt folkbokförd befolkning. 89Hyresgästföreningen (2017), Unga vuxnas boende, Hur påverkar situationen på bostads- marknaden unga vuxnas möjligheter att skapa sin egen framtid? 90Boverket (2018), Trångboddhet i storstadsregionerna, rapport 2016:28, s. 9–12. 91Enligt norm 3 ska samtliga hushållsmedlemmar (inklusive barn) ha ett eget sovrum, förutom makar och partners som kan dela. Dessutom ska det finnas ett kök och ett vardagsrum. , SOU 1986:5, Slutbetänkande. 92SCB, /hitta-statistik/statistik-efter-amne/levnadsforhallanden/ levnadsforhallanden/undersokningarna-av-levnadsforhallanden-ulf-silc/pong/statistiknyhet/ undersokningarna-av-levnadsforhallanden-ulfsilc-2018/, besökt . 93Enligt norm 2 är bostaden trångbodd om det bor fler än två personer per rum (kök och vardagsrum oräknat). Det betyder att ett hushåll som består av två vuxna och två barn är trång- bodda i en tvårumslägenhet men inte i en trerumslägenhet. SOU (1965:32), Höjd bostads- standard. studier94 som visat att individer med utländsk bakgrund är trång- bodda i större utsträckning än individer med en svensk bakgrund.95 Bostadsbrist kan också leda till konsekvenser som hemlöshet. använder en bred definition av hemlöshet där hem- löshet kan bero på såväl strukturella som individuella faktorer och är en situation som en person kan befinna sig i till följd av såväl ekono- miska faktorer som sociala omständigheter. Enligt var 32 400 personer hemlösa 2017. Hälften av dessa hade en boende- lösning i en träningslägenhet, socialt kontrakt eller motsvarande. eller 5 900 personer var akut hemlösa. Till akut hem- lösa räknas personer som sover ute eller i trappuppgångar, bilar, tält och liknande samt de som övernattar på akutboende, härbärge, jour- boende, skyddat boende eller motsvarande. av de som registrerades som hemlösa hade ett eget ordnat kortsiktigt bo- ende utan kontrakt till exempel hos någon kompis eller släkting eller ett andrahandskontrakt hos en privatperson. befann sig i en situation där de var utskrivna från fängelse eller annan insti- tution, men utan någon bostad att flytta till.96 3.1.10Våra slutsatser om framtidens bostadsbehov Bostadsbehov förändras , till följd av befolkningstillväxt, ekonomisk utveckling, demografiska förändringar och utvecklingen på arbetsmarknaden. Utbudet av bostäder behöver därför vara flexi- belt för att kunna anpassas i takt med behoven. En ökande befolkning, etablering av ungdomskullar på arbets- och bostadsmarknaderna, en åldrande befolkning samt att det är fler som invandrar än utvandrar bidrar till att behovet av bostäder sannolikt fortsatt kommer att vara större än utbudet . En bostad som är anpassningsbar och flexibel efter den boendes livsförhållanden är eftersträvansvärt. Det är uppskattat av boende och innebär att det går att bo kvar även när livet ändras. Anpassnings- barhet och flexibilitet kan vara att möjliggöra ändringar av planlösning, placering av väggar med mera inom bostaden, generella rumsstorlekar som möjliggör mångsidig användning av rummen och innebär att 94SCB, /hitta-statistik/artiklar/2018/var-femte-person-fodd-utanfor-europa-ar- trangbodd/, besökt . 95Boverket (2016), Trångboddhet i storstadsregionerna, rapport 2016:28. 96Socialstyrelsen (2017), Hemlöshet 2017 – omfattning och karaktär. planlösningen kan används som den boende själv väljer utan fysiska ingrepp. Ett sovrum kan exempelvis användas som vardagsrum och tvärtom. visar studier att planlösningar i nya bostäder ändras och förvaringsinredning byts ut med följden att tillgänglighets- och utrust- ningskrav i BBR inte längre uppfylls. De boendes förändringar har också negativa miljöeffekter i form av resursanvändning. Bostadsbehoven på lokala bostadsmarknader varierar. Boende- situation, behov och efterfrågan varierar med ålder, var man bor och inkomst. Bostadsbristen är störst i landets storstadsregioner och centralorter. Särskilt inflyttningen till har bidragit till en kraftigt ökad bostadsefterfrågan. Urbaniseringen förväntas fort- sätta främst till följd av en hög invandring. Vid sidan av tillväxtregioner finns det regioner med en minskad eller åldrande befolkning där den regionala marknaden präglas av minskade investeringsbehov som helhet, men också av förändrade behov till följd av demografiska förändringar. Det finns ett minskande underlag för befolkningstillväxt och en ökande andel äldre i gles- bygd. Varierande behov lokalt kräver flexibla och generella förut- sättningar. Hushållens och individernas ekonomiska möjligheter gör att vägarna in på bostadsmarknaden ser olika ut. För hushåll med låga inkomster innebär det en stor utmaning att få råd med boendet. Skillnaderna i möjligheter förstärks av att hyrorna i beståndet skiljer sig åt mellan äldre och nyare lägenheter. En stor framtida utmaning är att skapa förutsättningar för personer med låga inkomster. Det gäller utrikes födda som etablerar sig på bostads- och arbetsmarknaderna, ungdomar på väg ut i vuxenlivet samt en växande andel äldre. Nyproduktion leder till höga boendekostnader. De billigaste bostäderna finns i det äldre befintliga beståndet och utanför stor- stadsregionerna. En stor andel av bostadsbeståndet är byggt mellan 1950–1980 och står inför moderniserings- och renoveringsbehov. De krav som ställs vid ombyggnad och ändring är därför viktiga för att främja bostadsförsörjningen. 3.2.1Marknaden möter efterfrågan, inte behoven Efterfrågan på en konsumentmarknad bestäms, ur ekonomiskt hän- seende, av den samlade betalningsviljan för en vara eller tjänst som beror på inkomsterna och hur dessa är fördelade mellan hushåll. När bostadsbrist diskuteras så förknippas brist ofta med att det finns ett icke tillgodosett behov av bostäder, snarare än att utbudet av bostäder inte motsvarar efterfrågan.97 Med efterfrågan avses i ekonomisk mening hur mycket boende som efterfrågas vid de bostadspriser som gäller. En individ som saknar betalningsförmåga kan definitionsmässigt inte efterfråga ett boende. Det behöver inte innebära att individen inte har ett behov av boende. Boendebehovet avspeglar individens nytta av boendet eller samhällets värdering av individers boendesituation. Marknaden svarar på efterfrågan snarare än behov.98 Bostadsbrist och höga priser på bostäder är ett stort problem för invånarna i flera kommuner, inte minst i storstadsregionerna. Om bostadsbrist avser en situation där behovet av bostäder överstiger den ekonomiska efterfrågan på bostäder kan inte en väl fungerande konkurrens eliminera bostadsbristen. Det betyder inte att konkurrens saknar betydelse för att minska bostadsbristen. En väl fungerande konkurrens kan pressa byggkostnaderna, ge en större mångfald av aktörer i bostadsbyggandet och skapa bättre förutsättningar för att bygga fler bostäder till rimliga kostnader som kan efterfrågas av fler människor.99 Marknaderna för bostadsbyggande avviker i flera avseenden från den ideala bilden av en perfekt konkurrensmarknad. Byggsektorn har enligt flera statliga utredningar karaktäriserats av olika effektivitets- problem, till exempel bristande konkurrens, höga byggkostnader, en låg grad av förnyelse samt brist på innovationer och nytänkande. Sam- mantaget kan dessa egenskaper vara en bidragande orsak till att utbudet 97Byggkonkurrensutredningen, SOU 2015:105, Plats för fler som bygger mer, s. 70–72. av nyproducerade bostäder inte svarar mot behoven. Förutsätt- ningarna för en väl fungerande konkurrens beror i hög grad på egen- skaper hos byggmarknaden, exempelvis marknadsstruktur, etabler- ingshinder och tillgång till produktionsresurser och byggbar mark.100 gjorde på regeringens uppdrag 2018 en upp- följning och kartläggning av utredningsbehov av konkurrensen inom bostadsbyggandet. Utredningen visar att det har tillkommit nya aktörer inom bostadsbyggandet och att marknaden har blivit något mindre koncentrerad den senaste femårsperioden. Det finns dock inga andra tydliga tecken på att konkurrensen har förbättrats.101 Byggbranschen består av många små lokala och några få stora företag Byggbranschen som helhet är präglad av ett stort antal små företag, relativt få men ett ökat antal medelstora företag samt några få stora rikstäckande företag. Den svenska byggmarknaden har följande fyra stora rikstäckande företag: , , NCC och JM. Dessa företag svarade tillsammans för av de 30 största företagens omsättning 2016.102 2014 stod företag med färre än 20 anställda för av det totala antalet företag.103 Små och stora företag har olika konkurrensförutsättningar. De stora rikstäckande företagen är verksamma i hela landet inom flera segment där de på lokala marknader möter konkurrens från mindre och mer specialiserade företag. Konkurrenssituationen skiljer sig åt mellan olika kommuner och marknadssegment.104 100Konkurrensverket (2018), Bättre konkurrens i bostadsbyggandet – En uppföljning av utveck- lingen 2015–2018 samt en kartläggning av fortsatt utredningsbehov, rapport- serie 2018:7. , SOU 2015:105, Plats för fler som bygger mer. 101Konkurrensverket (2018), Bättre konkurrens i bostadsbyggandet – En uppföljning av utveck- lingen 2015–2018 samt en kartläggning av fortsatt utredningsbehov, rapport- serie 2018:7. Rapporten utgick från , SOU 2015:105, Plats för fler som bygger mer och rapportserie 2015:2, 2015:4, 2015:5 och identifierar hur bedömningarna och förslagen i dessa utredningar har omhändertagits. 102Sveriges byggindustrier, /30-storsta-byggforetagen7411, besökt . 103Sveriges Byggindustrier (2015), Fakta om byggandet . 104Konkurrensverket (2018), Bättre konkurrens i bostadsbyggandet – En uppföljning av utveck- lingen 2015–2018 samt en kartläggning av fortsatt utredningsbehov, rapport- serie 2018:7. , SOU 2015:105, Plats för fler som bygger mer. Den svenska byggmarknaden präglas av en låg grad av internationell konkurrens. är flera av de stora svenska byggentreprenö- rerna inom bostadsbyggande verksamma i och i flera euro- peiska länder, vilket pekar på möjligheten till internationell expansion.105 har antalet utländska entreprenörer i ökat, främst inom anläggningsbranschen och på underentreprenörsidan. På anläggningssidan har utländska aktörer deltagit i och vunnit offent- liga upphandlingar av stora anläggningsprojekt.106 lanserade i syfte att främja konkurrensen inom byggsektorn genom att underlätta för utländska byggherrar och byggföretag som vill etablera sig i . Webbplatsen ska sprida information om vad som gäller i , från byggregler till avtalsvillkor på arbetsmarknaden.107 sker en omfattande handel med byggmaterial. Den totala importen av byggmaterial till den svenska marknaden var 2017 . Den svenska exporten uppgick till cirka 80 miljarder kronor.108 Marknaden för bostadsbyggande kan delas in i bostadsutveckling och bostadsbyggande. Byggherren är bostadsutvecklare och den som bygger är byggentreprenör. Byggherrar kan bygga bostads-, ägande- eller hyresrätter och välja att förvalta den byggda bostaden eller bygga för vidareförsäljning. En växande bostadsefterfrågan och ett ökat bostadsbyggande har bidragit till att antalet aktörer inom bostadsbyggandet har ökat och att marknadskoncentrationen har minskat. till värdet av alla bostadsprojekt 2017 stod de fyra största byggföretagen tillsammans för en tredjedel av marknaden. Mot- svarande andel var närmare 50 procent109 105Byggkonkurrensutredningen, SOU 2015:105, Plats för fler som bygger mer, s. 297. 106Byggkonkurrensutredningen, SOU 2015:105, Plats för fler som bygger mer. (2013), Konkurrensen i – så kan vi bygga mer och billigare, rapport 2013:10. 107Boverket (2018), Bygga upp och förvalta en webbplats med information för utländska bygg- herrar och byggföretag, rapport 2018:21. 108Industrifakta (2018), Import, export samt distribution av byggvaror. 109Byggfakta, statistik bostäder 2013–2017, beräknat på värdet på projektet och vem som var huvudbyggentreprenör. En minskad marknadskoncentration totalt sett behöver inte inne- bära att konkurrensen nödvändigtvis har förbättrats då marknaderna är lokala och etablerade aktörer kan ha en stor marknadsmakt lokalt. Trots lägre marknadsandelar för de fyra stora företagen på den totala byggmarknaden har de en stark ställning på delar av marknaden för bostadsbyggande. Även medelstora företag kan vara konkurrenskraf- tiga på sina lokala marknader och ha en stark ställning lokalt.110 Även om marknadskoncentrationen inom bostadsutveckling har minskat genom tillkomsten av fler aktörer så har inte lönsamheten pressats ner. Det kan vara en indikation på att konkurrensen kan vara begränsad. I figur 3.8 redovisas utvecklingen av rörelsemarginalen inom bostadsutveckling bland några av de största företagen och utvecklingen i i de fall där den har särredovisats. Lön- samheten inom bostadsutveckling har ökat och i de fall den har fallit har den gjort det från en hög nivå. Lönsamheten är högre i än i övriga Sverige.111 110Konkurrensverket (2018), Bättre konkurrens i bostadsbyggandet – En uppföljning av utveck- lingen 2015–2018 samt en kartläggning av fortsatt utredningsbehov, rapport- serie 2018:7, s. 159. 111Konkurrensverket (2018), Bättre konkurrens i bostadsbyggandet – En uppföljning av utveck- lingen 2015–2018 samt en kartläggning av fortsatt utredningsbehov, rapport- serie 2018:7, s. 31–33. Källa: –2017. Byggbar mark är en nödvändig konkurrensförutsättning Den viktigaste insatsvaran inom bostadsbyggande är enligt Konkurrens- verket tillgång till byggbar mark.112 Utbudet av mark för bostadsända- mål kan på kort sikt inte ökas vid en ökad efterfrågan. Markanvänd- ningen är begränsad och för att marken ska bli byggbar måste den också vara detaljplanelagd. Hur plan- och markanvisningsprocessen fungerar har därför betydelse för etableringsmöjligheterna och konkurrensen.113 En stor del av den byggbara marken, inte minst i centrala lägen och i synnerhet i storstädernas innerstadsområden, ägs av kommuner. IStockholm, och producerades 50–av alla nya bostadslägenheter på kommunägd mark 112Konkurrensverket (2018), Bättre konkurrens i bostadsbyggandet – En uppföljning av utveck- lingen 2015–2018 samt en kartläggning av fortsatt utredningsbehov, rapport- serie 2018:7. , SOU 2015:105, Plats för fler som bygger mer. Stats- kontoret (2012), bostadsbyggande och konkurrens, rapport 2012:25. (2013), Bäste herre på täppan, rapport 2013:1. 113Statskontoret (2012), bostadsbyggande och konkurrens, rapport 2012:25. (2013), Bäste herre på täppan, rapport 2013:1 2007–2012.114 Av bostadsmarknadsenkät framgår att 12 pro- cent av kommunerna äger all mark som är aktuell för bebyggelse och av kommunerna äger delar av marken som kan bebyggas.115 Tillgången på byggbar mark kan enligt flera myndigheters utred- ningar vara begränsad för nya aktörer som en följd av att större etable- rade företag köpt mycket mark, eventuellt också av prisstrategiska skäl. Byggherrar som har möjlighet att köpa in och finansiera egen mark har en konkurrensfördel och gör företaget mindre beroende av kom- Det finns olika sätt att beskriva byggkostnader. Produktionskost- naden är den totala kostnaden för alla ingående delar i ett byggprojekt; markförvärv, projektering, kommunala avgifter, kontroll, besiktning, garantier, försäkringar, kreditivränta, entreprenadarbeten och mer- värdesskatt. Den vinst eller förlust som kan uppkomma ingår också och fördelas mellan bygg- respektive markkostnaden.117 Byggkostnaderna har ökat kraftigt SCB:s byggnadsprisindex (BPI) mäter den genomsnittliga prisutveck- lingen för nyproducerade bostäder. BPI följer utvecklingen av bygg- kostnaderna från ett byggherreperspektiv och ger en indikation på vad det kostar att bygga bostäder.118 BPI mäter prisförändringar för bostadshus rensat från kvalitetsförändringar och regionala skillnader.119 114ESO (2013), Bäste herre på täppan, , s. 46. 115Boverket (2018), . 116Konkurrensverket (2015), Byggbar mark? En nyckelresurs vid byggande, rapportserie 2015:5. Statskontoret (2012), bostadsbyggande och konkurrens, rapport 2012:25. (2013), Bäste herre på täppan, rapport 2013:1. 117Sveriges byggindustrier, /statistik-byggmarknad/ kostnader6915, besökt . 118Byggnadspriset utgörs av kostnader för byggnadsarbeten, anslutningsavgift för el och fjärr- värme/naturgas, köp av tomtmark samt kostnader för markarbeten på kvartersmark. Priset inkluderar byggherrekostnader såsom kostnader för administration, projekteringskostnader, räntekostnader och mervärdesskatt. 119SCB, /hitta-statistik/statistik-efter-amne/priser-och-konsumtion/ byggnadsprisindex-samt-faktorprisindex-for-byggnader/byggnadsprisindex-bpi/, besökt . Av figur 3.9 framgår att BPI stigit betydligt mer än konsument- prisindex (KPI) . Enligt BPI är det nästan dyrare att uppföra en bostad 2017 jämfört med . Källa: SCB, statistikdatabasen, . Byggkostnaderna skiljer sig åt i landet och är högre i storstadsregio- nerna. De samlade byggkostnaderna har ökat under de senaste decen- nierna, särskilt priset på mark. Skillnaderna beror framför allt på att markpriset är högre i storstadsregionerna och särskilt i StorStockholm jämfört med övriga landet. Markpriserna ökade under tjugoårsperio- den –2016 nominellt i som helhet och med 1 i StorStockholm.120 Det finns en kritik när det gäller hur väl BPI kan kopplas till byggkostnader. Det behöver inte vara så att höga kostnader leder till ett högt pris utan i stället kan det motsatta orsaksförhållandet råda. En ökad efterfrågan och ett begränsat utbud gör att det går att ta ut ett högt pris av slutkunden.121 Om det finns brister i konkurrensen kan ett högt pris på slutprodukten göra det möjligt för leverantörer 120SCB, statistikdatabasen, /lägenhetsarea för nybyggda ordinära flerbostadshus efter region, nettokostnad. 121Boverket (2014), Svenska byggkostnader i en internationell jämförelse, rapport 2014:14. av insatsvaror och tjänster att höja sina priser och marginaler. Bygg- konkurrensutredningen pekade på att om lönsamheten är hög för slutprodukten kan incitamenten försvagas att arbeta med att hålla ner prisökningar från underleverantörer.122 Faktorprisindex ökar mer än andra priser Som ett mått på byggkostnadernas utveckling presenterar SCB ett faktorprisindex (FPI). FPI är ett index sammansatt av prisutveck- lingen för ett antal olika produktionsfaktorer vid byggprojekt.123 Indexet är ett genomsnitt av kostnadsutvecklingen för byggmaterial, arbetslöner, maskiner, transporter, entreprenörens kostnad samt bygg- herrekostnaden. FPI beräknas med en sammanvägning av vikter för ett urval av priser för att uppföra en byggnad exklusive markkostnaden. Som framgår nedan av figur 3.10 har FPI ökat mer än KPI sedan mitten av 1990-talet.124 Källa: SCB (2018), Faktorprisindex för byggnader. 122Byggkonkurrensutredningen, SOU 2015:105, Plats för fler om bygger mer, s. 56–61. 123FPI är ett kostnadsindex som inte tar hänsyn till vare sig kvalitetsförändringar hos produk- ten eller effektivitetsutveckling i produktionen. 124SCB, statistikdatabasen för byggnader. Svenska byggkostnader bland de högsta i EU Enligt beräkningar har de högsta kostnaderna för att bygga bostäder i . I flera andra länder som , och har byggkostnaderna sjunkit jämfört med övriga EU-länder mellan 2007–2016 och i låg de på samma nivå under perioden.125 Det index som räknar fram för att mäta inköpskost- nader, baseras på kostnader för olika processer i ett standardiserat bostadsbygge. Jämförelser av priser mellan olika länder inom EU är inte helt idealisk, eftersom valet av material och utförandet av bygg- nadsprocessen varierar.126 En förklaring till att får höga kost- nader i internationella jämförelser kan vara att är ett land med en högre boendestandard och ett relativt högt löneläge.127 Oberoende av hur byggkostnader mäts finns det dock indikatorer på att det finns problem inom det svenska bostadsbyggandet vad gäller kostnadsbilden.128 3.2.4Produktivitetsutvecklingen är negativ i byggindustrin En låg produktivitetsutveckling kan vara ett tecken på att konkur- rensen fungerar mindre väl. Produktivitet kan mätas som relationen mellan förädlingsvärdet, värdet på det som produceras, med antalet arbetade timmar. Om produktionen skapar ett stort värde per arbets- timme är produktiviteten hög. På marknader som kännetecknas av ett högt konkurrenstryck riskerar företag som inte ökar produktivite- ten att slås ut från marknaden. Risken är mindre överhängande på marknader där konkurrenstrycket är svagt vilket leder till att mindre effektiva företag kan överleva.129 125Europeiska kommissionen (2018), Landsrapport 2018 Med en fördjupad granskning rörande förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser, arbetsdokument från kommissionens avdelningar, SWD (2018) 225. 127Boverket (2014), Svenska byggkostnader i en internationell jämförelse, rapport 2014:14. 128Konkurrensverket (2018), Bättre konkurrens i bostadsbyggandet – En uppföljning av utveck- lingen 2015–2018 samt en kartläggning av fortsatt utredningsbehov, rapport- serie 2018:7, s. 34. 129Konkurrensverket (2009), Åtgärder för bättre konkurrens – Konkurrensen i , Konkurrens- verkets rapportserie 2009:4. Flera studier visar att produktivitetsutvecklingen inom bygg- industrin är svag.130 I figur 3.11 nedan redovisas produktivitetsutveck- lingen i byggindustrin jämfört med näringslivet, varuproducenter och tjänsteproducenter. Där framgår att produktiviteten för byggverk- samhet utvecklades negativt –2018 och minskade . Motsvarande utveckling i näringslivet totalt var 66 pro- cents ökning, för varuproducenter och för tjänsteproducenter.131 1993, kv 1 1994, kv 1 1995, kv 1 1996, kv 1 1997, kv 1 1998, kv 1 1999, kv 1 2000, kv 1 2001, kv 1 2002, kv 1 2003, kv 1 2004, kv 1 2005, kv 1 2006, kv 1 2007, kv 1 2008, kv 1 2009, kv 1 2010, kv 1 2011, kv 1 2012, kv 1 2013, kv 1 2014, kv 1 2015, kv 1 2016, kv 1 2017, kv 1 2018, kv 1 Källa: SCB, Statsikdatabasen, . Det är framför allt i sektorer där den internationella konkurrensen är hård som produktivitetsutvecklingen är hög, till exempel inom tillverkning av motorfordon.133 Det svenska bostadsbyggandet är en 130Byggkonkurrensutredningen, SOU 2015:105, Plats för fler som bygger mer. Statskontoret (2009), gubbar? En uppföljning av betänkande ”Skärpning gubbar!”, rapport 2009:6. 131SCB, statistikdatabasen, . 132Arbetsproduktiviteten definieras som förädlingsvärde/produktion per arbetad timme. Serierna visar säsongsrensad arbetsproduktivitet i olika branscher inom näringslivet och är beräk- nade som kvoter mellan förädlingsvärde och arbetade timmar som säsongsrensats separat. Boumediene, G. (2015), Produktivitetsutveckling, investeringar och välstånd. (2012), Tillväxt och förnyelse i den svenska ekonomin, . inhemsk industri som inte är utsatt för konkurrenstryck från utländska företag. Dessa präglas ofta av en låg produktivitetsutveckling.134 Det finns svenska och utländska studier som ifrågasätter att produktivitetsutvecklingen skulle vara särskilt låg inom byggsektorn då bland annat korrekt data om kvalitetsutvecklingen saknas.135 Det finns en osäkerhet vid mätning av produktivitetsutveckling, men kritik mot byggindustrins låga produktivitetsutveckling är inte unikt för . Produktiviteten i byggbranschen hos flera har utvecklats sämre än i andra branscher och det finns indikationer på att produktionsgapet ökar.136 I takt med att kunskapssamhället blivit en växande del av ekono- min har betydelsen av immateriella investeringar137 för produktivitet och tillväxt uppmärksammats allt mer.138 Multifaktorproduktiviteten, det vill säga bidraget från den tekniska utvecklingen och utvecklingen av kunskap till produktiviteten, har minskat i byggindustrin till skill- nad från andra branscher där den har ökat.139 3.2.5Konkurrens, innovationer och tillväxt Faktorer som öppenhet i marknaderna, konkurrens, förändring och innovationer spelar en avgörande roll för tillväxten i ekonomin.140