sou · H7B341 · 2019-09-16 00:00:00 — 12Hammarstedt, M och C Miao (2018), Self-employed Immigrants and Their Employees: Evidence from , IFN Working Paper, nr. 1235, kartlägger hur företagandet bland utrikes födda personer utvecklats samt att studera vilka personer som anställs i företag som ägs och drivs av utrikes födda. Utvecklingen av företagandet –2016 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 Anmärkning: Ålder 20–. Källa: SCB. 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 Anmärkning: Ålder 20–. Källa: SCB. Utvecklingen av företagandet –2016 Figur 2.3 och 2.4 visar antal respektive andel av befolkning som är företagare och kombinatörer. Bilden bekräftar det mönster som observerades även för nystartade företag, dvs. en ökning av antalet företagare –2011 som sedan följs av en jämnare utveckling . Kombinatörerna har emellertid haft en snabbare ökning i jämförelse med företagare i allmänhet. Även andelsmässigt har kombinatörer haft en substantiell ökning –2011. Perioden karakteriseras dock av en snabbare ökning av befolkningen, framför allt personer med utländsk bakgrund, jämfört med antalet företagare och kombinatörer där de respektive andelarna följer varandra i allt minskande takt. 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 Anmärkning: Ålder 20–. I figur 2.5 (obs! annan skala än i figur 2.3. och 2.4) redovisas närmare fördelning av företagare och kombinatörer på kvinnor och män mätt som andelar av befolkningen. Den relativa utvecklingen för såväl företagare som kombinatörer för män följer utvecklingen för kvinnor . minskar dock andelen män som är företagare och kombinatörer, som andelen kvinnor förblir oförändrat. Utvecklingen av företagandet –2016 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 Anmärkning: Ålder 20–. Figur 2.6 visar en uppdelning på företagare i enskild firma (egenföretagare) respektive aktiebolag (fåmansaktiebolag). är utvecklingen av båda dessa företagsgrupper relativt , där andelen företagare med enskild firma är högre. observeras en tydlig neråtgående utveckling för andelen företagare med enskild firma medan andelen företagare med aktiebolag ökade i motsvarande takt. närmar dessa andelar sig till en nivå på . Som framgick av avsnitt 3.2 kan utvecklingen för de olika företagsformerna förklaras av dels ändrade regler som gynnat omvandlingen eller nybildandet av aktiebolag men också vara en avspegling av konjunktur- och sysselsättningsutvecklingen som minskat incitamenten för möjlighetsbaserade företag. Figur 2.7 visar samma utveckling med en fördelning på kvinnor respektive män. Såväl kvinnor som män i med aktiebolag har haft en något starkare utveckling än den för företagare med enskild firma. Utvecklingen av företagandet –2016 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 Källa: SCB. I figur 2.8 redovisas fördelningen av företagarna med avseende på ålder och företagsform. Andelen företagare med aktiebolag (fåmansaktiebolagsdelägare) per åldersgrupp når sin topp vid cirka 50-årsåldern för såväl män som kvinnor. I åldersspannet 35–ligger denna grupp av företagare betydligt högre jämfört med företagare med enskild firma (egenföretagare). fortsätter dock andelen företagare med enskild firma att öka och då främst bland manliga företagare men även för kvinnliga företagare. Denna utveckling tyder på att man väljer att fortsätta förvärvsarbeta i eget företag efter pensionering från anställning. Det kan exempelvis gälla äldre företagare inom jord- och skogsbruket utanför storstadsregionerna fortsätter sin verksamhet längre upp i åldrarna. Utvecklingen av företagandet –2016 1 2 3 4 5 6 7 8 9 101112131415161718192021222324252627282930313233343536373839404142434445 Källa: SCB. Att gruppen företagare med enskild firma har en relativt hög genomsnittlig ålder är känt tidigare. Utredningens statistikmaterial har dock inte medgett någon ytterligare analys av frågan eftersom underlaget är avgränsat till åldern 20–(jfr avsnitt 2.3.1). Åldersfördelningen i gruppen kombinatörer följer dock i stort sett den för aktiebolagsdelägare, se figur 2.9. Utvecklingen av företagandet –2016 20 22 24 26 28 30 32 34 36 38 40 42 44 46 48 50 52 54 56 58 60 62 64 Källa: SCB. En regional uppdelning av andelen företagare redovisas i figur 2.10. Vi ser en fallande trend för alla regionindelningarna efter 2011 där storstadskommuner visar den lägsta minskningen. Kombinatörer visar däremot inte samma fallande trend över observationsperioden. En möjlig förklaring till utvecklingen kan vara att storstadsföretagande i högre utsträckning är möjlighetsbaserat företagande medan företagandet utanför storstadsområdena i högre grad är nödvändighetsbaserat och kopplat till arbetsmarknadsläget. Utvecklingen av företagandet –2016 Landsbygdskommuner mycket avlägset belägna Landsbygdskommuner nära en större stad Täta kommuner avlägset belägna Täta kommuner nära en större stad Källa: SCB. 2.4Drivkrafter bakom företagandets utveckling Företagandet i påverkas mycket av det som händer i omvärlden. Globaliseringen har minskat flera hinder som traditionellt avskiljer lokala affärsmöjligheter och lokala företag från sina internationella motsvarigheter. Lokala marknader blir integrerade delar av bredare globala marknader, där även mindre företag kan ha access till globala marknader. Teknisk utveckling, digitalisering och automatisering, specialisering och aktivt deltagande i alltmer fragmentiserade globala värdekedjor har såväl förändrat konkurrensvillkoren som ökat betydelsen av exporterande företag. Andra faktorer är ökat utländskt ägande och direktinvesteringar och effekter på produktivitet, löner och sysselsättning.13 Parallellt med globaliseringen har även en branschutveckling skett där tjänsteinnehållet i svensk tillverkningsindustri har ökat.14 Industrin både köper och själv producerar mer tjänster än tidigare sam- 13Eliasson, K, P och M Lindvert (2017), ”Utländska uppköp − hot eller möjlighet”, Ekonomisk Debatt, nr 7. 14Lodefalk, M (2013), “Servicification of manufacturing: evidence from ”, Research, vol 6, s. 87–113. Utvecklingen av företagandet –2016 tidigt som den säljer och exporterar alltmer tjänster. Denna integrering av sektorernas har i sin tur haft betydelse för den svenska ekonomins förändrade produktionsstruktur, näringslivets dynamik och sysselsättningsutvecklingen. Sammantaget finns en rad faktorer som har bidragit till ett förändrat företagande i . Synen på företagarnas roll i tillväxtmodeller har ändrats och deras roll i innovationsprocesser har anammats i den politiska agendan.15 Förändrade incitamentsstrukturer och institutionellt ramverk Det har länge argumenterats att företagande är en viktig byggsten för ekonomisk utveckling. De flesta utvecklade länder har numera en rad politiska åtgärder som syftar till att främja, förbättra och underlätta företagande. Av stor betydelse är också det institutionella ramverket på makronivå, t.ex. arbetsmarknadslagstiftning och lönebildning.16 Som framgick av avsnitt 2.3.2 har flera reformer genomförts som bedöms ha haft en positiv effekt på nyföretagandet. Förändringar som sänkt lägsta tillåtna aktiekapital liksom slopad revisionsplikt kan antas ligga bakom en trendmässig ökning av antalet nyregistrerade fåmansaktiebolag. reformerades de svenska skattereglerna för utdelningar till aktiva delägare i fåmansaktiebolag, de s.k. 3:12- reglerna. En utvärdering av reformerna visar att förändringarna lett till ett mer gynnsamt investeringsklimat.17 Ökning av antalet aktiebolag kan sannolikt delvis hänföras till omvandlingen av befintliga enskilda firmor till aktiebolag till följd av förmånligare regler ur skattesynpunkt. Även annan forskning om ägarskatters effekter på företagande och investeringar stödjer denna slutsats.18 F-skattereformen, som innebar att fler skattskyldiga fick möjlighet att betala F-skatt , är ett annat exempel på förändringar i ramverket som kan ha stimulerat nyföretagandet. 15Braunerhjelm, P (2008), “Entrepreneurship, Knowledge and Economic Growth”, Foundations and Trends® in Entrepreneurship, vol 4, s. 451–533. 16Henrekson, M, D och M Stenkula (2012), ”Den svenska företagsstrukturen – utvecklingen i de medelstora företagen efter 1990-talskrisen”, Ekonomisk Debatt, nr 2. 17Alstadsæter, A, M och A Vejsiu (2014), “Gynnar 3:12 reglerna värdeskapande eller skatteplanering?”, Ekonomisk Debatt, nr 7. Se även rapporten “Income Shifting in An empirical evaluation of the 3:12 rules”. 18Henrekson, M och T Sanandaji (2014), ”Företagandets förutsättningar – en om den svenska ägarbeskattningen, , 2014:3. Utvecklingen av företagandet –2016 Avregleringar inom tidigare reglerade marknader samt privatiseringar av delar av den offentliga sektorn har inneburit att nya sektorer öppnats upp för konkurrens från privata företag. Detta har gynnat uppkomsten av nya företag inom välfärdssektorn, exempelvis inom utbildning och hälso- och sjukvård. Flera initiativ har också tagits på mikronivå för att stärka den produktiva entreprenörskapsaktiviteten inom kvinnors företagande och företagare med utländsk bakgrund.19 Analyser av långsiktiga effekter av entreprenörskap som inslag i gymnasieutbildning visar en ökad benägenhet till nystart av företag samt ökad företagsinkomst.20 Utöver strukturomvandling i svensk ekonomi och de olika politiska besluten i syfte att främja företagandet har observationsperioden präglats även av stora konjunkturella variationer och en djup finanskris, som kan ha påverkat möjligheterna för företagens finansiering. En annan förändring är befolkningsökningen i form av relativt stor immigration . Varför har nyföretagandet planat ut? Genomgången visar att nyföretagandet och företagandet mätt som andel av befolkningen planat ut . Flera faktorer kan ligga bakom denna utveckling. Perioden präglades av en hög efterfrågan i ekonomin som flera riktade reformen genomfördes för att stimulera företagande och tillväxt. Finanskrisen –10 innebar dock en förändrad situation. Kreditåtstramningen kan ha bidragit till att det blivit svårare för företagen att få finansiering. i observationsperioden har också färre strukturella reformer riktade till företagare genomförts. Effekterna av de tidigare avregleringarna av områden inom välfärdssektorn kan ha stannat av som följd av konsolideringar genom uppköp m.m. Diskussionen om att återreglera vissa områden kan också ha påverkat utvecklingen. En stark konjunktur och befolkningsökning har påverkat valet mellan anställning och företagande, särskilt för individer som tidigare stått utanför arbetsmarknaden. 19Se utvärderingar från Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys) för dessa grupper, men även inom regelförenkling, företagsrådgivning, regionala stöd och innovationsfrämjande insatser. 20Elert, N, F och K (2014), “The impact of entrepreneurship education in high school on long-term entrepreneurial performance”, , vol 111, s. 209–223. Utvecklingen av företagandet –2016 Närmare om in- och utflöde av företagare I följande avsnitt studeras in- och utflödet av företagare till skillnad från beståndet av företagare som redovisats i föregående avsnitt. Figur 2.11 visar inflödet av företagare mellan två efterföljande år som andel av befolkningen. Det totala inflödet från alla folkbokförda i är relativt oförändrat –2011 och minskar sedan med närmast . Det tydligaste nergången observeras efter 2011 och gäller företagare med enskild firma som inte var förvärvsarbetande året innan. Denna effekt kan delvis förklaras av den goda konjunkturen som möjliggjort anställning framför nystart av enskild firma bland personer i inaktivitet. Inflödet av kombinatörer uppvisar ett liknande mönster även om minskningen efter 2011 inte är lika signifikant för denna grupp. In- flödet av aktiebolag från tidigare inaktivitet är mycket låg. 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 inflöde_företagareinflöde_Enskildföretagare inflöde_ABföretagare Anmärkning: Ålder 20–64. Källa: SCB. Utvecklingen av företagandet –2016 Figur 2.12 visar inflödet av företagare fördelat på ålder 2016 i jämförelse med . Bland företagare med aktiebolag är inflödet som högst i åldersspannet 35–samt något högre 2016 jämfört med . Inflödet bland företagare med enskild firma är mer koncentrerat bland yngre individer och är betydligt lägre 2016 jämfört med . När det gäller företagare med enskild firma kan observeras ett starkt inflöde av företag i åldersspannet 30–samt efter 60-års- åldern vid båda tidpunkterna. 20 22 24 26 28 30 32 34 36 38 40 42 44 46 48 50 52 54 56 58 60 62 64 inflöde_Enskildföretagare inflöde_ABföretagare inflöde_Enskildföretagare inflöde_ABföretagare Anmärkning: Ålder 20–64. Källa: SCB. Utflöde av kombinatörer – inflöde av företagare Att avsluta sin anställning och blir företagare innebär risker och möjligheter. Ett sätt att testa sin affärsidé är att parallellt med anställningen starta ett företag. fanns det nästan 369 000 kombinatörer, varav var kvinnor. När vi tittar på utflödet från kombinatörsskap gick en del av dem över till att bli företagare på heltid medan andra gick tillbaka till sin anställning. Det vanligaste var dock att kombinatörerna stannade kvar i sitt kombinatörskap året efter, i synnerhet de som hade en enskild firma vid sidan av sin anställning. För de individer som drev aktiebolag vid sidan av sin Utvecklingen av företagandet –2016 anställning var det marginellt fler som gick tillbaka till sin anställning jämfört med att ha kvar företaget som bisyssla. Relativt sett är det väldigt få individer som går över till att bli företagare på heltid. Högst andel har de som har aktiebolag vid sidan av anställningen. till fördelningen kvinnor och män var det en högre andel kvinnor som stannade kvar som kombinatörer, framför att gå tillbaka till anställning eller blir företagare på heltid. Överlevnad för nybildade företag En jämförelse har gjorts av överlevnadsgraden för de företag som startades respektive 2011. Företagarna följs upp framåt. Individerna är även uppdelade på de som var sysselsatta eller inte sysselsatta året innan de blev företagare. Man kan tänka sig att individer som är sysselsatta har en affärsidé som de vill utveckla och blir s.k. möjlighetsbaserade företagare. Gruppen som startar sin verksamhet som alternativ till arbetslöshet blir ofta s.k. nödvändighetsbaserade företagare. Anmärkning: Ålder 20–t-1. Källa: SCB. Utvecklingen av företagandet –2016 Figur 2.13 visar att överlevnadsgraden för företag som startades var . Motsvarande grupp individer som blev företagare 2005 hade något lägre överlevnadsgrad , men nådde också . Företagens överlevnadsgrad var lägre för individer som inte var sysselsatta året innan de blev företagare. Skillnaden var särskilt stor för den grupp som startade företag 2011 och uppgick till . Företagarnas sysselsättningsstatus vid starten kan således ha betydelse för hur framgångsrikt företaget blir. Analysen av överlevnadsgraden kan även tolkas som att de mer möjlighetsbaserade företagarna, i första hand individer som var sysselsatta innan företaget startades, har högre överlevnadsgrad jämfört med nödvändighetsbaserade företagare, som oftare antas bestå av individer som tidigare saknade anställning. Resultaten kan jämföras med en undersökning av Tillväxtanalys, där av de nystartade företagen 2012 fortfarande var verksamma senare.21 Undersökningen visade också att överlevnaden för dem som startade aktiebolag var högre än för dem med enskild firma eller andra företagsformer. 2.5Andra rapporter och undersökningar gör regelbundet två typer av undersökningar om företagande och entreprenörskap.22 I undersökningen Företagens villkor och verklighet ställs frågor till små och medelstora företag om bl.a. viljan att växa och utvecklas, tillväxthinder och innovationer. Entreprenörskapsbarometern, som genomförts sju gånger , syftar till att kartlägga attityderna till företagande hos befolkningen.23 Här tas till exempel frågan om trygghet och ekonomisk osäkerhet upp, dvs. aspekter som delvis är kopplade till socialförsäkringssystemen. Resultaten från Entreprenörskapsbarometern visar att knappt hälften, , av befolkningen i arbetsför ålder 18–kan tänka 21Uppföljning av nystartade företag – efter start. 22Se aktuella och tidigare rapporter på 23Entreprenörskapsbarometern är mest omfattande attitydundersökning. undersökning har 10 300 personer i arbetsför ålder (18–) svarat vilket motsvarar en svarsfrekvens på . Undersökningen är kombinerad enkät- och webbundersökning med telefonuppföljning. I undersökningen ingår även drygt 900 personer med företagande som huvudsaklig sysselsättning. Utvecklingen av företagandet –2016 sig att bli företagare medan av befolkningen helst skulle vilja vara företagare, se figur 2.14. är det av befolkningen i arbetsför ålder som har företagande som huvudsaklig sysselsättning. Det är alltså betydligt fler som säger att de vill vara företagare än som faktiskt är företagare. Denna skillnad kan förklaras på olika sätt. En del av förklaringen berör lagar och ramverk för företagande eller utformningen av socialförsäkringssystemen. Andra förklaringar är mer kopplade till individen. Många kan sakna en affärsidé eller tycka att riskerna är för stora eller inte är beredda att genomgå de förändringar som krävs för att starta ett företag. Sammantaget visar resultaten att steget från att ha en positiv attityd till företagande till att verkligen starta företag är relativt stort. I undersökningen ställs frågor om vilka hinder och nackdelar det finns med att starta och driva företag. Både de som kan tänka sig att bli företagare och de som redan är företagare anser att mindre trygghet är den största nackdelen med att vara företagare. Det är även relativt många i båda grupperna som instämmer helt i påståendet att företagande osäkert ekonomiskt. av dem som kan tänka sig att starta företag instämmer helt i att företagande innebär mindre trygghet. Motsvarande siffra för dem som redan är företagare är . Svaren skiljer sig åt beroende på kön, ålder och bakgrund. Kvinnor ser generellt större hinder för företagande än män. Framför allt instämmer kvinnor i högre utsträckning helt i påståendet att eget Utvecklingen av företagandet –2016 företagande är för osäkert ekonomiskt, tar för mycket tid och engagemang samt innebär mindre trygghet jämfört med anställning. till åldersgrupper ser unga personer (18–) generellt inte lika stora hinder för att starta och driva företag, men här finns en större andel som inte vet hur de ska gå tillväga för att starta företag. högre åldersintervallen 31–och 56–lyfter man i större utsträckning fram ekonomisk osäkerhet och mindre trygghet som hinder för att starta företag. Personer med utländsk bakgrund som kan tänka sig att starta företag lyfter i betydligt större utsträckning fram svårigheter med att få finansiering till företagsstart samt att det är för många och krångliga regler att följa som företagare. Global Entrepreneurship Monitor 2019 Global Entrepreneurship Monitor, GEM, ger en årlig bild av entreprenörskapet i olika länder. I den senaste undersökningen definieras av den svenska befolkningen som entreprenörer 2018, vilket innebär en minskning (7,).24 Minskningen beror helt på en minskning av kvinnors entreprenörskap från . En förklaring till minskningen kan enligt rapporten vara osäkerheten kring förutsättningarna företagande inom de s.k. välfärdsbranscherna, där kvinnor är dominerande. Entreprenörskapsnivån för män ökar och uppgick till 2018. Internationellt sett ligger på en något lägre nivå än länder som , och men högre än i flera stora EU- länder, se figur 2.15. Överlag har utvecklade ekonomier en lägre entreprenöriell nivå () än låg- och medelinkomstländer. har länder som och ett större inslag av intraprenörskap, dvs. när anställda aktivt deltar i utveckling av nya verksamheter inom ramen för en anställning. 24Global Entrepreneurship Monitor 2019. Utvecklingen av företagandet –2016 Anmärkning: Stora EU-länder består av , , , och . Avsaknaden av markör för enskilda länder och år indikerar en linjär approximation. Trots trenden med en minskad entreprenöriell aktivitet har utmärkt sig genom att vara det land där störst andel av befolkningen, , anger att närmiljön erbjuder goda entreprenöriella möjligheter. Detta kan enligt rapporten tolkas som att risken med att starta företag inte uppvägs av eventuella fördelar med att vara anställd. Andelen svenskar som planerar att starta ett företag har haft en svagt fallande trend men uppvisade en försiktig vändning 2018. Ett skäl till att identifierade affärsmöjligheter inte omsätts i nytt företagande kan vara en bristande tilltro till den egna förmågan att driva företag. Resultaten för visar att anser sig ha tillräcklig kunskap och förmåga att starta ett företag, vilket är något lägre än i andra länder. Trenden har varit negativ men har vänt uppåt 2018. Tidigare undersökningar har visat att är ett av de länder där differensen mellan mäns och kvinnors tilltro till den egna kunskapen om företagande är som störst. Utvecklingen av företagandet –2016 En annan förklaring kan vara rädslan för och konsekvenserna av att misslyckas. I flertalet länder uppger 30–att konsekvenserna av ett misslyckande är för stora, och här avviker inte från länder med en högre entreprenöriell nivå. framgår att andelen som anger att rädslan för att misslyckas hindrar dem från att starta företag ökat i . I rapporten noteras att har en högre andel företag som går i konkurs i förhållande till nystartade företag. Behovet av en konkurs- och rekonstruktionslagstiftning som möjliggör för entreprenörer att komma tillbaka nämns också. belyser även position i den globala gigekonomin. intar plats sex av totalt 27 länder vad gäller andelen av befolkningen som är involverad i entreprenörskap i gig- och delningsekonomin (8,). av gruppen 18– har erfarenheter av gig- och delningsekonomin medan i åldersgruppen 55–har det. Gig-entreprenörer återfinns främst bland dem med lägst eller högst utbildning. Individer som deltar i gig-ekonomin har ofta en betydligt högre ambition att starta ett företag jämfört med de individer som inte är en del av gig-ekonomin. Gig-företag är dessutom överrepresenterade i tidiga faser av entreprenörskap jämfört med mer traditionella företag. Som utmaningar nämns ökad konkurrens och press på anställnings- och entreprenörsmöjligheter, men också att ramverk som de sociala trygghetssystemen inte är anpassade till de förändrade förutsättningarna. redovisade i sitt betänkande 2016 en omfattande kartläggning och analys av hinder och möjligheter samt förslag för att förbättra och utveckla innovations- och entreprenörskapsklimatet i Sverige.25 I betänkandet diskuteras inledningsvis flera definitioner av entreprenörskap med en historisk tillbakablick på tidigare forskning. Entreprenören kan ses som ”ekonomins förändringsagent” och som en drivkraft i industriell omvandling, dynamik och tillväxt. är entreprenören själv sällan en uppfinnare eller forskare. 25Entreprenörskap i det tjugoförsta århundradet (SOU 2016:72, del 1). Utvecklingen av företagandet –2016 heller uppfinningen eller en vetenskaplig upptäckt i sig som utgör ett ekonomiskt värde eller en samhällsnytta. Utan det är först när en uppfinning eller upptäckt kan kopplas till en ny vara eller tjänst som ett ekonomiskt värde kan uppstå. Det är i den innovationsprocessen som entreprenören utgör en central länk. betonas att innovationsprocessen utvecklas i relationer eller i system som involverar flera aktörer. menar att entreprenörskap inte är att likställa med nyföretagande. I definitionen av entreprenörskap utesluts s.k. levebröds- eller nödvändighetsbaserat företagande, som enligt utredningen sällan har ambitionen att bidra till förändring, förnyelse eller tillväxt. Vidare framhålls att entreprenörskap också kan ske inom redan existerande företag, s.k. intraprenörskap. Utredningen konstaterar att potentiella innovativa entreprenörer är få och att dessa personer besitter en ovanlig kompetens.