sou · H7B349 · 2019-11-26 00:00:00 — SOU och Ds kan köpas från Juridiks kundservice. Beställningsadress: Juridik, Kundservice, 106 47 Ordertelefon: Webbadress: /offentligapublikationer För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på /remisser Layout: Kommittéservice, Tryck: , 2019 Till statsrådet och chefen för bemyndigade regeringen chefen för departementet att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att genom- föra en översyn av den straffrättsliga lagstiftningen för att bekämpa terrorism. Regeringen beslutade om direktiv för utredningen (dir. 2017:14). förordnades departementsrådet vid Justitie- departementet att vara särskild utredare. beslutades om tilläggsdirektiv till utredningen (dir. 2018:21). Som experter att biträda utredningen förordnades fr.o.m. biträdande enhetschefen vid ström, ämnesrådet vid , chefsåklagaren , verksjuristen vid Säker- hetspolisen , advokaten , rådmannen och professorn . vid Justitie- departementet anställdes fr.o.m. som sekreterare i utredningen. är ensam utredare och svarar för innehållet i betänkan- det. Experterna har deltagit i arbetet och har i allt väsentligt ställt sig bakom de redovisade förslagen. Skilda uppfattningar i enskildheter har dock förekommit utan att detta kommit till uttryck i något sär- skilt yttrande. Utredningen har antagit namnet (Ju 2017:03) och överlämnar nu betänkandet En ny terroristbrottslag (SOU 2019:49). Utredningens uppdrag är med det slutfört. Förslag till terroristbrottslag.................................................. Förslag till lag om ändring i ............................. Förslag till lag om ändring i ...................... 1.4Förslag till lag om ändring i lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll .............................................. 1.5Förslag till lag om ändring i lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård ......................................................... 1.6Förslag till lag om ändring i lagen (1998:112) om ansvar för elektroniska anslagstavlor............................... 1.7Förslag till lag om ändring i lagen (1998:293) om utländska försäkringsgivares och tjänstepensionsinstituts verksamhet i ....................... 1.8Förslag till lag om ändring i lagen (2000:1225) om straff för smuggling .......................................................... 1.9Förslag till lag om ändring i lagen (2004:46) Förslag till lag om ändring i lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse......................................... Förslag till lag om ändring i utlänningslagen (2005:716) ..... 1.12Förslag till lag om ändring i lagen (2006:343) om Försvarsmaktens stöd till polisen 1.13Förslag till lag om ändring i lagen (2007:258) om behandling av personuppgifter och militära säkerhetstjänst ................................................... Förslag till lag om ändring i lagen (2007:528) Förslag till lag om ändring i lagen (2007:979) om åtgärder för att förhindra vissa särskilt allvarliga brott...... Förslag till lag om ändring i skyddslagen (2010:305)........... Förslag till lag om ändring i fängelselagen (2010:610)......... Förslag till lag om ändring i lagen (2010:751) Förslag till lag om ändring i försäkringsrörelselagen (2010:2043) ............................................................................. Förslag till lag om ändring i lagen (2011:755) om elektroniska pengar .......................................................... 1.21Förslag till lag om ändring i lagen (2012:278) om inhämtning av uppgifter om elektronisk kommunikation i de brottsbekämpande Förslag till lag om ändring i lagen (2014:275) om viss verksamhet med konsumentkrediter ....................... Förslag till lag om ändring i lagen (2014:799) Förslag till lag om ändring i tullagen (2016:253).................. Förslag till lag om ändring i lagen (2016:1024) om verksamhet med bostadskrediter .................................... 1.26Förslag till lag om ändring lagen (2017:630) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering 1.27 Förslag till lag om ändring i lagen (2017:496) om internationellt polisiärt samarbete................................... 1.28Förslag till förordning om ändring i förordningen (1982:117) om underrättelse till Inspektionen för vård och omsorg och om domar i vissa brottmål ........................................................................ Förslag till förordning om ändring i förordningen (1999:1134) om belastningsregister....................................... Förslag till förordning om ändring i fängelseförordningen (2010:2010)..................................... Förslag till förordning om ändring i förordningen (2014:1103) med instruktion för Säkerhetspolisen ............ Förslag till förordning om ändring i förordningen (2015:743) med instruktion för ....... Förslag till förordning om ändring i förordningen (2015:744) med instruktion för ... 105 Förslag till förordning om ändring vägtrafikdataförordningen (2019:382)................................. Utredningens uppdrag och arbete.............................. Hur arbetet har bedrivits ...................................................... Våldsbejakande extremism och terrorism .................... Olika former av våldsbejakande extremism......... Brottsligheten inom extremistmiljöerna ............. Gärningar med hatbrottsmotiv ............................ En global ögonblicksbild ...................................... Hotbilden mot och svenska intressen .... Allmänt om arbetet mot terrorism...................................... nationella strategi mot terrorism ........... Svenska myndigheters arbete mot terrorism....... Den nuvarande ordningen ......................................... 4.4Förslag om ett särskilt straffansvar för samröre med en terroristorganisation ............................................... 4.5Sveriges internationella straffrättsliga åtaganden Financial Action Task Force ................................ 4.6 Hemliga tvångsmedel ........................................................... 4.7Andra regelverk och utredningar med kopplingar vid samverkan mot terrorism ................................ Förslag till EU-förordning om att förebygga spridning av terrorisminnehåll på internet........... Nordisk och europeisk utblick................................... Behovet av en översyn och allmänna utgångspunkter... Den straffrättsliga terrorismlagstiftningens skyddsintresse... Behovet av en översyn .......................................................... Allmänna utgångspunkter för utredningens överväganden ... En ny och samlad straffrättslig terrorismlagstiftning .... 7.2En ny lag med straffrättsliga bestämmelser Bakgrund och gällande rätt................................... De kvalificerande rekvisiten ................................. 7.3.5Vilka brott som ska kunna 7.3.6Försök, förberedelse och stämpling till samt underlåtenhet att avslöja eller förhindra Särskilt allvarlig brottslighet ................................................ Bakgrund och gällande rätt................................... Ett särskilt straffansvar för finansiering, offentlig uppmaning, rekrytering, utbildning och resa bör behållas ............................................. En tydligare reglering om särskilt allvarlig Samröre med en terroristorganisation................................. 7.7Finansiering, offentlig uppmaning, rekrytering, utbildning och resa .......................................... Finansiering av terrorism...................................... Offentlig uppmaning till terrorism...................... Rekrytering till terrorism ..................................... Utbildning för terrorism ...................................... Resa i terrorismsyfte ............................................. Försök, förberedelse och stämpling..................... Undantag från straffansvar................................................... Gradindelning och straffskalor ............................................ Allmänt om straffskalor, straffvärde, gradindelning och kvalifikationsgrunder ............. En höjd straffnivå för terroristbrottslighet.......... Straffskalan för terroristbrott ............................... för finansiering, offentlig uppmaning, rekrytering, utbildning och resa ........................... En särskild straffskärpningsgrund ....................................... Förslagets förhållande till grundläggande fri- och rättigheter................................................................. för lagstiftningens tillämpning ............................................. till internationell humanitär rätt .......................................... Behovet av följdändringar..................................................... Gemensamma följdändringar i vissa lagar Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser ............... Förslaget till terroristbrottslag ............................................ Förslaget till lag om ändring i ........................ Förslaget till lag om ändring i ................. Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll............................................ Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård....................................................... Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:112) om ansvar för elektroniska anslagstavlor ............................ 13.7Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:293) om utländska försäkringsgivares och tjänstepensionsinstituts verksamhet i .................... Förslaget till lag om ändring i lagen (2000:1225) om straff för smuggling........................................................ Förslaget till lag om ändring i lagen (2004:46) Förslaget till lag om ändring i lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse ...................................... Förslaget till lag om ändring i utlänningslagen (2005:716) ............................................................................. Förslaget till lag om ändring i lagen (2006:343) om Försvarsmaktens stöd till polisen vid 13.13Förslaget till lag om ändring i lagen (2007:258) om behandling av personuppgifter i Försvarsmaktens försvarsunderrättelseverksamhet och militära Förslaget till lag om ändring i lagen (2007:528) Förslaget till lag om ändring i lagen (2007:979) om åtgärder för att förhindra vissa särskilt allvarliga brott.... Förslaget till lag om ändring i skyddslagen (2010:305) ...... Förslaget till lag om ändring i fängelselagen (2010:610) .... Förslaget till lag om ändring i lagen (2010:751) Förslaget till lag om ändring i försäkringsrörelselagen (2010:2043)............................................................................ Förslaget till lag om ändring i lagen (2011:755) om elektroniska pengar ........................................................ 13.21Förslaget till lag om ändring i lagen (2012:278) om inhämtning av uppgifter om elektronisk kommunikation i de brottsbekämpande Förslaget till lag om ändring i lagen (2014:275) om viss verksamhet med konsumentkrediter ..................... Förslaget till lag om ändring i lagen (2014:799) Förslaget till lag om ändring i tullagen (2016:253) ............. Förslaget till lag om ändring i lagen (2016:1024) om verksamhet med bostadskrediter................................... Förslaget till lag om ändring lagen (2017:630) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism... Förslaget till lag om ändring i lagen (2017:496) om internationellt polisiärt samarbete................................. Konvention för bekämpande av olaga besittningstagande av luftfartyg .................................. Konvention för bekämpande av brott mot den civila luftfartens säkerhet .............................. Konvention om förebyggande och bestraffning av brott mot diplomater och andra internationellt Internationell konvention mot tagande av gisslan...... Konvention om fysiskt skydd av kärnämne ............... Protokoll för bekämpande av våldsbrott på flygplatser som används för civil luftfart i internationell trafik .................................................... Konvention för bekämpande av brott mot sjöfartens säkerhet................................................ Protokoll om bekämpande av brott mot säkerheten för fasta plattformar belägna på kontinentalsockeln .... Internationell konvention om bekämpande av bombattentat av terrorister ..................................... Internationell konvention om bekämpande av finansiering av terrorism.......................................... Internationell konvention för bekämpande av nukleär terrorism ..................................................... (2014) ............................................................................ Bilaga 18 FN:s säkerhetsråds resolution (2014) ................ Bilaga 19 on the Prevention of Terrorism (CETS 196)............................................. Bilaga 20 konvention om förebyggande av terrorism (CETS 196) .............................................. Convention on the Prevention of Terrorism (CETS 217) ................................................................... om förebyggande av terrorism (CETS 217)................ Direktiv (EU) 2017/541 om bekämpande FATF Recommendation 5 ........................................... Utredningen har haft i uppdrag att genomföra en systematisk över- syn av den straffrättsliga lagstiftningen på terrorismområdet i syfte att åstadkomma en ändamålsenlig, effektiv och överskådlig reglering som är förenlig med ett väl fungerande skydd för grund- läggande fri- och rättigheter. Den föreslagna regleringen bör enligt direktiven samlas i ett regelverk och kunna stå sig . Inom ramen för det övergripande uppdraget att genomföra en översyn har utredningen haft att särskilt uppmärksamma frågor om bl.a. terroristbrottets tillämpningsområde, regleringen om särskilt all- varlig brottslighet, straffskalornas utformning, kvalifikationsgrunder vid grova brott, undantag från straffansvar, grundläggande förutsätt- ningar för brottens tillämpning, domsrätt och följdändringar i andra författningar. Att aktörer, i olika syften, med våld försöker påverka samhälls- utvecklingen är inte ett nytt fenomen; terrorismen har en lång histo- ria. utförs många terroristattentat i världen. Den värst drab- bade regionen har varit och men flera terroristattentat har också utförts i och . Vissa av attackerna har varit välplanerade och innefattat användande av tunga vapen och sprängmedel medan andra har genomförts med enklare medel av personer som har agerat på egen hand. Som exempel på mer avancerade attentat kan nämnas attackerna i mot en tid- ningsredaktion och mot en rockkonsert. Som exempel på attacker av ensamagerande kan nämnas lastbilsattackerna i och samt dådet på . flera terroristdåd under . Även i och har det genomförts terroristattacker liksom på flera platser i , bl.a. i , och . Enligt en sammanställning av Europol utfördes och/eller avbröts cirka 130 terroristattacker inom Europeiska unionen . Terrorism har i ett historiskt perspektiv inte varit något bety- dande problem i . inträffande dock flera brott med koppling till utländsk terrorism. Flera personer har under 2000- talet i svenska domstolar dömts för bl.a. terroristbrott, förberedelse till terroristbrott och finansiering av terrorism. Brotten har begåtts både i och utomlands. –lämnade runt 300 personer för att ansluta sig till våldsbejakande islamistiska grupper i eller . genomfördes även ett terroristdåd i . Fem personer avled och flera skadades all- varligt vid en attack med en lastbil på människor på . Attentatsmannen dömdes till livstids fängelse för terroristbrott. Den straffrättsliga lagstiftningen mot terrorism återfinns i huvudsak i lagen (2003:148) om straff för terroristbrott, lagen (2010:299) om straff för offentlig uppmaning, rekrytering och utbildning avseende terroristbrott och annan särskilt allvarlig brottslighet (rekryterings- lagen) och lagen (2002:444) om straff för finansiering av särskilt all- varlig brottslighet i vissa fall (finansieringslagen). Lagarna har till- kommit vid skilda tillfällen och huvudsakligen för att genomföra olika internationella förpliktelser inom ramen för Förenta natio- nerna (FN), Financial Action Task Force (FATF), och Europeiska unionen (EU). Lagen om straff för terroristbrott innehåller bestämmelser om straffansvar för terroristbrott. För terroristbrott döms den som be- går någon av de gärningar som räknas upp i lagen, bl.a. mord, dråp, människorov, sabotage och kapning, om gärningen allvarligt kan skada en stat eller en mellanstatlig organisation (det objektiva rekvisitet). Dessutom krävs det för straffansvar att gärningspersonen har haft en viss avsikt med sin gärning, t.ex. att injaga allvarlig fruktan hos en befolkning eller en befolkningsgrupp (ett av de totalt tre s.k. sub- jektiva rekvisiten). De benämns tillsammans med det objektiva rekvi- sitet som de kvalificerande rekvisiten och utgör grunden för terro- ristbrottets tillämpningsområde. Lagen innehåller även en särskild straffskärpningsgrund för vissa brott som begås med uppsåt att främja bl.a. terroristbrott. Särskilda regler om förverkande finns också. Regler om domsrätt finns i andra kapitel där det före- skrivs universell jurisdiktion för bl.a. terroristbrott samt försök, för- beredelse eller stämpling till sådant brott. I rekryteringslagen regleras straffansvar bl.a. för den som offent- ligt uppmanar till terroristbrott eller annan särskilt allvarlig brotts- lighet, rekryterar till sådan brottslighet, ger eller tar emot utbildning avseende sådan brottslighet eller reser utomlands i avsikt att begå eller förbereda eller att ge eller ta emot utbildning avseende sådan brottslighet. Med särskilt allvarlig brottslighet avses förutom terrorist- brott även bl.a. brottslighet enligt vissa angivna internationella överens- kommelser. Lagen innehåller också bestämmelser om domsrätt. I finansieringslagen regleras straffansvar för finansiering av bl.a. terroristbrott eller annan särskilt allvarlig brottslighet eller av en per- son eller en sammanslutning av personer som begår sådan brottslig- het. Lagen innehåller också bestämmelser om domsrätt, förverkande och penningbeslag. Behovet av en reform och allmänna utgångspunkter Terrorismen hotar sådana förhållanden som att samhället ska präglas av öppenhet och respekt för mänskliga rättigheter och demokratins grundläggande värden. Människor ska tryggt kunna röra sig fritt, delta i sammankomster och uttrycka sina åsikter utan rädsla att ut- sättas för hot eller våld. Terroristbrottsligheten rymmer mer än en- bart planering och utförande av attentat. Den kan även ta sig uttryck i exempelvis uppmaningar till terroristhandlingar, insamlande av pengar eller annat stöd till terroristorganisationer, rekrytering för att utföra attentat och utbildning i särskilda tekniker för att genomföra attentat. För att effektivt kunna förebygga, förhindra och lagföra terrorist- brottslighet är det viktigt med en heltäckande, ändamålsenlig och effektiv straffrättslig lagstiftning. En effektiv terrorismbekämpning kräver emellertid flera andra såväl repressiva som förebyggande åt- gärder som kan komplettera varandra. utgör således bara ett av flera viktiga verktyg inom terrorismbekämp- ningen. Den straffrättsliga lagstiftningen på terrorismområdet har växt fram . resulterade tillträdet till olika på terrorismområdet i att nya brott in- fördes i , t.ex. kapning och luftfartssabotage, som kom att benämnas terroristbestämmelser. Därefter har vid skilda tillfällen finansieringslagen, lagen om straff för terroristbrott och rekryteringslagen, tillkommit huvudsakligen för att genomföra olika internationella förpliktelser. Den nuvarande systematiken med flera lagar gör att det kriminaliserade området blir svårt att över- blicka. Straffansvaret enligt de nämnda lagarna har dessutom utvid- gats allteftersom. Detta har ytterligare ökat komplexiteten i regler- ingen som får sägas brista i överskådlighet. Det står klart att det finns ett behov av en översyn av lagstiftningen. Utgångspunk- terna för en sådan översyn är att lagstiftningen bör samlas i ett för- enklat regelverk som är heltäckande, ändamålsenligt, effektivt och håll- bart . Lagstiftningen ska uppfylla internationella åtaganden och grundläggande fri- och rättigheter samt motsvara legalitetsprin- cipens krav. Straffskalorna ska spegla brottens allvar. En ny lag införs Utredningen föreslår att den nuvarande lagen om straff för terrorist- brott samt finansieringslagen och rekryteringslagen ersätts av en ny lag som samlat reglerar straffansvar för terroristbrott samt samröre med en terroristorganisation, finansiering av terrorism, offentlig upp- maning till terrorism, rekrytering till terrorism, utbildning för terro- rism och resa i terrorismsyfte. Den föreslås också innehålla defini- tioner av vad som i lagen avses med särskilt allvarlig brottslighet och terroristorganisationer samt bestämmelser om försvårande omstän- digheter, förverkande och penningbeslag. Regleringen av svensk dom- stols behörighet att döma för brott enligt den föreslagna lagen ska införas i . Den nya lagen föreslås benämnas terroristbrottslagen. Ett ändamålsenligt och förenklat terroristbrott Terroristbrottet bör enligt utredningen även fortsättningsvis utfor- mas med principiell utgångspunkt i EU:s terrorismdirektiv. Det ska vara ändamålsenligt och kunna stå sig . Att angrepp mot t.ex. grunderna för statsskicket och rättsordningen samt de grundläggande fri- och rättigheterna omfattas av terroristbrottets tillämpningsområde framgår av förarbetena till lagstiftningen. Även andra aspekter som ska värnas – såsom den offentliga förvaltningens funktion, centrala sam- hällsfunktioner och försörjningsmöjligheter, liksom det öppna och säkra samhället – omfattas av terroristbrottet. Det finns inte någon rättspraxis som ger vid handen att brottet har fått ett annat tillämp- ningsområde än vad som i huvudsak kan anses vara avsett, lämpligt eller ändamålsenligt. Utredningen har trots detta noggrant övervägt möjligheten att öka konkretionsgraden i terroristbrottets objektiva rekvisit (som föreskriver att gärningen ska allvarligt kunnat skada en stat) i ljuset av legalitetsprincipens krav på förutsebarhet och tydlig- het, men vid en sammantagen bedömning inte lämnat förslag till en mer preciserad beskrivning av det rekvisitet i lagtexten. Utredningen föreslår emellertid flera andra förändringar av terro- ristbrottet: •I det objektiva rekvisitet byts allvarligt kunnat skada en stat ut till att avse motsvarande skada för ett land. Förändringen under- stryker att terroristbrott är ett brott som ofta riktar sig mot sam- hället i bred bemärkelse och inte enbart mot statliga strukturer och offentliga myndigheter. Det gör också terroristbrottet bättre anpassat till den form av terrorism som äger rum i länder med en bristande eller obefintlig statlig struktur. •Ett av de subjektiva rekvisiten ändras och omfattar gärningar som begås med avsikt att injaga allvarlig fruktan hos en befolkning eller en del av en befolkning; det sistnämnda ledet har bytts ut från det tidigare använda befolkningsgrupp. Med en del av en befolk- ning avses såväl en större heterogen del av befolkningen som en mer avgränsad personkrets eller grupp i befolkningen, t.ex. en etnisk minoritet, personer av ett visst folkslag, människor med utländsk härkomst, hbtq-personer, individer med viss religiös till- hörighet eller andra delar av befolkningen. Hotet från terrorismen när det gäller gärningar som riktar sig mot den civila befolkningen i ett samhälle är mångskiftande när det gäller målgrupp och det intresse av ett öppet och säkert samhälle som terrorismlagstift- ningen avser att skydda är något som tillkommer alla delar av en befolkning lika.