sou · H7B315 · 2019-03-28 00:00:00 — I det övre vänstra hörnet finns ett stort blått kluster med ett flertal noder som ingår i MeSH- termen Mind body therapies. Här finns nyckelord som Hypnosis, Meditation och Neurofeedback men också Mindfulness (som inte ingår i MeSH-termen Complementary therapies utan i Psychotherapy). I det blå klustret finns exempel på Sensory art therapies, som musikterapi. Noder som Meditation och Mindfulness har tydliga kopplingar med sjukdomar/hälsobesvär som stress och depression. I den övre delen av klustret finns det ett stort antal noder som indikerar neuro- och kognitionsforskning (som fMRI, EEG, Neuroimaging, Memory och Cognition). Nära sammanlänkat med detta, och flera andra kluster, finns ett turkost kluster. Här är den centrala noden Anxiety. Slutligen finns det ett mindre, förhållandevis isolerat, kluster i den nedre vänstra hörnet. Detta kluster hålls samman av noden Quality of life och har ett flertal mindre noder som indikerar fokus på holistisk hälsa och folkhälsa. Publikationsmönster i Svensk KAM‐forskning I figur 5 redovisas publikationer indexerade som Complementary therapies, med minst en författare som har svensk adress/organisation, . I denna figur redovisas också utvecklingen av kliniska prövningar i detta material. 2005 publicerades 35 svenska KAM-artiklar enligt Web of Science. Det största antalet återfinns 2012, då det publicerades 62 artiklar. I genomsnitt har det publicerats knappt 48 artiklar . Variationen mellan de enskilda åren är dock liten och det är svårt att uttala sig om en tydlig utveckling. Detta gäller också för utvecklingen av kliniska prövningar. Det lägsta antalet var 2006, då 11 publikationer indexerades som kliniska prövningar, och det största antalet återfinns 2015, då det var 23 publikationer. Andelen kliniska prövningar varierar mellan , vilket indikerar att det är en högre andel i jämförelse med de globala materialet . Nedgången under slutet av tidsperioden, särskilt , kan sannolikt förklaras av att databasen ännu inte är fullt uppdaterad. Antal svenska publikationer och kliniska prövningar klassificerade som Complementary therapies i Web of Science, 2005‐2017 Källor och innehåll i publikationerna Forskningen är publicerad i en stor mängd källor, 302 stycken, varav så gott som samtliga är vetenskapliga tidskrifter. I tabell 1 redovisas de tio mest förekommande tidskrifterna, tidskrifternas femåriga impact (baserat på Journal Citations Report) samt vilka andelar publikationerna utgör. Åtta av de tio vanligaste tidskrifterna är inriktade mot i allmänhet (som MBC Complementary and Alternative medicine) eller mot specifika KAM- terapier (som Acupuncture in Medicine). En tidskrift, , är en bred open access- tidskrift, som är inriktad mot naturvetenskap och medicin. En tidskrift, Acta Obstetricia et Gynecologica Scandinavica, är inriktad mot obstetrik och gynekologi. Samtliga dessa tidskrifter har förhållandevis låg impact om man jämför med topptidskrifter inom det medicinska området. Om man däremot jämför med tidskrifter inom andra medicinska sub- områden är impacten mindre anmärkningsvärd även om topptidskrifterna i detta fall saknas. Utifrån de vanligaste tidskrifterna i materialet skulle en tolkning kunna vara att många av publikationerna vänder sig till en publik som är specifik intresserad av KAM-forskning. Om man ser till spridningen av tidskrifter och hur dessa tidskrifter är klassificerade utifrån forskningsområde (tabell 2) framträder en delvis annorlunda bild. kategorin är Integrative complementary medicine, som omfattar av publikationerna. Resterande utgörs av andra medicinska sub-områden, som Neuroscienes Neurology, Psychology och Pharmacology Pharmacy. Denna spridning bekräftas också om man går igenom titlarna på de tidskrifter som finns i materialet, då merparten av dessa indikerar andra medicinska områden än . En tolkning av detta är att den svenska KAM-forskningen generellt är integrerad i olika medicinska sub-områden. Om en studie undersöker effekter av akupunktur på förlossningssmärta är det med andra ord sannolikt att den publiceras i en tidskrift med inriktning mot gynekologi eller obstetrik och inte mot . Top tio tidskrifter, svenska publikationer klassificerade som Complementary therapies i Web of Science, 2005‐2017 impact 2016 (enligt Journal Citations Report) Top tio forskningsområden, svenska publikationer klassificerade som Complementary therapies i Web of Science, 2005‐2017 För att analysera innehållet i forskningen närmare har vi, i likhet med det globala materialet, analyserat hur dokumenten är indexerade med hjälp av sub-termer till Complementary therapies. Då antalet publikationer är få har vi valt att presentera heltalen i tabell 3. I denna tabell kan man utläsa att de vanligast förekommande terapierna är Mind body therapies, Acupuncture therapy, Sensory art therapy och Phytotherapy. De vanligaste terapierna, samt ordningen på dem, är med andra ord något annorlunda i jämförelse med det globala materialet (figur 3). MeSH sub‐termer, svenska publikationer klassificerade som Complementary therapies i Web of Science, 2005‐2017 För att ge ytterligare en bild av innehållet i publikationerna har vi analyserat de nyckelord som författarna använder (Figur 6). Då detta är ett avsevärt mindre material i jämförelse med det globala materialet har vi valt att inkludera de nyckelord som förekommer minst fem gånger i materialet. Nätverk baserat på de nyckelord som förekommer minst 5 gånger i svenska publikationer klassificerade som Complementary therapies i Web of Science, 2005‐2017 Den största noden i Figur 6 utgörs av nyckelordet Acupuncture, som ingår i det klustret. Andra noder i detta kluster indikerar ett par olika sjukdomar/hälsobesvär (som Pain relief, Polycystic ovary syndrome och Insulin resistance). Till höger i figuren finns ett rött kluster, som innehåller olika terapier (som Massage, Tactile massage och Hypnosis), generella begrepp relaterade till (Complementary therapies och ) och begrepp som indikerar forskningsdesign och metodologiska utgångspunkter (Qualitative research och Phenomenology). Massage och Tactile massage inryms i MesH-termen Musculoskeletal manipulations, alltmedan Hypnosis klassificeras som Mind body therapies. Nära sammanlänkat med både det röda och klustret finns ett blått kluster, som innehåller flera generella begrepp (Complementary and alternative, Treatment, Prevalence) och ett par terapier (Yoga och Mindfulness). Yoga ingår i Mind body therapies, alltmedan Mindfulness inte tillhör MeSH-termen Complementary therapies utan återfinns i Psychotherapy. Från Mindfulness finns det länkar till sjukdomar/hälsobesvär som Stress, Fibromyalgia och Irratable bowel syndrome. Yoga har länkar till Stress, men även till noder utanför klustret (som Anxiety). Till vänster om detta kluster finns det turkost kluster, som kännetecknas av generella begrepp relaterade till (Complementary medicine, Alternative medicine, Integrative medicine, Medicinal plants och Ethnobotany). I det vänstra hörnet av Figur 6 finns ett litet brunt kluster och ett något större grönt kluster. Det bruna klustret kännetecknas av nyckelord relaterade till gynekologiska besvär (som Menopause och Hot flushes) och bröstcancer. Särskilt från noden Breast cancer finns det tydliga länkar till Acupuncture, i det klustret, men också till Applied relaxation. gröna klustret återfinns flera terapier som hör hemma i MeSH-termerna Musculoskeletal manipulations (Chiropractic och Manual therapy) och Mind Body therapies (Biofeedback och Relaxation). Här finns också ett antal nyckelord som indikerar smärtproblematik, i form av pain, Neck pain och Low back pain, samt till specifik undersökningsdesign, i form av noden Randomized controlled trial. I det övre vänstra hörnet finns ett gult kluster som kännetecknas av olika fysiska terapier. Några av dem kan klassificeras med hjälp av MeSH-termen Mind body therapies (som Breathing exercises och den mer specialiserade Glossopharyngeal breathing) andra faller utanför Complementary therapies (som Physiotherapy och Physical therapy). Noden Rehabilitation indikerar generella sjukdomar/hälsobesvär och rehabilitering från dessa. Slutligen finns det ett lila/rosa kluster, som innehåller de större noderna Anxiety och Pain. Här finns det ett par noder som indikerar olika terapier (Music och Herbal medicine), patientgrupper (Women och Gender) och att patienternas upplevelse står i fokus (of Coherence, Quality of life). Nyckelordet Anxiety har tydliga länkar till Depression, en nod som befinner sig mellan flera kluster. Ett sätt att bedöma om forskning får genomslag är att analysera om och hur den har citerats av andra forskare. Det finns ett flertal begränsningar med citeringsanalys (Moed, 2005) och i detta fall är det särskilt viktigt att hålla i minnet att citeringarna inte är normaliserade. Det innebär att det inte har tagits hänsyn till publikationernas ålder eller för forskningsfältets särdrag (van Raan, 1999). Äldre publikationer har med andra ord större möjlighet att bli citerade, för att det har funnits tillgängliga , än yngre publikationer. Publikationerna i det svenska materialet har sammantaget citerats 11 499 gånger (10 981 utan självcitat), vilket innebär att de i genomsnitt har citerats 18,49 gånger. I tabell 4 presenteras de tio mest citerade publikationerna. Som framgår av titlarna är majoriteten av dessa publikationer endera studier av KAM-användning eller reviews/översiktsartiklar inom olika sub-områden. Top tio mest citerade svenska publikationer klassificerade som Complementary therapies i Web of Science, 2005‐2017 in cancer patients: a A et al. Alzheimer's disease: Olazaran, J et Panossian, A; and uses in medicine rosea): Traditional Panossian, A; in children related to Alfven, T et Sarris, J; Panossian, A; and insomnia: A Schweitzer, I; Stough, C; being in a stress cancer patients – A Antfolk, C. et Författarna till de svenska publikationerna är anknutna till 748 organisationer. På grund av samförfattarskap är en del av dessa belägna i andra länder än . I tabell 5 presenteras de tio mest frekventa organisationerna i materialet. Det övergripande mönstret är att författarna har anknytning till universitet, högskolor, sjukhus/universitetssjukhus och landsting i . har en klar dominans i materialet, följt av och . I materialet som helhet finns det exempel på privata företag och intresseorganisationer som har en koppling till i allmänhet eller till specifika KAM- terapier. Exempelvis återfinns (12 publikationer), Skandinaviska Naprapathögskolan (8 publikationer), Vidarkliniken (6 publikationer) och (4 publikationer) i materialet. Det finns också exempel på utländska universitet och organisationer med liknande koppling till , som (15 publikationer). Top tio organisationer i svenska publikationer klassificerade som Complementary therapies i Web of Science, 2005‐2017 I tabell 6 redovisas de mest frekventa författarna i det svenska materialet. Denna lista toppas av (verksam vid fram , där efter vid ), () och Etzel Cardena (). I denna tabell finns även ett par internationella författare med, som () och Vinjar Fønnebø (NAFKAM, UIT ), på grund av samförfattarskap. Top tio författare, svenska publikationer klassificerade som Complementary therapies i Web of Science, 2005‐2017 I figur 7 presenteras de forskningsnätverk som har identifieras utifrån samförfattarskap i det svenska materialet. Detta baseras på de författare som har minst fyra gemensamma publikationer. Då namnen på samtliga noder inte är synliga i visualiseringen har vi valt att komplettera beskrivningen med dessa. Den största noden i nätverket är , som ingår i det blå klustret. I detta kluster ingår författare som , , , och . Flertalet av dessa författare är/har varit verksamma vid , och . Till stor del representerar detta kluster forskning om/av akupunktur inom obstetrik och gynekologi (exempelvis på polycystic ovary syndrome). Det finns även exempel på kliniska studier av andra KAM-terapier, som massage, och andra sjukdomar/hälsobesvär, som illamående vid bröstcancerbehandlingar. Obstetrik och akupunktur är återkommande teman även dominerande teman i de övriga klustren uppe till vänster i figuren. I det klustret ingår forskare som Per , och , samtliga med koppling till och . Här är ett framträdande teman studier på akupunktur och polycystic ovary syndrome. Det bruna klustret innehåller bland andra , och . Här finns bland annat studier av akupunktur vid obstetriska besvär, som smärta i blygdbensfogen hos gravida. Det finns också exempel på studier av andra KAM-terapier, som yoga, andningsövningar och kraniosakral terapi. Organisatoriskt är dessa forskare främst kopplade till och . Det mörkrosa klustret, med och , har också fokus på akupunktur och obstetrik, som förlossningssmärta. Organisatoriskt återfinns dessa forskare bland annat vid , sjukhuset i och . baserade på samförfattarskap (minst fyra publikationer) av svenska publikationer klassificerade som Complementary therapies i Web of Science, 2005‐2017 I den nedre vänstra delen av figur 7 återfinns två nära sammanlänkade kluster, ett i grönt och ett i lila. Det gröna klustret består till stor del av internationella forskare, som (), Vinjar Fønnebø (NAFKAM, UIT ), (, ), (Charité Universitätsmedizin ) och (). Ett flertal av dessa forskare har, eller har haft, en profilerad roll inom internationell KAM-forskning. Exempelvis har Fønnebø varit föreståndare för the in Complementary and Alternative Medicine (NAFKAM) vid UIT . var president för the (). detta sammanhang ingår de som medförfattare på generella , bland annat av användande och förekomst av i . Här återfinns också ett antal publikationer finansierade av CAMbrella, som bland annat behandlar juridisk status på samt definitioner och centrala forskningsfrågor inom fältet. Det gröna klustret innehåller svenska forskare, som (Mittuniversitet), () och (). I den övre delen av det gröna klustret, där Lundeberg och ingår, är flera av publikationerna kliniska studier av akupunktur och olika typer av smärttillstånd (som kolik, fibromyalgi och bäckensmärta). Det lila klustret innehåller forskare som , , , och . Samtliga dessa har kopplingar till . I likhet med det gröna klustret (vilket delvis förklaras av samförfattarskapen mellan dessa kluster) återfinns ett flertal generella KAM-publikationer i det lila klustret, bland annat om användning av i , riktlinjer för framtida forskning och användning av bland cancerpatienter. I detta kluster återfinns också kliniska prövningar, bland annat av taktil massage och terapier. I den högra delen av figur 7 finns tre kluster, som har förhållandevis få länkar både mellan varandra och till de övriga klustren. Det röda klustret innehåller ett antal forskare med kopplingar till , och . , , och är alla medförfattare på publikationer som är inriktade på effekter av akupunktur vid värmevallningar, både hos cancerpatienter och kvinnor i klimakteriet. En annan KAM-terapi som undersöks är tillämpad avslappning. En annan del av klustret innehåller forskare som , , och . Även i denna del av klustret är akupunktur ett dominerande tema, bland annat med fokus på placeboeffekter. I det högra hörnet av det röda klustret återfinns och , båda vid . Här återfinns bland annat studier av acceptans- och åtagandeterapi samt tillämpad avslappning i behandling av patienter med tinnitus. Denna del av klustret har länkar till det gula klustret, som innehåller , , Brjánn Ljótsson, och , vid och . I detta kluster är ett genomgående tema studier av irratable bowel syndrom (IBS) och olika former av hypnos, hypnoterapi och mindfulness. Från detta kluster finns det en länk till det turkosa klustret längst till höger i figuren, där forskare som , , och återfinns. Här är fokus på olika andningstekniker och lungkapacitet inom olika patientgrupper, men det finns också studier av högintensiv yoga. Flertalet av dessa forskare har kopplingar till och . I Web of Science finns det uppgifter om vem som har finansierat publikationerna. Dessa uppgifter finns inte för alla publikationer och de är ofta bristfälligt standardiserade, då de bygger på de uppgifter författarna själva har angett i publikationerna. I det svenska materialet finns dessa uppgifter för c:a hälften av publikationerna. I tabell 7 redovisar vi de tio mest förekommande finansiärerna. I denna tabell har vi fört samman de uppgifter som uppenbart hör samman, trots olika stavningar och förkortningar. Vi har också fört samman enheter och institutioner till övergripande organisationer, som universitet. I materialet som helhet finns flertalet svenska universitet och universitetssjukhus representerade, liksom större svenska och europeiska forskningsråd, ett flertal landsting, privata stiftelser samt intresseorganisationer med anknytning till KAM-området. Bland top-finansiärerna är det värt att notera att identifierar komplementärmedicin som ett av de områden som stöds.6 6http:// Top tio finansiärer, svenska publikationer klassificerade som Complementary therapies i Web of Science, 2005‐2017 I denna rapport har vi kartlagt och analyserat utveckling och innehåll i global och svensk KAM-forskning. Detta har skett med hjälp av bibliometriska metoder, baserat på datamaterial från databaserna of Science. I likhet med tidigare forskning av området drar vislutsatsen att forskning i/om globalt är en begränsad men växande forskningsaktivitet. Tillväxten var som störst från slutet och fram till c:a 2005. Under det senaste årtiondet har antalet publikationer stabiliserat kring 5 000 , vilket utgör 0,5-0,av som helhet. Andelen klinisk forskning har ökat och stabiliserats kring av publikationerna . När det gäller innehållet i den globala forskningen har vi dels analyserat hur dokumenten är indexerade med hjälp av MeSH-termer, dels vilka nyckelord som författarna använder sig av. Utifrån det första måttet är det framförallt Musculoskeletal manipulations, Acupuncture therapy, Mind body therapies och Sensory art therapies som undersöks. Dessa terapier är även framträdande i de nyckelord som författarna använder i publikationerna. I denna del av analysen är det möjligt att identifiera hur olika terapier är innehållsmässigt länkande till olika sjukdomar/hälsoproblem, undersökningsdesigner och teoretiska begrepp. När det gäller svensk KAM-forskning har vi identifierat de publikationer som har minst en författare med svensk adress/organisation angiven. Denna del av rapporten bygger på material från Web of Science, . Som indikerats ovan är det svårt att uttala sig om några tydliga trender utifrån detta material, då det rör sig om få publikationer och liten variation mellan enskilda år. I genomsnitt har det publicerats knappt 48 artiklar , med minst en författare med svensk adress/organisation. Dessa publikationer tycks vara något mer kliniskt orienterade i jämförelse med det globala materialet . Av mest citerade artiklarna, som har minst en svensk författare, är en majoritet reviews/ översiktsartiklar. Publikationerna återfinns i en stor mängd tidskrifter och de mest frekventa har en tydlig profil mot , endera generellt eller mot specifika terapier. Om man däremot ser till materialet som helhet är av tidskrifterna klassificerade som tillhörande andra medicinska sub-områden, som Neuroscienes neurology, Psychology och Pharmacology pharmacy, vilket indikerar att forskningen publiceras i källor som vänder sig till en publik som inte nödvändigtvis har ett primärt intresse av utan av specifika sjukdomar/hälsobesvär eller andra breda forskningsområden. När det gäller författare, organisationer och samarbetsmönster är ett övergripande intryck att den svenska KAM-forskningen bedrivs vid etablerade universitet, högskolor och universitetssjukhus. I materialet finns en klar dominans av forskare med anknytning till men det finns också större grupper vid Göteborgs-, Lunds- och . Bilden av KAM-forskningen som integrerad i etablerade medicinska sammanhang stärks av de uppgifter som finns om forskningens finansiering, även om dessa uppgifter är bristfälliga. Etablerade forskningsråd (som och ), universitet/högskolor (som ) och landsting är representerade bland de mest frekventa finansiärerna. Endast en av de tio vanligaste finansiärerna i materialet, , har ett uttalat mål att stödja komplementärmedicinsk forskning. Om man jämför innehållet i publikationerna mellan det globala och det svenska materialet är det möjligt att se både likheter och vissa skillnader. Exempelvis är forskning relaterad till akupunktur och Mind body therapies framträdande i båda materialen, alltmedan Musculoskeletal therapies och Spiritual therapies är något mer framträdande i det globala materialet. I det svenska materialet utmärker sig forskning inriktad mot gynekologiska besvär, likaså studier av akupunktur. Att använda bibliometriska metoder för att undersöka forskningsaktiviteter har ett antal begränsningar. Exempelvis har bibliografiska databaser inte fullständig täckning av källor/tidskrifter. Det finns också uppenbara problem med att identifiera innehåll utifrån hur dokument är indexerade. I detta fall är det exempelvis rimligt att anta att vi har missat enskilda dokument som behandlar men som inte är indexerade som Complementary Therapies utifrån MeSH. Det finns också ett antal felkällor gällande den information som finns om publikationerna i databaserna, exempelvis beroende på bristande standardisering. C., , L. I., Stussman, B. J., , P. M., & Nahin, R. (2015). Trends in the Use of Complementary Health Approaches Among Adults: , 2002– 2012. B., & , R. (2009). Publication activity in complementary and alternative medicine. Scientometrics, 80(2), 539-551. doi:Doi 10.1007/S11192-008-2078-8 , T., Lewith, G., di Sarsina, P. R., , , , K., , J., . . . Uehleke, B. (2012). Towards a Pan-European Definition of Complementary and Alternative Medicine - a Realistic Ambition? Forschende Komplementarmedizin, 19, 6-8. doi:10.1159/000343812 , F. H., Lewith, G., Witt, C. M., , , , K., Cardini, F., . . . Brinkhaus, B. (2014). High prevalence but limited evidence in complementary and alternative medicine: guidelines for future research. BMC Complement Altern Med, 14, 46. doi:10.1186/1472-6882-14-46 Fontanarosa, P. B., & , G. (1998). Alternative medicine meets science. JAMA, 280(18), 1618-1619. Fu, J.-Y., , X., , Y. H., , M. H., & , D. (2011). Bibliometric analysis of complementary and alternative medicine research over three decades. Scientometrics, 88(2), 617-626. doi:Doi 10.1007/S11192-011-0391-0 , B., Grimsgaard, S., Launsø, L., Fønnebø, V., , T., & , N. (2005). Use of complementary and alternative medicine in the Scandinavian countries. , 23(1), 57-62. , W. B. (2001). The evidence house: How to build an inclusive base for complementary medicine. , 175(2), 79-80. Kemppainen, L. M., Kemppainen, T. T., Reippainen, J. A., Salmenniemi, S. T., & Vuolanto, P. (2017). Use of complementary and alternative medicine in Europe: Health- related and sociodemographic determinants. , S., Tovey, P., & Long, A. F. (2002). Evaluating complementary medicine: methodological challenges of randomised controlled trials. BMJ, 325(7368), 832-834. Moed, H. F. (2005). Citation Analysis in Research Evaluation: Springer. A., Cobo, M. J., Peis, E., , M., & , E. (2014). Analyzing the research in Integrative & Complementary Medicine by means of science mapping. Complementary Therapies in Medicine, 22(2), 409-418. doi:10.1016/j.ctim.2014.02.003 , S., & , E. (2008). Trick or treatment? Alternative medicine on trial. J., & Waltman, L. (2007). VOS: A new method for visualizing similarities between objects. Advances in Data Analysis, 299-306. J., & Waltman, L. (2011). Text mining and visualization using VOSviewer. , 7(3), 50-54. van Raan, A. F. J. (1999). Advanced bibliometric methods for the evaluation of universities. Scientometrics, 45(3), 417-423. Verhoef, M. J., Casebeer, A. L., & Hilsden, R. (2004). Assessing Efficacy of Complementary Medicine: Methods to the "Gold Standard". Medicine, 8(3), 275–281. Verhoef, M. J., Lewith, G.