sou · H7B322 · 2019-04-29 00:00:00 — Miljödata om effekter på män- niskors hälsa samt om påverkansfaktorer tas inte fram och samlas in inom programmen för övervakning. De ingår däremot i analyser som ligger till grund för planeringen av programmen. För miljö- data om effekter av åtgärder hänvisar SGU till att den kontrol- lerande övervakningen ska tillsammans med den operativa över- vakningen bidra till bedömningen av grundvattens kemiska status, dvs. till statusklassificeringen.20 SGU beskriver att statusklassifi- ceringen är det sista steget i en flerårig process. I den processen ingår det kartläggning, riskbedömning, övervakning, framtagande av nya miljökvalitetsnormer samt åtgärdsprogram. Statusklassifi- ceringen för varje grundvattenförekomst utgör enligt SGU en kontroll av om vattenförvaltningens mål om god grundvatten- status uppnåtts samt om de åtgärder som beslutades i den före- gående cykeln har gett resultat.21 •Att hantera, analysera och rapportera miljödata om tillståndet i den yttre miljön, effekter på miljön och effekter av åtgärder.22 SGU beskriver att den kontrollerande tillsammans med den opera- tiva övervakningen ska bidra till statusklassificeringen, som i sin tur ska vara ett underlag för att bedöma om miljökvalitetsnormer upp- 19SGU, Vägledning av grundvatten, SGU rapport 2014:31 s. 43. 20SGU, e-brev . 21SGU, Vägledning av grundvatten, SGU rapport 2014:31 s. 69. 22SGU, e-brev . fyllts och åtgärder varit effektiva. Gränsen mellan vad som är in- samling av miljödata om tillståndet i miljön och av miljödata om effekter av enskilda miljöåtgärder är inte tydlig i detta fall. Utifrån SGU:s beskrivningar, bedömer utredningen dock att det är fråga om att ta fram och samla in miljödata om tillståndet i grundvattenföre- komster och inte miljödata om specifika enskilda åtgärder. Därför anser utredningen att ta fram och samla in miljödata om tillståndet i miljön, effekter på miljön och effekter om miljöåtgärder genom kontrollerande övervakning är miljöövervakning. Det gäller även att hantera, analysera och rapportera sådana miljödata. För analyser gäller att de ska vara nära kopplade till sådana miljödata. Den operativa övervakningen ska enligt SGU utformas med hjälp av resultaten av den kontrollerande övervakningen. Dess huvudsakliga syften är att tillsammans med resultaten från den kontrollerande övervakningen ge underlag för att klassificera den kemiska statusen för grundvattenförekomster som bedöms vara utsatta för risk. Den operativa övervakningens tidsserier över förändringar i förore- ningars halter ska utgöra grunden för att bedöma om en det behöver fastställas en s.k. utgångspunkt för att vända en uppåtgående trend. Tidsserierna ska även visa om och när åtgärder ska sättas in för att grundvattenförekomstens miljökvalitetsnorm ska kunna fastställas. Slutligen ska tidsserierna användas i syfte att beräkna trender för mänskligt orsakade föroreningar och för att utvärdera effekterna av de insatta åtgärderna.23 När det gäller vattendirektivets mål om att operativ övervakning ska ske tillräckligt ofta för att ”… konsekvenserna av påverkan i fråga ska kunna upptäckas …”, tolkar SGU uttrycket ”konsekvenserna” som inhämtande av miljödata om tillståndet i miljön och effekter på miljön. Däremot avses enligt SGU inte data om påverkansfaktorer i sig, t.ex. mängden utsläpp och plats för utsläpp.24 23SGU, Vägledning av grundvatten, SGU rapport 2014:31. s. 47. 24SGU, e-brev . Följande aktiviteter ingår enligt SGU i operativ övervakning: •Att ta fram och samla in miljödata om tillståndet i den yttre miljön och effekter på miljön. Miljödata om effekter på människors hälsa samt om påverkansfaktorer och aktiviteter bakom påverkans- faktorer tas inte fram och samlas in inom programmen för operativ övervakning, men ingår i de analyser som ligger till grund för planeringen av programmen.25 För miljödata om effekter av åtgärder, anger SGU i dess föreskrifter att programmen för opera- tiv övervakning även ska följa upp effekter av åtgärdsprogram.26 SGU menar att det inte är en utvidgning av vattendirektivet utan snarare ett förtydligande. Detta eftersom ett syfte med både operativ och kontrollerande övervakning är att vara en grund för statusklassificeringen, som i sin tur är ett underlag för bedömning av om miljökvalitetsnormer för grundvatten uppfyllts. Om status- klassificeringen avser en vattenförekomst med risk att inte uppnå god status och den vattenförekomsten har ett åtgärdsprogram, innebär statusklassificeringen en bedömning av effekter av åtgärds- programmet och även av om miljökvalitetsnormer uppfyllts.27 •Att hantera, analysera och rapportera miljödata om tillståndet i den yttre miljön, effekter på miljön och effekter av åtgärder.28 Utredningen bedömer att ta fram och samla in miljödata om till- ståndet i miljön, effekter på miljön och effekter om åtgärder genom operativ övervakning utgör miljöövervakning. Detta eftersom det i likhet med kontrollerande övervakning är svårt att skilja mellan vad som är insamling av miljödata om tillståndet i miljön respektive miljödata om effekter av enskilda miljöåtgärder. Att tidsserierna ska användas för att utvärdera effekter av insatta åtgärder är ett av flera angivna syften med den operativa övervakningen. För analyser gäller att de ska vara nära kopplade till nu nämnda miljödata. 2612 § SGU-FS 2014:1. 27SGU, e-brev . Grundvatten – kvantitativ status Syftet med den kvantitativa övervakningen är enligt SGU att till- förlitligt kunna bedöma den kvantitativa statusen och upptäcka trender hos grundvattnets nivåvariationer. I programmet ska som obligatorisk parameter ingå grundvattennivåer. Som rekommende- rade parametrar ska ingå bl.a. uttag av grundvatten. SGU framhåller i dess vägledning att för att kunna bedöma om en grundvatten- förekomst har en långsiktigt hållbar vattenbalans och därmed uppnår god kvantitativ stats, krävs ytterligare information om uttag av grundvatten och om vattenflöden i källor.29 Utredningen bedömer att ta fram och samla in miljödata om grundvattens nivå som miljöövervakning. Att ta fram och samla in data om påverkansfaktorer som grundvattenuttag bör inte anses som miljöövervakning utan som en parallell verksamhet till denna. Däremot bedömer utredningen att analyser som är nära kopplade till miljödata som tagits fram och samlats in om grundvattens nivå utgör miljöövervakning. I sådana analyser kan också ingå uppgifter om t.ex. mängden uttag av grundvatten, vilka hämtats in parallellt med uppgifter om grundvattens nivå. 29SGU, Vägledning av grundvatten, SGU rapport 2014:31. s. 50 f. på anslagsposter över tid I denna bilaga redovisas fördelningen av anslag 1:2 Miljöövervakning m.m. när det gäller både miljöövervakning och annan verk- samhet. Anslaget fördelas i regleringsbrev för perioden –2019. Miljöövervakning – del av anslag 1:2 Miljöövervakning m.m. Inom anslaget 1:2 så omfattar anslagspost 1 och anslagspost 3 finan- siering av miljöövervakning. Anslagspost 1 avser Miljöövervakning och anslagspost 3 Miljöövervakning m.m. – del till Havs- och vatten- myndigheten. Anslagspost 1 utgör den beloppsmässigt största anslags- posten. Regeringen har angett följande villkor för anslagspost 1 (budget- åren 2014–2019); övervakning av miljötillstånd i den yttre miljön; för miljömålsuppföljning; för programmet utsläpp och avfall; för arbete med utsläppsrätter samt för utvecklingsarbete och inter- nationell rapportering. Regeringen har angivit olika villkor för användningen av medlen från anslagspost 1 Miljöövervakning –2019. (2000–2002) angav regeringen ett fåtal villkor för hur medlen fick användas. angav regeringen i regleringsbreven att medlen fick användas för övervakning av miljö- tillstånd.1 får användas till förbättrad övervakning av farliga kemikalier, med prioritet åt den hälsorela- terade miljöövervakningen. Dessutom får anslagsposten användas till fortsatt inventering, riskbedömning och analys av platser där brandskum med PFAS använts. Slutligen får anslags- posten användas till fördjupad övervakning av verksamma ämnen i växtskyddsmedelsprodukter för vilka riktvärdena återkommande överskrids i ytvatten vid eller som har hög fyndfrekvens.2 Havs- och vattenmyndigheten (HaV) inrättades 2011. I samband med det tillkom en ny anslagspost för miljöövervakning under anslag 1:2, anslagspost 3 Miljöövervakning m.m. – del till HaV.3 Anslagspost 3 skulle användas av Havs- och vattenmyndigheten till miljöövervakning i den yttre miljön, miljömålsuppföljning och inter- nationell rapportering, dvs. aktiviteter nära kopplade till miljööver- vakning med inriktning på hav och vatten. Annan verksamhet – del av anslag 1:2 Miljöövervakning m.m. –2019 har anslagsposter för annan verksamhet varierat. Anslagsposter har tillkommit respektive tagits bort, likaså har innehållet för en och samma anslagspost varierat . Det är främst Anslagspost 2 som använts för olika ändamål över tiden. •År 2000 användes anslagsposten till bilavgasverksamhet. •Under perioden –2004 användes anslagsposten till hållbar- hetskontroller. Verksamheten skulle användas till hållbarhets- kontroller av bilar samt till uppföljning av verksamheten med miljöklassning av motorfordon. Under användes anslagspost 2 även till miljöklassning av arbetsmaskiner. Beslut om miljöklassning skulle meddelas av AB enligt 9 § bilavgasförordningen (1991:1481). •Under perioden –2006 fanns ingen verksamhet under anslagspost 2. •Under perioden –2015 omfattade anslagspost 2 bidrag till åtgärder för miljökrav vid offentlig upphandling m.m. De medel som anvisades under anslagsposten skulle användas för arbete 2Regleringsbrev ; Regleringsbrev . med miljöledning på EU-nivå (EMAS) och för belopp som skulle betalas ut för arbete med miljökrav vid offentlig upphandling. •År 2016–2017 fanns ingen verksamhet under anslagspost 2. •År 2018–2019 disponeras anslagspost 2 av för att finansiera Delegationen för cirkulär ekonomi. Anslagsposterna 3–7 Anslagsposterna 3–7 omfattar bidrag ideella föreningar. De organi- sationer som har fördelat mest medel till är Luftförorenings- och klimatsekretariatet, Stiftelsen och Naturskyddsföreningen.4 Ur Naturvårdsver- kets regleringsbrev för budgetåren 2000 till 2019 specificeras att följande verksamheter fått bidrag från anslag 1:2 Miljöövervakning m.m. via anslagspost 3–7. •Internationella försurningssekretariatet anslagspost 3 perioden –2006 •Naturskyddsföreningen anslagspost 4 perioden –2006 •Sveriges hembygdsförbund anslagspost 5 perioden –2006 •Ideella miljöorganisationers (internationella) arbete anslagspost 6 perioden –2009 anslagspost 7 perioden –2011 anslagspost 5 perioden –2019. Enligt återrapportering har fördelat mest medel till Luftförorenings- och klimatsekretariatet, Stiftelsen och Naturskyddsföreningen.5 4Naturvårdsverket, (2017), Återrapportering, användning av 1:2-anslaget , s. 45 f. 5Naturvårdsverket, (2017), Återrapportering, användning av 1:2-anslaget , s. inrättades anslagspost 7 Bidrag till . Enligt anslagsvillkoret skulle bidraget fördelas till projektet med samma namn och utbetalas till stiftelsen () med syftet att generera och förmedla kun- skap om internationella vattenfrågor.6 disponeras av Havs- och vattenmyndigheten och medlen finansieras via anslagspost 5 Bidrag till Swedish Water House.7 AB har under fått medel från olika anslagsposter under anslag 1:2 för bolagets arbete med miljökrav i offentlig upphandling eller miljöledning: –fördelades medel från anslagspost 1 Miljö- övervakning. ––2006 fördelades medel från anslagspost 8 Programmet för utsläpp och avfall. ––2014 fördelades medel från anslagspost 2 Bidrag till åtgärder för miljökrav vid offentlig upphandling m.m.8 Programmet för utsläpp och avfall Programmet för utsläpp och avfall har –2013 utgjort en egen anslagspost, anslagspost 8. innan (2000–2003) respektive efter (2014–2019) har programmet ingått i anslagspost 1 som även finansierat miljöövervakning. Perioden –2013, då programmet för utsläpp och avfall finansierades via anslagspost 8, angavs att anslagsposten fick användas till programmet för utsläpp och avfall, för arbete med utsläppsrättigheter och för internationell rapportering. 8Samtliga regleringsbrev för nämnda perioder: Regleringsbrev 2000 ; Regle- ringsbrev ; Regleringsbrev m.m. Övervakning av ytvatten, norra Källa: , e-brev, Stationer och typ av övervakning Nationell Miljöövervakning (NMÖ) Regional övervakning (RMÖ) Recipientkontroll (inkl. samordnad recipientkontroll) Distriktsgräns (vattenmyndigheten) Övervakning av ytvatten, Nationell Miljöövervakning (NMÖ) Regional övervakning (RMÖ) Kalkeffektuppföljning Recipientkontroll (inkl. samordnad recipientkontroll) Distriktsgräns (vattenmyndigheten) Källa: , e-brev, nsstyrelsen, 106-2004/188 Källa: , e-brev, Övervakning avGrundvattenkvantitativ statusmed övervakning Övervakning av bådeÖvervakningkvantitativav kvantitativ status och kemisk statusÖvervakning av kemisk status Övervakning av kemiskDistriktsgränsstatus(vattenmyndigheten) Distriktsgräns (vattenmyndigheten) I denna bilaga redovisas alla statliga program på såväl nationell som regional nivå som avser miljöövervakning av vatten, dvs. grundvatten, sötvatten samt kust- och havsområden. Uppgifterna för de natio- nella programmen har hämtats från Havs- och vattenmyndighetens respektive webbsidor och rapporter. Det saknas en samlad och samordnad redovisning av miljöövervakningen av vatten från ansvariga myndigheter. Havs- och vattenmyndigheten ansvarar för miljöövervakningsprogrammen med undantag för miljögifter som ansvarar för. Uppgifter om de regionala programmen har redovisats av Natur- vårdsverket i e-brev och . Både de regionala gemensamma delprogrammen och länsstyrelsernas egna program finansieras av Havs- och vattenmyndigheten (HaV) och Naturvårds- verket (NV)från anslaget 1:2 inom utgiftsområde 20. När det gäller redovisningen av länsstyrelsernas egna program för perioden – 2020 ingår de program där medel har avsatts för ett eller . Ansvarig myndighet på nationell nivå anges i parentes. När det gäller de regionala gemensamma delprogrammen redovisas ansvarig myndighet där det finns en utsedd kontaktperson. För dessa program har en länsstyrelse ett utpekat ansvar att vara pro- jektledare för det aktuella gemensamma delprogrammet. Länsstyrel- sernas egna program listas endast med namn på programmet eftersom det inte finns samlad information om dessa. Beskrivningen av flera nationella delprogram är gamla och det finns därför inaktuella uppgifter i redovisningarna. Det pågår ett arbetet vid Havs- och vattenmyndigheten att uppdatera dessa beskriv- ningar (). Miljöövervakning av grundvatten inom programområde Sötvatten (HaV) På nationell nivå finns två delprogram: dels Grundvatten trendsta- tioner, dels Grundvatten omdrevsstationer. Mätprogrammen består i huvudsak av årliga kemiska provtagningar i 80 trendstationer och cirka 80 omdrevsstationer. Trendstationerna är desamma och ligger i områden som är relativt opåverkade av punktkällor. När det gäller omdrevsstationerna väljer man 80 nya stationer , det vill säga cirka 480 stationer totalt. Syftet är att få en heltäckande bild av det grundvattenkemiska läget. Uppgifterna från den nationella grundvattenövervakningen används bl.a. till att ta fram bedömningsgrunder för grundvatten. Bedömnings- grunderna beskriver vad grundvatten i olika grundvattenmiljöer ska förväntas ha för kvalitet och används bl.a. som referensunderlag för att bedöma olika grundvattens kvalitetsstatus. Underlaget används för riskbedömningar och statusklassificeringar inom vattenförvalt- ningen. har sammanställt en beskrivning av delprogram- men Grundvatten trendstationer och Grundvatten omdrevsstationer . Beskrivningen avser programmet med kvalitetsdeklara- tioner. Där framgår bl.a. att kvalitetsdeklarationen ska uppdateras när en förändring sker eller minst vart sjätte år.1 Kostnaden för programmet var 2017.2 Miljöövervakning av grundvatten inom programområde skog (NV) Inom programområde skog bedrivs också miljöövervakning av grundvatten inom ett delprogram som kallas integrerad miljööver- vakning (integrerad monitoring). Programmet genomförs av SGU, SLU och IVL, inom fyra barrskogsdominerade ekosystemområden 1Naturvårdsverket, Beskrivning av delprogrammen Grundvatten Trendstationer och Grund- vatten Omdrevsstationer . 2Havs- och vattenmyndigheten, Återrapportering av anslaget 1:2 Miljöövervakning . av referenskaraktär, naturreservat och Natura 2000-områden. Pro- grammet är i sin tur uppdelat på sju undersökningar där SGU ansva- rar för undersökningen Grundvatten och innefattar övervakning av grundvatten och markvatten. Avrinningsområdena ingår i det europeiska nätet av stationer för den integrerade miljöövervakningen inom FN:s konvention om ut- släpp till luft (UN/ECE, CLRTAP). Syftet med nätet är främst att följa upp de samlade miljöeffekterna i skog till följd av interna- avtal om minskade luftutsläpp av försurande ämnen, över- gödande ämnen och miljögifter. Programmet ska ligga till grund för bedömningar av luftförore- ningarnas effekter på ekosystem av referenskaraktär som natur- reservat och Natura 2000-områden. Information om grundvattenkvalitet används även i SGU:s sam- manställningar tillsammans med data från övrig grundvattenöver- vakning, exempelvis som underlag för att ta fram bedömningsgrunder för grundvatten. Regionala gemensamma delprogram –2020 Grundvattenkemi i (Kontaktperson HaV) Syftet med programmet är att med god upplösning, via trend- och omdrevsstationer övervaka den kemiska statusen i grundvatten- magasinen och följa grundvattenkemiska trender, både i referens- områden och potentiella riskområden. Så långt som möjligt ska programmet svara upp mot vattenförvaltningens behov av kontrol- lerande övervakning av grundvatten. Grundvattennivåer i (Kontaktperson HaV) Syftet med programmet är att förtäta det nationella övervaknings- programmet av grundvattennivåer. Bättre regional kunskap om kvan- titativ status i grundvattenmagasinen behövs för vattenförvaltningen. Grundvatten påverkat av tätort och jordbruk (Kontaktperson HaV) Syftet med programmet är att övervaka den kemiska statusen i grund- vatten med en hög potentiell föroreningsbelastning från industrier, förorenade områden, infrastruktur och tät bebyggelse. Provtagning och analys av grundvatten genomförs för att få en översiktlig bild av storskalig påverkan från markanvändning på grundvattenkvalitet med fokus på jordbruksmark. Grundvattennivåer i områden med risk för överuttag (Kontaktperson HaV) Programmet avser grundvattennivåer i värdefulla grundvattenmagasin där det finns stor potentiell risk för kvantitativ påverkan. Målsätt- ningen är att utforma en handledning för att utföra övervakningen. –Fördjupad karaktärisering grundvatten –Vattenkvalitet i källor –Sammanställning av data från yt- och grundvattentäkter –Samordnad regional råvattenkontroll –Undersökningar av grundvattenförekomster Trendstationer vattendrag (HaV) Miljöövervakningen syftar till att mäta tillståndet i lokalt opåverkade vattendrag i . Genom att vattendragen är relativt opåverkade av punktkällor bidrar programmet till att upprätta ett referensnät för att följa miljötillstånd och påverkan i små och medelstora vattendrag i landet. Alla vattendrag som ingår har populationer av fisk, framför allt öring. Mätprogram finns i 69 vattendrag och inriktas på kemiska och biologiska provtagningar, som elfiske, bottenfauna och påväxtalger. Huvuddelen av stationerna ingick i det tidigare programmet för referensvattendrag och har undersökts med avseende på vattenkemi . Bottenfauna och till viss del provtagning av fisk har undersökts . Ett mindre antal stationer har tidsserier av vattenkemi har undersökts . De stationer som tillkom 2007 har i många fall tidsserier av vattenkemi och biologiska parametrar från regionala övervakningsprogram.3 SLU är både utförare av programmet och datavärd.4 Datavärdar är och miljö vid SLU och vid SLU. Av beskrivning av programmet framgår att en revision av miljöövervakningsprogrammet sker rutinmässigt . En revision av kvalitetsdeklarationen ska vidare genomföras av ansvariga utförare. I beskrivningen finns dock inaktuella uppgifter om ansvariga myndigheter eftersom och Fiskeri- verket redovisas.5 Kostnaden för programmet var 2017.6 Trendstationer sjöar (HaV) Delprogrammets övergripande mål är att beskriva tillstånd och stor- skaliga förändringar i vattenmiljön med hjälp av vattenkemi, växt- plankton, makrofyter, djurplankton, bottenfauna och fisk i små till mellanstora sjöar. Delprogrammet omfattar provtagning och analys av vattenkemi, bottenfauna och växtplankton i 106 relativt opåverkade sjöar, och fisk i 45 av sjöarna. 3Naturvårdsverket, Beskrivning av delprogrammet Trendvattendrag 2007. 4www.havochvatten.se/hav/samordning--fakta/miljoovervakning/miljoovervakningens- programomrade-sotvatten/delprogram-trendstationer-vattendrag.html hämtad . 5Naturvårdsverket, Beskrivning av delprogrammet Trendvattendrag 2007. 6Havs- och vattenmyndigheten, Återrapportering av anslaget 1:2 Miljöövervakning . Programmet startade , men huvuddelen av sjöarna ingick i programmet för referenssjöar som startade . Syftet med det programmet var att sjöarna skulle utgöra referenser för kalknings- verksamheten. valdes därför ut att representera okalkade försurningskänsliga sjöar fördelade över hela landet men med en tydlig tonvikt på . Vid revideringen 1999 komplette- rades programmet med fler sjöar i norra samt bruna sjöar och sjöar i slättlandskapet. Syftet med programmet breddades därmed till att utgöra referensmaterial för alla Sveriges sjöar, dvs opåverkade av punktutsläpp och annan markanvändning än skogsbruk. Vid revideringen 2006 tillkom ytterligare sjöar för att programmet skulle representera samtliga limniska regioner och sjötyper som beskrevs i NFS 2006:1.7 SLU är både utförare och datavärd. Datavärdar är och miljö vid SLU och vid SLU.8 Kostnaden för programmet var 2017.9 Omdrevssjöar (HaV) Målet med programmet är att ta fram ett dataunderlag som beskriver tillståndet i alla Sveriges sjöar och ge underlag för kartor som beskriver överskridandet av kritisk belastning. Det omfattar provtagning av vatten- kemi i 800 nya sjöar . har 4 800 sjöar provtagits, varvid omdrevet börjar om med de 800 första sjöarna igen. De 4 800 sjöarna är slumpvis utvalda ur sjöregister för att ge möj- lighet till en statistisk beräkning av tillståndet i alla Sveriges sjöar. Det finns en beskrivning av programmet . Då kallades programmet för Sjöar, omdrevsstationer, . När det gäller styrdokument för undersökningen hänvisas till Handledning för miljöövervakning och undersökningstypen Vatten- kemi i sjöar som finns på . 7Havs- och vattenmyndigheten, Beskrivning av delprogrammet Trendstationer sjöar, . 8www.havochvatten.se/hav/samordning--fakta/miljoovervakning/miljoovervakningens- programomrade-sotvatten/delprogram-trendstationer-sjoar.html, hämtad . 9Havs- och vattenmyndigheten, Återrapportering av anslaget 1:2 m.m. . att en översyn av kvalitetsdeklarationer genomförs av utföra- ren i samråd med beställaren. uppges vara ansvarig beställare.10 SLU är både utförare och datavärd. Datavärd för kemiska data är och miljö, vid SLU. Kostnaden för programmet uppgick till 2017 vilket delvis innefattar kostnader som uppkom (1,7 mil- joner kronor).11 Flodmynningar (HaV) Delprogrammet omfattar provtagning och analys av vatten- kemi i 47 större vattendrag som mynnar ut i havet (en station per vattendrag). Vattendragen har avrinningsområden som varierar i storlek från till 48 000 km2. De flesta vattendragen har obrutna tidsserier . Målet med delprogrammet är att ta fram ett dataunderlag som beskriver tillståndet i de viktigaste flodmynningarna samt ämnes- transporten från via stora vattendrag ut till havet. Syftet med trendstationer är att beskriva mellanårsvariation och mänsklig på- verkan. Avsikten är att delprogrammet ska vara långsiktigt och pågå tills vidare.