sou · H7B311 · 2019-03-04 00:00:00 — 1.3Förslag till lag om ändring i lagen (2017:1201) om reduktion av växthusgasutsläpp genom inblandning av biodrivmedel i bensin, dieselbränslen och flygfotogen Härigenom föreskrivs att 5 § lagen (2017:1201) om reduktion av växt- husgasutsläpp genom inblandning av biodrivmedel i bensin, diesel- bränslen och flygfotogen ska ha följande lydelse. Lydelse enligt lagförslag 1.2 Den som har reduktionsplikt ska för varje kalenderår se till att utsläppen av växthusgaser från den reduktionspliktiga energimäng- den jämfört med utsläppen från motsvarande energimängd fossil bensin, fossilt dieselbränsle eller fossil flygfotogen minskar med 1.minst 4,2 procent för bensin, 2.minst 21 procent för dieselbränsle, och 3. för flyg- 3. för flyg- Denna lag träder i kraft . 1.4Förslag till lag om ändring i lagen (2017:1201) om reduktion av växthusgasutsläpp genom inblandning av biodrivmedel i bensin, dieselbränslen och flygfotogen Härigenom föreskrivs att 5 § lagen (2017:1201) om reduktion av växt- husgasutsläpp genom inblandning av biodrivmedel i bensin, diesel- bränslen och flygfotogen ska ha följande lydelse. Lydelse enligt lagförslag 1.3 Den som har reduktionsplikt ska för varje kalenderår se till att utsläppen av växthusgaser från den reduktionspliktiga energimäng- den jämfört med utsläppen från motsvarande energimängd fossil bensin, fossilt dieselbränsle eller fossil flygfotogen minskar med 1.minst 4,2 procent för bensin, 2.minst 21 procent för dieselbränsle, och 3. för flyg- 3. för flyg- Denna lag träder i kraft . 1.5Förslag till lag om ändring i lagen (2017:1201) om reduktion av växthusgasutsläpp genom inblandning av biodrivmedel i bensin, dieselbränslen och flygfotogen Härigenom föreskrivs att 5 § lagen (2017:1201) om reduktion av växthusgasutsläpp genom inblandning av biodrivmedel i bensin, dieselbränslen och flygfotogen ska ha följande lydelse. Lydelse enligt lagförslag 1.4 Den som har reduktionsplikt ska för varje kalenderår se till att utsläppen av växthusgaser från den reduktionspliktiga energimäng- den jämfört med utsläppen från motsvarande energimängd fossil bensin, fossilt dieselbränsle eller fossil flygfotogen minskar med 1.minst 4,2 procent för bensin, 2.minst 21 procent för dieselbränsle, och 3. för flyg- 3. för flyg- Denna lag träder i kraft . 1.6Förslag till lag om ändring i lagen (2017:1201) om reduktion av växthusgasutsläpp genom inblandning av biodrivmedel i bensin, dieselbränslen och flygfotogen Härigenom föreskrivs att 5 § lagen (2017:1201) om reduktion av växt- husgasutsläpp genom inblandning av biodrivmedel i bensin, diesel- bränslen och flygfotogen ska ha följande lydelse. Lydelse enligt lagförslag 1.5 Den som har reduktionsplikt ska för varje kalenderår se till att utsläppen av växthusgaser från den reduktionspliktiga energimäng- den jämfört med utsläppen från motsvarande energimängd fossil bensin, fossilt dieselbränsle eller fossil flygfotogen minskar med 1.minst 4,2 procent för bensin, 2.minst 21 procent för dieselbränsle, och 3. för flyg- 3. för flyg- Denna lag träder i kraft . 1.7Förslag till lag om ändring i lagen (2017:1201) om reduktion av växthusgasutsläpp genom inblandning av biodrivmedel i bensin, dieselbränslen och flygfotogen Härigenom föreskrivs att 5 § lagen (2017:1201) om reduktion av växt- husgasutsläpp genom inblandning av biodrivmedel i bensin, diesel- bränslen och flygfotogen ska ha följande lydelse. Lydelse enligt lagförslag 1.6 Den som har reduktionsplikt ska för varje kalenderår se till att utsläppen av växthusgaser från den reduktionspliktiga energimäng- den jämfört med utsläppen från motsvarande energimängd fossil bensin, fossilt dieselbränsle eller fossil flygfotogen minskar med 1.minst 4,2 procent för bensin, 2.minst 21 procent för dieselbränsle, och 3. för flyg- 3. för flyg- Denna lag träder i kraft . 1.8Förslag till lag om ändring i lagen (2017:1201) om reduktion av växthusgasutsläpp genom inblandning av biodrivmedel i bensin, dieselbränslen och flygfotogen Härigenom föreskrivs att 5 § lagen (2017:1201) om reduktion av växt- husgasutsläpp genom inblandning av biodrivmedel i bensin, diesel- bränslen och flygfotogen ska ha följande lydelse. Lydelse enligt lagförslag 1.7 Den som har reduktionsplikt ska för varje kalenderår se till att utsläppen av växthusgaser från den reduktionspliktiga energimäng- den jämfört med utsläppen från motsvarande energimängd fossil bensin, fossilt dieselbränsle eller fossil flygfotogen minskar med 1.minst 4,2 procent för bensin, 2.minst 21 procent för dieselbränsle, och 3. för flyg- 3. för flyg- Denna lag träder i kraft . 1.9Förslag till lag om ändring i lagen (2017:1201) om reduktion av växthusgasutsläpp genom inblandning av biodrivmedel i bensin, dieselbränslen och flygfotogen Härigenom föreskrivs att 5 § lagen (2017:1201) om reduktion av växt- husgasutsläpp genom inblandning av biodrivmedel i bensin, diesel- bränslen och flygfotogen ska ha följande lydelse. Lydelse enligt lagförslag 1.8 Den som har reduktionsplikt ska för varje kalenderår se till att utsläppen av växthusgaser från den reduktionspliktiga energimäng- den jämfört med utsläppen från motsvarande energimängd fossil bensin, fossilt dieselbränsle eller fossil flygfotogen minskar med 1.minst 4,2 procent för bensin, 2.minst 21 procent för dieselbränsle, och 3. för flyg- 3. för flyg- Denna lag träder i kraft . 1.10Förslag till lag om ändring i lagen (2017:1201) om reduktion av växthusgasutsläpp genom inblandning av biodrivmedel i bensin, dieselbränslen och flygfotogen Härigenom föreskrivs att 5 § lagen (2017:1201) om reduktion av växt- husgasutsläpp genom inblandning av biodrivmedel i bensin, diesel- bränslen och flygfotogen ska ha följande lydelse. Lydelse enligt lagförslag 1.9 Den som har reduktionsplikt ska för varje kalenderår se till att utsläppen av växthusgaser från den reduktionspliktiga energimäng- den jämfört med utsläppen från motsvarande energimängd fossil bensin, fossilt dieselbränsle eller fossil flygfotogen minskar med 1.minst 4,2 procent för bensin, 2.minst 21 procent för dieselbränsle, och 3. för flyg- 3. för flyg- Denna lag träder i kraft . 1.11Förslag till förordning om ändring i förordningen (2018:195) om reduktion av växthusgasutsläpp genom inblandning av biodrivmedel i bensin och dieselbränslen Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (2018:195) om reduk- tion av växthusgasutsläpp genom inblandning av biodrivmedel i bensin och dieselbränslen dels att förordningens rubrik ska ha följande lydelse, dels att 1–3 och 6–12 §§ ska ha följande lydelse. Förordning om reduktion av växthusgasutsläpp genom in- blandning av biodrivmedel i bensin och dieselbränsle Förordning om reduktion av växthusgasutsläpp genom in- blandning av biodrivmedel i bensin, dieselbränsle och flyg- fotogen bestämmelser som ansluter till bestämmelser som ansluter till lagen (2017:1201) om reduktion lagen (2017:1201) om reduktion av växthusgasutsläpp genom in- av växthusgasutsläpp genom in- blandning av biodrivmedel i ben- blandning av biodrivmedel i ben- sin och dieselbränslen. sin, dieselbränslen och flygfotogen. – 15 § lagen om reduktion av – 15 § lagen om reduktion av ning av biodrivmedel i bensin och ning av biodrivmedel i bensin, dieselbränslen i fråga om 4–10 och 13 §§, fråga om 4–10 och 13 §§, – 16 § lagen om reduktion av – 16 § lagen om reduktion av ning av biodrivmedel i bensin och ning av biodrivmedel i bensin, dieselbränslen i fråga om 11 och fråga om 11 och 12 §§, –8 kap. 11 § regeringsformen ifråga om 14 §, och –8 kap. 7 § regeringsformen i fråga om övriga bestämmelser. –8 kap. 11 § regeringsformen ifråga om 14 §, och –8 kap. 7 § regeringsformen i fråga om övriga bestämmelser. Ord och uttryck i denna för- Ord och uttryck i denna för- ordning har samma betydelse som i lagen (2017:1201) om som i lagen (2017:1201) om genom inblandning av biodriv- genom inblandning av biodriv- medel i bensin och diesel- medel i bensin, dieselbränslen synsmyndighet enligt 3 § lagen synsmyndighet enligt 3 § lagen (2017:1201) om reduktion av växt- (2017:1201) om reduktion av växt- ning av biodrivmedel i bensin och ning av biodrivmedel i bensin, dieselbränslen och flygfotogen. Vid beräkning av reduktions- Vid beräkning av reduktions- pliktig energimängd ska ett bio- pliktig energimängd ska ett bio- mas enligt de värden som framgår mas enligt de värden som framgår av bilaga III till Europaparlamen- tets och rådets direktiv /28/ mentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av 2018 om främjande av använd- energi från förnybara energikällor ningen av energi från förnybara och om ändring och ett senare energikällor (omarbetning). upphävande av direktiven / 2003/30/EG, mentets och rådets direktiv (EU) 2015/1513. Vid beräkning av växthusgas- utsläpp från fossil bensin, fossilt dieselbränsle och fossil flygfotogen ska utsläppen anses vara koldioxidekvivalenter per mega- joule för fossil bensin, koldioxidekvivalenter per mega- joule för fossilt dieselbränsle och koldioxidekvivalenter per megajoule för fossil flygfotogen.Vid beräkning av reduktions- pliktig energimängd ska energi- innehållet per liter anses vara 32,2 megajoule för fossil bensin, 35,3 megajoule för fossilt diesel- bränsle och 34,6 megajoule för fossil flygfotogen.Om det i en reduktionspliktig mängd bensin, dieselbränsle eller flygfotogen ingår en fossil tillsats som inte är bensin, dieselbränsle eller flygfotogen, ska tillsatsen anses ha samma energiinnehåll per liter som bensinen, dieseln eller flygfotogenen. Om energiinnehållet i ett biodrivmedel inte kan bestämmas enligt första stycket, ska det bestämmas enligt föreskrifter som meddelats med stöd av denna förordning. Vid beräkning av reduktions- pliktig energimängd ska energi- innehållet per liter anses vara 32,2 megajoule för fossil bensin och 35,3 megajoule för fossilt dieselbränsle. Om det i en reduktionspliktig mängd bensin eller dieselbränsle ingår en fossil tillsats som inte är bensin eller dieselbränsle, ska tillsatsen anses ha samma energi- innehåll per liter som bensinen eller dieseln. Vid beräkning av växthusgas- utsläpp från fossil bensin och dieselbränsle ska utsläppen anses vara koldioxidekviva- lenter per megajoule för fossil bensin och koldioxi- dekvivalenter per megajoule för fossilt dieselbränsle. Vid beräkning av växthusgas- Vid beräkning av växthusgas- normalvärden användas som fram- normalvärden användas som fram- går av bilaga V till Europaparla- mentets och rådets direktiv /28/EG, i lydelsen enligt och rådets direktiv (EU) 2015/1513. går av bilaga V till Europaparla- mentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001. Om det i en reduktionspliktig mängd bensin eller dieselbränsle ingår en fossil tillsats som inte är bensin eller dieselbränsle eller om det ingår ett biodrivmedel som inte omfattas av ett hållbar- hetsbesked enligt lagen (2010:598) om hållbarhetskriterier för bio- drivmedel och flytande biobräns- len, ska tillsatsen eller biodriv- medlet anses ha samma växthus- gasutsläpp per megajoule som bensinen eller dieseln. avses i 9 § lagen (2017:1201) om avses i 9 § lagen (2017:1201) om genom inblandning av biodriv- genom inblandning av biodriv- medel i bensin och dieselbränslen och flygfotogen är . avses i 10 § lagen (2017:1201) avses i 10 § lagen (2017:1201) om om reduktion av växthusgas- genom inblandning av biodriv- biodrivmedel i bensin och diesel- 1. per kilogram koldioxidekvivalenter, om avgif- koldioxidekvivalenter, om avgif- ten avser bensin, och ten avser bensin, 2. per kilogram koldioxidekvivalenter, om avgif- koldioxidekvivalenter, om avgif- ten avser dieselbränsle. ten avser dieselbränsle, och 3. per kilogram kol- dioxidekvivalenter om avgiften av- ser flygfotogen. Denna förordning träder i kraft . 2Uppdraget och dess genomförande Enligt direktiven ska utredningen analysera hur flygets användning av hållbara biobränslen med hög klimatprestanda kan främjas för att bidra till övergången till ett fossilfritt energisystem och minskad klimat- påverkan. Utredningen ska vid behov föreslå hur det eller de styr- medel som är lämpligast för att minska flygets utsläpp genom använd- ning av hållbara biobränslen bör utformas samt bedöma vilken inblandning av biobränsle som är rimlig att uppnå med hänsyn till tillgång och pris på sådana bränslen samt efter- frågan i andra sektorer. Uppdraget omfattar inte skatter. Utred- ningens förslag ska vara förenliga med relevanta internationella åtaganden, samt övrig unionsrättslig och natio- nell lagstiftning. Utredningens direktiv, som beslutades av reger- ingen finns bifogade till betänkandet som bilaga 1. Utredningens arbete har bedrivits på sedvanligt sätt med regel- bundna sammanträden fr.o.m. det att utredningens experter förord- nades. Sammanlagt har utredningen haft fyra sammanträden. Den samverkan som utredningen enligt direktiven ska ha med berörda myndigheter har huvudsakligen skett genom experterna. Uppdraget och dess genomförande Utredningen genomförde en hearing där utred- ningens preliminära förslag presenterades för biodrivmedelsprodu- center, flygbolag, flygplatser, drivmedelsleverantörer och andra in- tresseorganisationer, som gavs tillfälle att komma med synpunkter. Utredningen har även vid ett flertal tillfällen träffat företrädare för berörda företag och organisationer i bilaterala samtal. En stor del av flygets klimatpåverkan beror av förbränning av flyg- bränsle, vilket främst bildar koldioxid och vattenånga. Koldioxid är en växthusgas med lång uppehållstid i atmosfären. I och med att flygets utsläpp sker på hög höjd i atmosfären bidrar även andra ämnen till att flygets totala påverkan på klimatet är omkring dubbelt så stor som bara utsläppen av koldioxid. Koldioxidutsläppen från luftfarten har ökat . stod den globala luftfarten för av alla energirelaterade koldioxidutsläpp, och 4–5 pro- cent av den totala energirelaterade klimatpåverkan när även hög- höjdseffekten inkluderas. Utsläppen av växthusgaser från luftfarten fortsätter att öka, eftersom flygvolymerna ökar snabbare än tekniska och organisatoriska effektiviseringar. Exempelvis ökade antalet passa- gerare globalt . Antalet flyg- passagerare förväntas öka de kommande 20 åren. uppgick utsläppen från tankat bränsle i till 3,3 mil- joner ton koldioxid. Till 2030 beräknas dessa utsläpp öka . Tankat bränsle för utrikesflyget beräknas öka och för inrikesflyget ses en årlig minskning om 1,0 procent.1 Detta kan ställas i relation till att antagit mål (se avsnitt 3.6) om att minska de officiellt rapporterade utsläppen till 2045 jämfört med nivå. Klimatpåverkan, inklusive höghöjdseffekt, från svenska invånares internationella flyg- resor ökade medan officiellt rapporterade totala utsläpp från samtliga sektorer minskade . Om utvecklingen fortsätter i linje med historiska data kan klimatpåverkan från svenskarnas internationella flygande 1Utredningens egna beräkningar. komma att bli större än de totala officiella utsläppen kring 2040.2 Se kapitel 5 för en utförlig beskrivning av flygets klimatpåverkan. 3.2Internationell reglering av flyget 3.2.1Chicagokonventionen reglerar luftfarten globalt Chicagokonventionen (konventionen angående internationell civil luftfart) undertecknades och utgör grunden för det internationella samarbetet inom den civila luftfartens område. Den har undertecknats av 192 stater och ratificerades av 1946. Konventionens främsta syfte är att främja en säker utveckling av den internationella luftfarten och att den internatio- nella lufttrafiken ska vara möjlig att bedrivas under lika förutsätt- ningar, såväl ändamålsenligt som ekonomiskt. Konventionen består av 96 artiklar samt 19 annex som innehåller normer (standarder) och rekommendationer som de fördragsslutande staterna har förbundit sig att följa.3 Av särskild betydelse för möjligheten att minska flygets klimatpåverkan är artikel 25 a som, i kombination med bilaterala luft- fartsavtal, förhindrar beskattning av flygbränsle (se avsnitt 9.5.2). Utifrån Chicagokonventionen startades () med uppgift att utveckla prin- ciperna och tekniken för internationell luftfart och främja planlägg- ning och utveckling av den internationella luftfarten. 3.2.2Bilaterala luftfartsavtal kompletterar konventionen För att bedriva internationella flygtransporter krävs tillstånd eller medgivande av de stater som berörs. För att ge den internationella regelbundna trafiken (linjefarten) stabila förutsättningar ingår de flesta stater luftfartsavtal med varandra. Avtal mellan två länder (par- ter) kallas bilaterala medan avtal mellan flera länder (parter) kallas multilaterala. Vanligast är bilaterala avtal. I avtalen finns bestäm- melser om mellan vilka orter som trafiken får bedrivas. Det finns också bl.a. bestämmelser om vilka eller hur många flygbolag som kan 2Kamb et al., 2016. 3Energimyndigheten, 2017b. få tillträde till marknaden, och i bland begränsningar när det gäller antalet flygningar eller kapacitetsinsatsen i övrigt.4 I vissa fall har samtliga EU:s medlemsstater ingått ett gemensamt luftfartsavtal, bl.a. med (det s.k. Open ). 3.2.3Corsia reglerar det internationella flygets klimatpåverkan Samtliga medlemsländer i enades 2010 om en resolution för att hantera flygets klimatpåverkan med tre mål: förbättrad bränsleeffek- tivitet, koldioxidneutral tillväxt och en global standard för koldioxidutsläpp. beslutade att utveckla ett globalt marknadsbaserat styrmedel för att reglera det internationella flygets klimatpåverkan och 2016 beslutade om införandet av det globala marknadsbaserade styrmedlet Corsia. kan endast reg- lera flygningar mellan olika länder och systemet omfattar därför enbart internationellt flyg. Systemet innebär i korthet att det inter- nationella flygets koldioxidutsläpp tillåts växa . Där- efter måste flygbolagen köpa utsläppskrediter och därmed klimat- kompensera för de utsläpp som överstiger nivå, vilket bidrar till utsläppsminskningar inom andra sektorer. De utsläpp som flygbolagen åläggs att kompensera för baseras inledningsvis på hur utsläppen från det internationella flyget i sin helhet utvecklas. Om utsläppen från det internationella flyget växer får alla flygbolag som deltar i systemet köpa utsläppskrediter för motsvarande av sina utsläpp . Detta oavsett om flygbolagets utsläpp ökar mer eller . kommer flygbolagens åtaganden att delvis baseras på deras individuella utsläpp. Systemet reglerar bara utsläppen av koldioxid, inte flygets höghöjdseffekter. Systemet inleds med en frivillig fas Systemet inleds med två frivilliga infasningsperioder, en pilotfas och en första fas . Systemet blir obligatoriskt att delta i . 4Transportstyrelsen, 2018d. fattigaste länderna, små önationer, länder utan havskust samt länder med mycket låg andel internationell flygtrafik är undantagna. De undantagna länderna måste dock ändå rapportera sina utsläpp inom systemet. har 78 stater, som står för av den internationella flygtrafiken, meddelat att de avser att delta i systemet redan från starten 2021.5 När systemet blir obligatoriskt tillkommer ett antal stater, bl.a. , och . Systemet ska ses över . Över- synen kan resultera i att generalförsamlingen beslutar om eventuella justeringar av systemet och ska bl.a. ta hänsyn till syftet med Paris- avtalet, särskilt vad gäller uppfyllandet av temperaturmålen. En sär- skild översyn ska genomföras 2032 för att besluta om systemet ska läggas ner eller fortsätta med nuvarande eller ändrad utformning. Beräkning av utsläpp och tillgodoräknande av utsläppsminskningar från tillåtna drivmedel Flygbolag ska övervaka och rapportera utsläpp. De exakta reglerna kring detta varierar mellan flygbolag. Det totala utsläppet beräknas ur ett livscykelperspektiv med en baslinje för fossil flygfotogen på 89 gCO2e/MJ (3,CO2 per kilo jet A1). Flygbolag kan använda biodrivmedel samt fossila drivmedel med lägre uppströmsutsläpp för att tillgodoräkna sig utsläppsminskningar. De begrepp som används i systemet definieras enligt följande6: CORSIA eligible fuel: A CORSIA sustainable fuel or a CORSIA lower carbon fuel, which an operator may use to reduce their offsetting requirements. CORSIA lower carbon fuel: A fossil-based fuel that meets the CORSIA Sustainability Criteria under this Volume. CORSIA sustainable fuel: A renewable or waste-derived avia- tion fuel that meets the CORSIA Sustainability Criteria under this Volume. Det krävs att drivmedlet uppfyller ett antal hållbarhetskriterier som regleras i ett särskilt Icao-dokument, CORSIA Sustainability Criteria for CORSIA Eligible Fuels. Drivmedlet ska minska växthusgas- utsläppen med jämfört med baslinjen för fossil 5Antalet deltagande stater ändras förhållandevis ofta, se (2019). 6Icao (2018c), kapitel 1. flygfotogen och biomassa får inte komma från mark med högt kol- innehåll. Även fossila drivmedel kan, som framgår av definitionerna, uppfylla växthusgaskravet och användas för att tillgodoräkna utsläpps- minskningar. Det pågår ett arbete med att specificera hållbarhets- kriterierna. Det krävs inte att det flygbolag som köpt drivmedlet också använder det, eftersom tankinfrastrukturen är gemensam på flygplatsen. Flygoperatören ska rapportera alla andra system som reglerar växthusgasutsläpp som bolaget medverkar i och får inte använda samma parti biodrivmedel i både Corsia och i ett annat system.7 För det kompensationskrav som återstår efter eventuellt tillgodo- räknande av utsläppsminskningar ska flygbolaget köpa utsläpps- krediter. Det kvarstår arbete med att fastställa både de specifika kvalitetskraven på utsläppskrediter och vilka typer av projekt (pro- gram) som ska kunna godkännas. ramkonvention om klimatförändringar (United Nations Framework Convention on Climate Change), förkortad klimatkonventionen, antogs 1992 och trädde i kraft . Konven- tionen utgör basen för det internationella samarbetet inom klimat- området och har som långsiktigt mål att stabilisera halterna av växt- husgaser i atmosfären på en nivå som förhindrar farlig mänsklig påverkan på klimatsystemet. Klimatkonventionen är en ramkonven- tion och innehåller inga bindande krav på minskade utsläpp. De så kallade (samt länderna i det ) uppmanas dock att stabilisera sina utsläpp av växthus- gaser nivå och måste rapportera utsläpp . Kon- ventionen ligger till grund för Kyotoprotokollet som trädde i kraft . Protokollet är ett bindande dokument som bl.a. innehåller åtaganden för industriländerna om att minska utsläppen av växthus- gaser. I de begränsnings- och minskningsmål som är fastlagda i 7Avsnitt 2.2 och 2.3.3 i (2018c). protokollet ingår utsläpp från inrikesflyg men inte utsläpp från utrikesflyg. I stället åläggs parterna att sträva efter att begränsa eller minska utsläpp av växthusgaser från flygbränslen genom insatser i . antog FN 17 globala hållbarhetsmål. Världens länder har åtagit sig att till 2030 leda världen mot en hållbar och rättvis framtid. Mål 13 är att vidta omedelbara åtgärder för att bekämpa klimatförändringarna och dess konsekvenser. Vid (COP21) i enades deltagande stater om ett nytt globalt och rättsligt bindande klimatavtal, , som ska träda i kraft . Det innebär att alla länder är överens om att den globala temperaturökningen ska hållas väl och att sträva efter att begränsa den till samt att länder successivt ska skärpa sina åtaganden. Under lämnar varje land in en plan för hur mycket och på vilket sätt de ska minska sina utsläpp. Länderna har även kommit överens om att samlas var femte år för att se över hur långt de nationella planerna har genomförts och hur målsättningarna kan stärkas. EU:s medlemsstater beslutade att god- känna vid ett rådsmöte och riksdag beslutade att godkänna avtalet . För utsläpp av växthusgaser från internationell flygtrafik fastslår Paris- avtalet att utsläppen även fortsättningsvis ska hanteras av . EU har antagit tre tidsbaserade mål för minskningen av växthusgaser med 1990 som basår. Till 2020 ska utsläppen minska , till 2030 och till 2050 med 80–. Ett nytt klimat- och energiramverk antogs 2014 för perioden –2030.