sou · H7B34 · 2019-01-28 00:00:00 — Personalen ska, efter en av rektorn gjord arbetsfördel- ning, informera och vägleda eleverna inför deras val av kurser, fortsatt utbildning och yrkesverksamhet och motverka sådana begränsningar i valet som grundar sig på föreställningar om kön och på social eller kulturell bakgrund. Hur ser då bilden ut när det gäller tillgången till vägledning för elever i gymnasieskolan? Antalet studier där man har samlat in och analyserat grundskoleelevers uppfattning om behov av, tillgång till och kvalitet på vägledningen är förhållandevis stort. Detsamma gäller inte på gymnasieområdet. Utredningen har dock gått igenom det som finns. 2017 genomförde elevkårer tillsammans med en undersökning med bäring på gymnasieskolans studie- och yrkesvägledning. I undersökningen ställdes frågor till 1 000 gym- nasieelever och 1 000 gymnasielärare13 om sådant som berör elevernas studiemotivation, orsaker till avhopp och vilka faktorer som är vik- tiga för att få elever att fullfölja sin utbildning. Ett axplock från resultaten visar att: av eleverna upplevde att de fått för lite eller ingen studie-och yrkesvägledning alls inför sitt gymnasieval, en ökning på i jämförelse med motsvarande undersök- ning . av eleverna ansåg att möjligheten till kontinuerlig studie- och yrkesvägledning spelar en viktig roll för studiemotivationen, 13Vägledning: En förutsättning för att lyckas i skolan och livet: 1 500 gymnasieelever om studie- och yrkesvägledningen de fick i . •över hälften av gymnasieeleverna upplevde att de hade lite eller ingen motivation alls för sina studier, och •många hade övervägt att hoppa av sina gymnasiestudier. Studier som refereras till i ovanstående avsnitt visar att många elever som går på högskoleförberedande program har valt det för att hålla flera dörrar öppna utan att ha något bestämt mål med sin utbildning. Elever på introduktionsprogram har ofta erfarenhet av skolmiss- lyckanden och behöver förutom stöd i undervisningen även vägled- ning för att veta hur de ska nå sina mål. Det är också väl känt att elever ofta väljer utifrån förutfattade meningar relaterade till kön eller social bakgrund. Den ideella föreningen har tillsam- mans med /gjort enkätundersökningen Unga röster 2017 – tema val 2018.14 Av den framkommer att drygt 2 av 3 ungdomar () i uppger att de i skolan inte har fått till- räcklig information om hur arbetsmarknaden fungerar. Fler tjejer än killar upplever att de inte fått tillräcklig information (tjejer, killar). Det är i åldersgruppen 19–som de allra flesta () upplever att de inte fått tillräcklig information. I de fritextsvar som fanns kopplade till denna fråga kan ett mönster urskiljas. De som i kommentarerna uppgett att de studerar/har stu- derat ett yrkesprogram upplever i högre utsträckning att de fått till- räcklig information om arbetsmarknaden genom bl.a. studiebesök, praktik och goda kontakter med branschfolk. Av den preliminära statistiken för hösten 201815 framgår att av eleverna på gymnasieskolans yrkesprogram var kvinnor och män. På de högskoleförberedande programmen var kvinnor och män. Vidare framgår att av de cirka 50 800 eleverna på introduktionsprogram var den övervägande delen män, , och var kvinnor. Av de sökande till yrkesprogram hade utländsk bakgrund, dvs. var födda utomlands eller födda i med två utlandsfödda föräld- rar. Av de sökande till de högskoleförberedande programmen hade utländsk bakgrund.16 Män med utländsk bakgrund söker och studerar på yrkesprogram i högre utsträckning än kvinnor 14https:///ungaroster2017 15Sveriges officiella statistik, , Elever på program – preliminär statistik. 16Sveriges officiella statistik, . med utländsk bakgrund. Benägenheten att söka vägledning i gym- nasieskolan är även relaterad till kön och social bakgrund konstateras i en studie som genomförts av forskare vid universitet.17 Studien visar också att flickor och unga kvinnor framstår som mer osäkra i sina karriärval. Från statistiken vet vi att genomströmningen i gym- nasieskolan är svag och många elever avbryter, eller byter utbildning i gymnasieskolan. Enligt officiella statistik för elever som var nybörjare i gymnasieskolan (104 868 elever) var det 85 pro- cent av dessa elever som fortsatte samma utbild- ning på det andra utbildningsåret. Andelen som år två bytte till en utbildning med annat innehåll var och andelen som inte fortsatte någon form av gymnasial utbildning år 2 var . Av samtliga elever som påbörjade sina gymnasiestudier, antingen på ett nationellt program eller på ett introduktionsprogram , var det endast av eleverna som tog examen . av de som började gymnasieskolan 2011 hade tagit examen . av eleverna hade alltså inte tagit examen och kan därmed sägas ha ofullständiga studier. /lämnade cirka 8 000 elever gymnasieskolan med studiebevis omfattande 2 500 poäng i stället för gymnasie- examen.18 Omkring hälften av dem saknade godkänt betyg i endast en till fem kurser, dvs. var mycket nära att uppnå kraven för att erhålla en gymnasieexamen. I kontakter som utredningen haft med studie- och yrkesvägledare i gymnasieskolan har framkommit att de oftast arbetar med de elever som av olika anledningar vill byta program, skola eller utbildning. Den generella bilden är att gymnasievalet tar all tid och många vägledare säger sig sällan ha tid att prata med elever om det som händer efter gymnasiet eller hjälpa dem att hitta vägar till fortsatta studier och yrkesområden. När det gäller gymnasiesärskolan framgår det av en uppföljning som genomfört av sysselsättningen för 12 269 elever som slutade gymnasiesärskolan 2001 till 2011, att återfanns i daglig verksamhet, i studier eller arbete och 24 pro- cent varken i lönearbete, studier eller daglig verksamhet. Det saknas dock uppföljning av de elever som inte fullföljer gymnasiesärskolan. Att bana väg mot framtiden, karriärval och vägledning i individuellt och politiskt perspektiv, L. (red). 18Sveriges officiella statistik, . Gymnasiesärskolans elever har särskilda svårigheter när det gäller övergången till arbete eller annan lämplig sysselsättning efter full- följd gymnasiesärskoleutbildning. Det är svårt för elever i gymnasie- särskolan att ta sig in på arbetsmarknaden. För att rusta eleverna för framtiden och vidaregång efter gymnasiesärskolan behöver eleverna vägledning i både snäv och vid bemärkelse. har beskrivit att det finns tre stora utmaningar för gymnasiesärskolan. Utma- ningarna är lärarbehörigheten, att anordna arbetsplatsförlagt lärande och elevernas övergång till arbetsmarknaden efter avslutad utbild- ning.19 Det har också visat sig att färre elever, med en funktionsned- sättning som medför nedsatt arbetsförmåga, går från gymnasieskolan eller från gymnasiesärskolan till arbete än tidigare.20 En utvecklad studie- och yrkesvägledning kan fylla en viktig funktion för att för- ändra denna negativa utveckling. Att studie- och yrkesvägledning skulle kunna vara ett instrument för att undvika felval och avhopp är en uppfattning som delas av många. Samordnaren för unga som varken arbetar eller studerar (UVAS) föreslår i sitt slutbetänkande21 att det dels i skollagen införs två nya bestämmelser om skyldighet för rektorn vid gymnasieskola respektive gymnasiesärskola att erbjuda elever ett avslutande vägledningssamtal, dels att det i gymnasieförordningen införs två nya bestämmelser om minimikrav gällande vilken information som ska ingå i det avslu- tande vägledningssamtalet. Det föreslås gälla för elever som riskerar att avsluta sin utbildning utan att fullfölja den, samt elever som ris- kerar att slutföra sin utbildning på ett nationellt gymnasieprogram utan att erhålla en gymnasieexamen. Samordnaren menar att väg- ledningssamtalen kan fylla en särskilt viktig funktion för att ge dessa elever bättre information om vägarna framåt mot ett fullföljande av sin utbildning. Samordnarens erfarenhet är, och det är även denna utrednings erfarenhet, att många unga som går ut med ett studie- bevis ofta saknar kunskap om att de inte har fullföljt en formellt sett hel gymnasieutbildning och vad som återstår för att nå en examen. 19Gymnasiesärskolan, uppföljning och analys av reform. 20Utvärdering och analys av funktionshinderspolitiken 2011–2016. Myndigheten för delaktighet. 21Vårt gemensamma ansvar – för unga som varken arbetar eller studerar. Utredningen har låtit nationalekonomen göra en analys av vilka effekter investeringar i skolans studie- och yrkes- vägledning skulle kunna ge ur ett samhällsekonomiskt perspektiv.22 Av analysen framkommer att av de 109 944 elever som började i gym- nasieskolan 2015 var det 23 198 elever som gick extra. Det innebär i termer av förlorade produktionsvärden . Till detta kommer kostnader för ett fjärde år i gymnasieskolan vilket vid en genomsnittlig årskostnad på motsvarar en årskostnad på . Till det kommer dessutom förlorade skatteintäkter på nästan . Om man ser det ur ett kommunalt socialt investeringsperspektiv bedömer att för de förlorade skatteintäkter detta innebär, skulle man kunna anställa cirka 2 000 nya studie- och yrkesvägledare. Även om inte felval är den enda orsaken till att unga behöver gå i gymnasieskolan än , menar utredningen att det finns anledning att anta att en väl fungerande studie- och yrkesvägledning skulle kunna minska risken för felval, omval och avhopp. Sammanfattningsvis finns det starka incitament, utifrån både elev- och samhällsperspektiv, att stärka tillgången till studie- och yrkes- vägledningen även för de som går i gymnasieskolan och gymnasie- särskolan. Utifrån de rapporter som utredningen tagit del av och genom de kontakter utredningen haft med elever, elevorganisationer och unga vuxna som varken studerar eller arbetar, framträder en tyd- lig bild av att elevernas tillgång till vägledning inte i tillräcklig utsträck- ning motsvarar behoven och att vägledning i större utsträckning behöver erbjudas och dimensioneras på ett mer likvärdigt sätt. En flexibel och individualiserad vuxenutbildning förutsätter en god tillgång till vägledning av hög kvalitet. Som redovisats i kapitel 3 ska elever i vuxenutbildning (komvux) och särskild utbild- ning för vuxna (särvux) ha tillgång till studie- och yrkesvägledning. Även personer som avser att påbörja en utbildning ska ha tillgång till vägledning. Hemkommunen har dessutom en skyldighet att erbjuda studie- och yrkesvägledning till den som avser att påbörja komvux 22Välja rätt – en lönsam historia. En socioekonomisk analys av en utvecklad studie- och yrkesvägled- ning. Dnr Komm2018/000275/ U 2017:10. på grundläggande nivå eller i svenska för invandrare samt till den som avser att påbörja särvux på grundläggande nivå. Denna skyldighet infördes till följd av propositionen Ökad individanpassning – en effek- tivare sfi och vuxenutbildning (prop. 2014/15:85). Propositionens för- slag var begränsade till grundläggande nivå och svenska för invand- rare varför det saknas motsvarande bestämmelser för den som avser att påbörja utbildning inom komvux eller särvux på gymnasial nivå. Kommunerna har dock en skyldighet att informera om möj- ligheterna till utbildning på gymnasial nivå och aktivt verka för att vuxna i kommunen deltar i sådan utbildning. Studie- och yrkesvägledarna har också en viktig roll i arbetet med inledande kompetenskartläggning och med att identifiera individers kompetenser så att dessa kan bli validerade. Elever inom komvux ska dessutom erbjudas vägledning i samband med att den individuella studieplanen upprättas. 2017 studerade cirka 235 000 elever i komvux på grundläggande och gymnasial nivå. Av dessa deltog 49 422 elever i utbildning på grundläggande nivå (56,av eleverna på grundläggande nivå var kvinnor och var män). 185 443 elever deltog i utbild- ning på gymnasial nivå 2017. Av dessa var andelen kvinnor och andelen män . 2017 deltog cirka 163 000 elever i utbild- ning i svenska för invandrare, varav var kvinnor och var män. 2017/2018 studerade 3 605 elever i särvux. Över en period har komvux på grundläggande och gymnasial nivå ökat med drygt 45 000 elever. har antalet elever i utbildning i svenska för invandrare ökat med cirka 13 000 elever. En stor del av ökningen () är ett resultat av att gruppen utrikes födda har blivit större. Komvux på grundläggande nivå har haft en ökning av andelen utrikes födda och 2017 var av eleverna utrikes födda. Motsvarande på gymnasial nivå var 38 procent.23 Vägledning är en viktig del av vuxenutbildningen, inte minst med anledning av den höga andelen nyanlända och vuxenutbildningens förhållandevis varierande och komplicerade system som omfattar folk- högskoleutbildningar, utbildningar inom och utbild- 23Sveriges officiella statistik, samt Uppföljning av språkintroduktion. Beskrivande statistik på nationell nivå och nyanlända elevers övergångar till och från språkintroduktion. ningar vid universitet och högskolor. Inom kommunernas vuxen- utbildning finns också ett utbud av olika utbildningsanordnare som bidrar till ett stort och differentierat utbud av kurser. För att en elev ska kunna finna sin egen väg genom systemet krävs ofta stöd i form av vägledning. Många personer som behöver delta i utbildning på såväl grundläggande som gymnasial nivå, i syfte att etablera sig på arbetsmarknaden, är studieovana och det kan också krävas ett moti- veringsarbete och stöd utöver vägledningen. För nyanlända som av- ser att påbörja studier inom vuxenutbildningen är vägledning ofta av avgörande betydelse eftersom man som nyanländ inte kan överblicka det svenska utbildningssystemet och dessutom har bristande kun- skaper i det svenska språket. Utan stöd av en vägledare är det ofta inte möjligt för individen att finna de kombinationer av kurser och andra insatser som på ett så effektivt sätt som möjligt leder fram mot slut- målet med utbildningen, vilket ofta är etablering i . Det kan även innebära att vägledningen vid behov sker på individens moders- mål och att tolk därför anlitas. För utrikes födda kan en väl funge- rande vägledning underlätta en snabbare etablering i det svenska samhället. Enligt saknade i genomsnitt mer än var tredje inskriven arbetslös gymnasieutbildning, vilket motsvarar 127 000 personer.24 inledde regeringen ett antal olika utbildningssatsningar för vuxna som bl.a. ska ge människor chans att utbilda sig för att kunna få ett jobb eller omskola sig. Satsningarna ska också bidra till att förkorta tiden för nyanländas etablering i sam- hället och på arbetsmarknaden. T.ex. har en rätt till behörighets- givande utbildning inom komvux införts. Vidare har ett regionalt yrkesvux25 införts där kommuner har möjlighet att få statsbidrag för att anordna utbildningar som motsvarar arbetskraftsbehoven i olika regioner. För att ytterligare förstärka möjligheterna för vuxna att utbilda sig och kunna etablera sig på arbetsmarknaden har ett statligt studiestartsstöd införts. Syftet med studiestartsstödet är främja rekryteringen till studier bland personer som är i behov av utbildning på grundläggande eller gymnasial nivå för att kunna ta sig in på, eller tillbaka till, arbetsmarknaden. Det är riktat till de som står allra 24Arbetsförmedlingens årsredovisning 2017 s. 11. 25Förordning (2016:937) om statsbidrag för regional yrkesinriktad vuxenutbildning. längst bort från arbetsmarknaden och för vilka steget till studier kräver ett långvarigt motivationsarbete26. Vidare har den s.k. utbildningsplikten införts. Utbildningsplikten syftar till att stärka nyanländas etablering, men också att förbättra matchningen på arbetsmarknaden. Utbildningsplikten innebär att alla nyanlända som tar del av Arbetsförmedlingens etableringsinsatser, och som bedöms vara i behov av utbildning för att kunna komma i arbete, kan anvisas att söka och ta del av utbildning. En nyanländ som har kort utbildning och som därför inte bedöms kunna komma i arbete i Arbetsförmedlingens etableringsprogram ska i huvudsak ta del av utbildning. Om en nyanländ däremot bedöms ha förutsättningar för att kunna etablera sig på arbetsmarknaden ska insatser sättas in för att matcha individen till arbete. Utbildnings- plikten trädde i kraft i samband med att ett nytt regelverk för ny- anländas etablering infördes . Genom utbildnings- plikten förväntas fler personer anvisas att söka och delta i vuxenutbildning eller motsvarande inom ramen för etableringspro- grammet. I samband med budgetpropositionen tillfördes kommunerna medel med anledning av utbildnings- plikten. Medlen avser att ersätta kommunerna för den merkostnad som kan uppstå av att anpassa och utöka vuxenutbildningen för ny- anlända som har kort utbildning och som därför inte bedöms kunna matchas mot arbete i etableringsprogrammet. I enlighet med detta tillförs kommunerna 2019. En väl fungerande samverkan mellan Arbetsförmedlingen och kom- munerna lokalt är en viktig del i arbetet för att öka övergångarna från arbetslöshet till reguljär utbildning inom skolväsendet. Arbetsför- medlingen och kommunerna bör verka tillsammans för att individen ska få ta del av en sammanhängande kedja av insatser.28 För att de utbildningssatsningar för vuxna som beskrivits ovan ska fungera och få genomslag är vägledning och en anpassning efter individernas behov väsentlig. Det saknas en nationell bild av hur studie- och yrkesvägledningen inom vuxenutbildningen fungerar i praktiken. 26Lag (2017:527) om studiestartsstöd. 27Jfr lagen (2017:584) om ansvar för etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare, för- ordningen (2017:820) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare och förordningen (2017:819) om ersättning till deltagare i arbetsmarknadspolitiska insatser. 28Se t.ex. budgetpropositionen , Uo16, avsnitt 9.7.2. Utredningen om vuxenutbildning på grundläggande nivå, (U 2011:07), genomförde i sin utredning en kartläggning som visade att eleverna oftast har tillgång till studie- och yrkesvägledning hos sin utbildningsanordnare, men en del kom- muner organiserar vägledningen centralt. kon- staterade att det fanns stora skillnader mellan olika kommuner när det gäller tillgång till studie- och yrkesvägledning för eleverna.29 I likhet med anser denna utredning att studie- och yrkesvägledningen är en kärnfunktion inom vuxenutbildningen som kan bidra till en mer effektiv vuxenutbildning och en ökad genom- strömning, bl.a. genom att felval undviks och genom att utbildningen bättre anpassas efter den studerandes behov. En väl fungerande väg- ledning är därmed fördelaktig både för den studerande och för sam- hället. Enligt officiella statistik för /2018 är 287studie- och yrkesvägledare verksamma inom vuxenutbildningen. Det finns dock vissa faktorer som försvårar insamlingen av den offi- ciella statistiken, t.ex. den ökade förekomsten av externa utbild- ningsanordnare. Av officiella statistik över kursdeltagare i komvux 2017 framgår att av kursdeltagarna deltog i utbildning hos en annan anordnare än kommunen. Det är i syn- nerhet svårt för många kommuner att få in korrekta uppgifter från sina utbildningsanordnare när det gäller uppgifter om kostnader och pedagogisk personal. I vissa statistikmått ingår därför bara uppgifter för kommunala anordnare.30 När det gäller särvux är kunskapsunderlaget begränsat. För sär- vux finns det på nationella nivå ingen statistik om antalet studie- och yrkesvägledare. (U 2017:1) genomförde dock inom ramen för sin utredning en enkätundersökning riktad till studie- och yrkesvägledare verksamma inom vuxenutbildningen, där de ställt ett antal frågor om bl.a. tillgången till studie- och yrkesvägledning för elever som studerar inom särskild utbildning för vuxna. 100studie- och yrkesvägledare svarade på enkäten. På frågan om elever inom särskild utbildning i den egna kommunen har tillgång till studie- och yrkesvägledning av utbildad vägledare var det närmare 90procent som svarade ja. Av de 24 kommentarer som lämnades till 29Kommunal vuxenutbildning på grundläggande nivå – en översyn för ökad individanpassning och effektivitet, SOU 2013:20. frågan handlar dessa bl.a. om att det inte erbjuds eller anordnas någon särskild utbildning för vuxna i kommunen. Andra kommentarer handlar om att studie- och yrkesvägledningen genomförs av lärare inom särskild utbildning och den främsta orsaken syns vara att man som studie- och yrkesvägledare inte anser sig ha rätt kompetens eller har alltför begränsad tid för att kunna vägleda vuxna med ut- vecklingsstörning. Även om enkäten visar att det i teorin finns till- gång till studie- och yrkesvägledning enligt skollagens bestämmelse i 2 kap. 29 § är det bedömning att studie- och yrkesvägledning av personal med kompetens inom området i praktiken varierar stort mellan kommunerna och att det finns flera orsaker till att så är fallet. Bristen på studie- och yrkesvägledare både generellt och inom vuxenutbildningen lyfts som en orsak till detta. Komvux- utredningens slutsats är att bristen på studie- och yrkesvägledare i kombination med allt fler sökande kan innebära att elever, och de som avser att påbörja särskild utbildning missgynnas. Vidare kon- staterar att tillgången till studie- och yrkesväg- ledning inom särvux finns men kunskapen att vägleda målgruppen har brister. beskriver att de övervägt att föreslå en skyldighet för hemkommunen att erbjuda studie- och yrkesväg- ledning även för den som avser att påbörja utbildning på gymnasial nivå inom särskild utbildning. De gjorde dock bedömningen att den befintliga regleringen i skollagen och förordningen om vuxenutbild- ning inte kan tolkas på annat sätt än att vuxna med utvecklings- störning eller förvärvad hjärnskada har samma rättigheter till studie- och yrkesvägledning som andra vuxna kommuninnevånare. Däremot gjorde bedömningen att studie- och yrkesväg- ledarnas kompetens behöver stärkas för att bättre kunna möta och vägleda vuxna med utvecklingsstörning eller förvärvad hjärnskada. De föreslog därför att , tillsammans med Specialpedagogiska skolmyndigheten, ska ges i uppdrag att stödja kommunerna i hur studie- och yrkesvägledning till målgruppen för särskild utbildning kan utvecklas. I det uppdraget ska särskilt uppmärksammas hur studie- och yrkesvägledares kompetens inom området kan förbättras.31 Trots att det inte finns någon täckande nationell bild av före- komsten av studie- och yrkesvägledningen inom vuxenutbildningen är det utredningens bedömning att det även inom vuxenutbildningen 31En andra och en annan chans – ett komvux i tiden. Slutbetänkande av Komvux- utredningen, s. 339 f. finns brister i tillgången till studie- och yrkesvägledning i likhet med övriga skolformer. Med en ökad andel nyanlända ökar sannolikt behoven av en förstärkt vägledning, inte minst om de olika satsningarna som riksdag och regeringen infört inom vuxenutbild- ningen ska fungera och få avsett genomslag. Mot det pekar också att utbildningsalternativen för vuxna kan vara svåra att överblicka, vilket kräver ytterligare vägledningsinsatser men även kompetensutveck- lingsinsatser för verksamma studie- och yrkesvägledare. i samband med att den individuella studieplanen upprättas Elever som har antagits till utbildning ska erbjudas studie- och yrkes- vägledning i samband med att den individuella studieplanen upprättas och i vägledningen ska det ingå information om möjligheter till fort- satta studier, arbetslivets kompetens- och rekryteringsbehov samt studieekonomiska förutsättningar.32 Dessa områden är väsentliga för att minska risken för felval och studieavbrott. Det finns inga nationella uppgifter om på vilket sätt eleverna erbjuds studie- och yrkesvägledning i samband med att den individuella studieplanen upprättas eller hur många elever som faktiskt får sådan vägledning. Inom komvux är det en hög andel av kursdeltagarna som avbryter en eller flera kurser. Av officiella statistik kan utläsas att av samtliga kursdeltagare på grundläggande nivå 2017 slutförde sin kurs, medan fortsatte sina studier . Andelen kursdeltagare på grundläggande nivå som avbröt sin kurs uppgick , vilket är i något lägre än föregående år. Av kursdeltagarna på gymnasial nivå avbröt en kurs 2017, en något lägre andel än 2016.