sou · H7B339 · 2019-08-16 00:00:00 — 2016/17:132 Genomförande av tobaksproduktsdirektivets bestämmelser om e-cigaretter. 2016/17:136 Vissa frågor om kommersiell radio. 2016/17:222 Ett starkt straffrättsligt skydd för den personliga integriteten. 2017/18:49 Ändrade mediegrundlagar. 2017/18:89 Ett modernt och stärkt skydd för säkerhet – ny säkerhetsskyddslag. 2017/18:156 Ny lag om tobak och liknande produkter. 2017/18:174 En mer heltäckande terrorismlagstiftning. 2017/18:220 En omreglerad spelmarknad. 2017/18:226 Ny resegarantilag. 2017/18:242 En ny ordning för redovisningstillsyn. 2017/18:261 Långsiktig finansiering och stärkt oberoende för public service. 2018/19:59 Regleringen av alkoglass m.fl. produkter. SOU 1977:19 Radio och TV 1978–1985. SOU 1994:105 Ny lagstiftning om radio och TV. SOU 2008:64 Kontinuitet och förändring. SOU 2011:81 Myndighetschefens villkor. SOU 2013:38 Vad bör straffas. SOU 2016:58 Ändrade mediegrundlagar. SOU 2016:65 Anpassningar med anledning av EU:s dataskydds- reform. SOU 2017:59 Regleringen av alkoglass m.fl. produkter. SOU 2017:79 Finansiering av public service – för ökad stabilitet, legitimitet och stärkt oberoende. SOU 2018:50 Ett oberoende public service för alla – nya möjlig- heter och ökat ansvar. SOU 2018:92 Frekvenser i samhällets tjänst. 2016/17:213 En nationell strategi för samhällets informations- och cybersäkerhet. Litteratur, rapporter m.m. , Ulväng och Jareborg, Kriminalrättens grunder, upplaga 2. Erga SG3 – Analysis and discussion paper to contribute to the consistent implementation of the revised AVMSD, 2018. Erga Report on Protection of Minors in the : Trends & Practices, 2017. Erga Activity report on Protecting Children in – Current and Future Measures, 2017. Europeiska kommissionen Revised guidelines for monitoring the application of articles 16 and 17 of the audiovisual and media services (AVMS) Directive Doc CC AVMSD (2011) 2. Europeiska kommissionen Rapport från kommissionen till europa- parlamentet, rådet, europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt regionkommittén om tillämpningen av rådets rekommenda- tion av i fråga om skyddet av minderåriga och människans värdighet och av och rådets rekommendation av om skyddet av minder- åriga och människans värdighet och rätten till genmäle med av- seende på konkurrenskraften hos den europeiska industrin för audiovisuella tjänster och nätverksbaserade informationstjänster KOM (2011)556 slutlig. () Disability Rights Office (/accessibility, senast besökt ). redovisningstillsyn (/sv/marknad/tillsyn/redovisningstillsyn/om- redovisningstillsyn/, senast besökt ). och tv Beslut , Myndigheten för press, radio och tv:s dnr 12/00777–00779. Kammarrätten i Dom , mål nr 4778-16, Föreläggande förenat med vite enligt radio- och tv-lagen. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Viktigt Meddelande till allmänheten, VMA (/detta-gor-samhallet/vad-ar-en-kris/ vma-sa-varnas-allmanheten, senast besökt ). Myndigheten för press, radio och tv Beslut , dnr 13/01812 m.fl., ansökan om tillstånd att sända marksänd tv och sökbar text-tv. Myndigheten för press, radio och tv Beslut , dnr 12/01960 m.fl., Tillstånd att sända digital kommersiell radio. Myndigheten för press, radio och tv Krav på tillgänglighet till tv- sändningar för personer med funktionsnedsättning – Beslutsmodell , dnr 15/02751. Myndigheten för press, radio och tv Sammanställning av frågor rörande radio- och tv-lagen (2010:696) m.m. dnr KU2016/02791/MF. Myndigheten för press, radio och tv Beslut , dnr 16/01344, Krav på att tillgängliggöra sändningar för personer med funktionsnedsättning. Myndigheten för press, radio och tv Vidaresändningsplikten, utrymmet för lokala kabelsändarorganisationer samt tillgång och upptäckbarhet i en online miljö – En översyn av nuvarande reglering och analys av framtida behov dnr 16/01858. Myndigheten för press, radio och tv Beslut , dnr 17/02157 m.fl., Nationella tillstånd att sända analog kommersiell radio. Myndigheten för press, radio och tv Medieutveckling Myndigheten för press, radio och tv Årsredovisning 2018. Pitfalls and obstacles of media policymaking in an age of digital con- vergence: The Flemish signal integrity case, och , 4 (2014). och Pressens Opinions- nämnds webbplats, , senast besökt . webbplats, , senast besökt . Regeringens () Beslut , dnr Ku2016/02455/MF, Krav på tillgänglighet till tv-sändningar för personer med funktionsnedsättning avseende och . Statskontoret En analys av några offentliga styrmedel för bättre matvanor, 2019:10. () Svenskarna och internet – 2018. Public service-redovisning 2018. Vad är poddradio? (/sida/artikel.aspx?programid=2332&artikel= 4905197, senast besökt ). Genomförande av ändringar i AV-direktivet och översyn av radio- och tv-lagen i vissa andra delar En särskild utredare ges i uppdrag att föreslå de författningsänd- ringar och andra åtgärder som behövs för genomförande av Europa- parlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv /13/EU om samordning av vissa bestämmelser som fastställs i medlemssta- ternas lagar och andra författningar om tillhandahållande av audio- visuella medietjänster (ändringsdirektivet), som förväntas antas . Utredaren ska bl.a. analysera om det finns förutsättningar för att genomföra delar av direktivets bestämmelser genom samreglering. Utredaren ska därutöver se över radio- och tv-lagen (2010:696) i vissa andra delar. Uppdraget ska redovisas . AV-direktivet och motsvarande svensk reglering Nuvarande AV-direktivet och dess genomförande i svensk rätt och rådets direktiv om samordning av vissa bestämmelser som fastställs i medlemsstaternas lagar och andra för- fattningar om tillhandahållande av audiovisuella medietjänster (AV- direktivet, ursprungligen TV-direktivet) är ett inremarknadsdirektiv . Direktivet har reviderats två gånger tidigare, 1997 och 2007. När hänvisningar görs till AV-direktivet i det följande avses den kon- soliderade texten 2010/13/EU. om tv-sändningar och beställ-tv (audiovisuella medietjänster). Som en utgångspunkt gäller att en audiovisuell medietjänst som regleras i en av medlemsstaterna ska kunna tas emot fritt i övriga medlems- stater i enlighet med den s.k. sändarlandsprincipen (ursprungslands- principen). Direktivet innehåller vissa minimiregler som alla medlems- stater är skyldiga att säkerställa att tjänsteleverantörer under deras jurisdiktion uppfyller. Regleringen avser huvudsakligen utformning av reklam, annonsmängd och placering av annonser, skydd av minder- åriga och bestämmelser om innehåll som uppmanar till hat. Bestäm- melser finns också om rätt till genmäle, främjande av europeisk produktion, tillgång till evenemang av stort allmänintresse och korta nyhetsutdrag samt tillgänglighet för personer med funktionsnedsätt- ning. Innehållsregleringen är graderad med generellt striktare eller mer detaljerade regler för tv-sändningar än för beställ-tv. AV-direktivet är genomfört i till största delen genom radio- och tv-lagen (2010:696), som innehåller bestämmelser om tv- sändningar, beställ-tv, sökbar text-tv och ljudradiosändningar. har utövat sin frihet att införa mer detaljerade eller striktare bestäm- melser i allmänhetens intresse genom förbudet i 7 kap. 3 § alkohol- lagen (2010:1622) mot marknadsföring av alkoholdrycker genom kommersiella annonser i tv-sändningar och beställ-tv samt bestäm- melserna om barnreklam i 8 kap. 7 och 8 §§ radio- och tv-lagen (se prop. 1992/93:75, prop. 1997/98:184 och prop. 2009/10:115). Förslag till ändring av AV-direktivet lämnade Europeiska kommissionen ett förslag till ändringar i AV-direktivet i syfte att modernisera och förenkla direktivet med hänsyn till den tekniska utvecklingen och ändrade konsumtionsmönster. Genom ändringsdirektivet föreslås innehålls- regleringen för tv-sändningar respektive beställ-tv bli mer likvärdig vad avser audiovisuella kommersiella meddelanden och skydd av minderåriga. Även när det gäller främjande av europeiska produktio- ner, där krav på kvoter enbart gäller för tv-sändningar, föreslås en mer likvärdig reglering genom kvoter också för beställ-tv. Andra ändringar är att bestämmelserna om innehåll som uppmanar till hat och skydd av minderåriga utvidgas. Genom ändringsdirektivet före- slås AV-direktivet också tillföras ett nytt kapitel med bestämmelser som blir tillämpliga på s.k. videodelningsplattformstjänster, dvs. tjäns- ter där tjänsteleverantören inte har redaktionellt ansvar för inne- hållet men kan påverka hur detta organiseras. Ändringsdirektivet föreslås också innehålla bestämmelser om nationella myndigheters självständighet och om samarbete dem emellan. Slutligen föreslås vissa förtydliganden i bestämmelserna om jurisdiktion. Såväl rådet som utskott för kultur och ut- bildning har lämnat ett stort antal förslag till ändringar av kommis- sionens förslag. Under de trepartsförhandlingar som pågått har kompromisser nåtts på flertalet områden. Eftersom förhandlingarna fortfarande pågår är ändringsdirektivet ännu ingen färdig text. I det följande utgår redogörelsen av ändringsdirektivet från det aktuella förhandlingsläget. En formell överenskommelse för- väntas . Uppdraget att föreslå hur ändringsdirektivet ska genomföras Utredaren ska analysera ändringsdirektivet och bedöma i vilken ut- sträckning svensk rätt behöver ändras eller kompletteras. Utredaren ska föreslå de författningsändringar som är nödvändiga för att genomföra direktivet samt belysa konsekvenser för dem som berörs. I uppdraget ingår inte att föreslå ändringar i grundlag eller straffrätt. Utredaren ska sträva efter lösningar som är i linje med gällande svenska rättsprinciper och som passar in i befintlig systematik. Utre- daren ska fästa särskilt avseende vid att regleringen inte i onödan leder till ökade kostnader eller administrativa bördor för de aktörer som berörs av förslagen eller för det allmänna. Liksom vid all lag- stiftning ska enkelhet, överskådlighet och konsekvens eftersträvas. Det är viktigt att skyddet för grundläggande fri- och rättigheter, t.ex. tryck- och yttrandefriheten, noga beaktas och att bedömningar som görs och förslag som lämnas är förenliga med svensk grundlag, EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna, den europeiska konven- tionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grund- läggande friheterna () och folkrättsliga förpliktelser i övrigt. Utöver dessa generella riktlinjer för uppdraget gäller följande när- mare riktlinjer för den del av uppdraget som avser genomförande av ändringsdirektivet. Genomförande genom samreglering? AV-direktivet uppmuntrar medlemsstaterna att använda vad som i direktivet benämns samreglering och att främja självreglering. Sam- reglering kan beskrivas som en kombination av lagstiftning och själv- reglering. I ändringsdirektivet rekommenderas samreglering både för audiovisuella medietjänster och för videodelningsplattformstjänster, i synnerhet när det gäller krav på skydd av minderåriga, reglerna mot innehåll som uppmanar till våld och hat och i vissa delar också för regleringen av kommersiella meddelanden. kan AV- direktivet genomföras genom samreglering om uppförandekoderna godtas allmänt av de viktigaste aktörerna i medlemsstaterna och säkrar en effektiv rättstillämpning (artikel 4.7, jfr skäl 44). I änd- ringsdirektivet förtydligas att uppförandekoderna ska innehålla klart och tydligt angivna mål samt att det ska finnas en regelbunden, transparent och oberoende övervakning och utvärdering i förhål- lande till de eftersträvade målen. I förekommer självreglering på medieområdet, däremot inte samreglering (jfr prop. 2009/10:115 s. 201 f.). Utgivarna, och har i en skrivelse till regeringen meddelat att de beslutat inrätta ett gemensamt medieetiskt system för prövning av frågor om privatlivsintrång och rätt till genmäle oberoende av publicerings- plattform (Ku2018/00822/MF). För marksänd tv finns möjlighet att i sändningstillstånd ställa upp programrelaterade villkor om skyldig- het att i sändningsverksamheten respektera den enskildes privatliv samt att sända genmälen (4 kap. 9 § 11 och 12). Beslut om tillstånd får inte innehålla andra programrelaterade villkor än dem som den sökande har godtagit (4 kap. 14 §). SVT, UR och TV4 har i sina tillstånd villkor om att respektera enskilds privatliv. SVT och UR har också villkor om genmäle. Enligt 16 kap. 2 § första stycket radio- och tv-lagen övervakas efterlevnaden av dessa villkor av gransknings- och tv vid Myndigheten för press, radio och tv. För att dubbelprövning ska undvikas har Utgivarna, och hemställt att regeringen justerar uppdrag så att det inte längre ska omfatta frågor om enskilds privatliv och rätten till genmäle (Ku2018/00822/MF). •analysera förutsättningarna för samreglering och hur ett sam- regleringssystem skulle kunna vara utformat, inklusive möjlig- heten att basera en sådan reglering på självreglerande system som redan finns eller är på väg att utvecklas, •om det bedöms finnas förutsättningar för samreglering, analysera vilka delar av AV-direktivet som bör genomföras genom sådan reglering, •om så bedöms aktuellt, föreslå vilken myndighet som bör ges i uppdrag att medverka till samreglering inom det område som samordnas genom AV-direktivet, •analysera förutsättningarna för att innehåll i radio- och tv-sänd- ningar från SR, SVT och UR när det gäller enskildas privatliv och rätten till genmäle granskas genom självreglering, med beaktande av de överväganden som görs av Parlamentariska public service- kommittén i slutbetänkandet En oberoende public service för alla – nya möjligheter och ökat ansvar (SOU 2018:50), och •i den utsträckning det bedöms lämpligt föreslå de författnings- ändringar som behövs för att frågor om integritetsintrång och genmäle i etermedier ska kunna prövas inom ramen för ett själv- regleringssystem. Genom ändringsdirektivet breddas tillämpningsområdet för AV- direktivet till att omfatta också s.k. videodelnings-plattformstjänster, i vilka program från medietjänsteleverantörer eller användarproduce- rad video lagras och där tjänsteleverantören saknar redaktionellt an- svar för innehållet men kan bestämma hur det organiseras, t.ex. med hjälp av automatiserade metoder och algoritmer. Medlems- staterna åläggs att säkerställa att leverantörer av sådana tjänster vidtar lämpliga åtgärder bl.a. för skydd av minderåriga och till skydd mot material som innehåller uppmaningar till våld eller hat. •överväga vad som utgör lämpliga åtgärder och analysera behovet av författningsreglering för att säkerställa att lämpliga åtgärder vidtas, •bedöma hur det ska säkerställas att det finns mekanismer för klagomål och prövning för att lösa tvister mellan användare och leverantörer av videodelningsplattformar, och •vid behov lämna förslag till författningsändringar. Som en utgångspunkt gäller enligt AV-direktivet att det är lokaliser- ingen av den audiovisuella medietjänstleverantörens huvudkontor och var de redaktionella besluten fattas som avgör vilken medlems- stat som ska anses ha jurisdiktion över sändningarna. Genom ändrings- direktivet tillkommer ett antal nya kriterier. För att säkerställa att de nationella regleringsmyndigheterna på det audiovisuella området och i möjligaste mån även allmänheten har tillgång till information om var en audiovisuell medietjänst regleras, införs också ökade krav på myndigheterna att registrera och dela med sig av uppgifter om leve- rantörerna av audiovisuella medietjänster. Direktivet kommer också ställa krav på information om var leverantörer av videodelningsplatt- formar är etablerade och kontaktuppgifter till dessa. •analysera behovet av författningsändringar för genomförande av de ändrade kriterierna för fastställande av jurisdiktion och rele- vanta procedurregler, och •vid behov lämna förslag till författningsändringar. Innehåll som uppmanar till våld, hat eller terroristbrott Enligt artikel 6 i AV-direktivet ska medlemsstaterna på lämpligt sätt säkerställa att tv-sändningar och beställ-tv under deras jurisdiktion inte innehåller något som uppmanar till hat grundat på ras, kön, nationalitet eller religion. Bestämmelsen i dess nuvarande form är genomförd i genom straffbestämmelser om hets mot folk- grupp och den s.k. demokratibestämmelsen i 5 kap. 1 § radio- och Genom ändringsdirektivet utvidgas kraven, bl.a. till att om- fatta fler grunder för hat och uppmaning att begå terroristbrott. •analysera behovet av författningsändringar med anledning av den utvidgade bestämmelsen om innehåll som uppmanar till hat, och •vid behov lämna förslag till författningsändringar. Skydd av minderåriga och krav på information Genom ändringsdirektivet skärps reglerna för skydd av minderåriga i beställ-tv i syfte att uppnå samma skyddsnivå som gäller för tv- sändningar. Dessutom införs mer detaljerade regler, bl.a. om med- lemsstaternas skyldighet att se till att tillräcklig information lämnas om sådant innehåll som riskerar att skada utvecklingen hos minder- åriga. Skydd av minderåriga är ett av de områden där medlemsstaterna särskilt uppmanas att utnyttja samreglering vid genomförandet av direktivet. •analysera behovet av författningsändringar med anledning av de striktare reglerna för skydd av minderåriga, och •vid behov lämna förslag till författningsändringar. I det moderna medielandskapet ser tittarna ofta tv-sändningar och olika digitala beställ-tv-tjänster på en och samma skärm. Leveran- törer av beställ-tv-tjänster har en viss konkurrensfördel jämfört med leverantörer av tv-sändningar genom att det är lättare att samla in data om användarna och individanpassa den reklam som varje enskild tittare ser. Ändringsdirektivets reklambestämmelser har anpassats till denna utveckling i syfte att motverka den konkurrenssnedvrid- ning som dagens striktare regelverk för tv-sändningar annars riskerar att leda till. Ändringarna innebär att minimireglerna för hur reklam ska inplaceras, presenteras och utformas blir mer lika för tv-sänd- ningar och beställ-tv. Det innebär bl.a. en liberalisering av de kvanti- tativa annonsreglerna i tv-sändningar samt en skärpning av bestäm- melserna om utformning av alkoholreklam i beställ-tv. Vissa ändringar görs också i bestämmelserna om sponsring och produktplacering, som förenklas och liberaliseras. Ändringsdirektivet innehåller bestämmelser om audiovisuella kom- mersiella meddelanden i videodelningsplattformstjänster. •överväga om bestämmelserna om annonser, produktplacering och sponsring i radio- och tv-lagen bör ändras, •överväga hur bestämmelserna i ändringsdirektivet om audiovisuella kommersiella meddelanden i videodelningsplattformstjänster bör genomföras, och •vid behov lämna förslag till författningsändringar. Krav på tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning och främjande av europeiska produktioner Europeiska kommissionen har i ett överträdelseärende mot ifrågasatt om AV-direktivets krav på bl.a. tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning och främjande av europeiska produk- tioner har genomförts fullt ut (Ku2013/02308/RS). Kommissionen anser att direktivet ska genomföras genom bindande lagregler och menar att detta inte skett. I propositionen Ändrade mediegrundlagar (prop. 2018/19:49) har regeringen lämnat förslag om ändringar i yttrandefrihetsgrundlagen (YGL) som bl.a. möjliggör att samma krav som kan ställas på den som sänder program i tv att göra pro- grammen tillgängliga för personer med syn- och hörselnedsättning ska kunna ställas på den som tillhandahåller beställ-tv i tråd. Vidare har regeringen föreslagit att det ska bli möjligt att i lag föreskriva om skyldighet för den som sänder program i tv eller tillhandahåller beställ-tv i tråd att främja framställningen av och tillgången till euro- peiska produktioner. Ändringarna i YGL föreslås träda i kraft den beslutade att anta förslagen som vilande. Genom ändringsdirektivet skärps kraven på medlemsstaterna att se till att leverantörer av audiovisuella medietjänster aktivt verkar för att göra innehållet tillgängligt för personer med funktionsnedsättning och krav på rapportering av hur arbetet fortskrider införs. Ändringsdirektivet skärper även kraven på att främja tillgången till europeiska produktioner, bl.a. genom nya regler om kvoter för beställ-tv. •analysera behovet av författningsändringar för genomförande av ändringsdirektivets striktare bestämmelser om tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning, •analysera behovet av författningsändringar för att anpassa svensk lagstiftning till de skärpta kraven på främjande av europeisk pro- duktion, och •vid behov lämna förslag till författningsändringar. I ändringsdirektivet ställs krav på att medlemsstaternas tillsynsmyn- digheter ska vara oberoende från såväl offentliga som privata organ. Den verksamhet som bedrivs ska vara öppen och kunna granskas. Vidare ska myndighetens kompetens och befogenheter vara tydligt författningsreglerade. Ändringsdirektivet fastslår också principer för tillsättning och entledigande av myndighetschefer och nämndleda- möter. •analysera om de svenska tillsynsmyndigheternas organisation upp- fyller direktivets krav på oberoende, •analysera behovet av författningsändringar, och •vid behov lämna förslag till författningsändringar. Uppdraget att se över vissa delar av radio- och tv-lagen Översyn av radio- och tv-lagen utifrån ett nytt säkerhetsläge Radio- och tv-lagen innehåller bestämmelser om krav på tillstånd för att sända tv, sökbar text-tv och ljudradio i marknätet. Tillstånd får t.ex. endast ges till någon som har finansiella och tekniska förutsättningar att sända under hela tillståndsperioden (4 kap. 5 § och 13 kap. 4 §). Inte vid någon del av tillståndsprövningen (tilldelning, överlåtelse eller återkallelse av tillstånd) ingår att ta särskild hänsyn till säkerhet. Det finns t.ex. inte möjlighet att låta bli att tilldela eller att upphäva ett tillstånd till aktörer som kan anses utgöra en nationell säkerhetsrisk. I betänkande 2016/17:KU28 Vissa frågor om kommersiell radio lyfter utskottet fram vikten av att säkerhetsfrågor på medieområdet tas på största allvar och prioriteras i regeringens fortsatta säkerhetsarbete, utan att den grundlagsstad- gade yttrande- och informationsfriheten inskränks. Med beaktande av det rådande säkerhetspolitiska läget bedömer regeringen att det finns behov av att analysera hur nationella säkerhetsintressen kan säkerställas vid tillståndsprövningen för tv, text-tv och ljudradio. Ändringsdirektivet innehåller en möjlighet för medlemsstaterna att införa regler för att öka öppenheten när det gäller audiovisuella medietjänstleverantörers ägarstrukturer. Sådan information kan under- lätta för användarna att bilda sig en välgrundad uppfattning om inne- hållet i en medietjänst. Det gäller även medietjänster som inte om- fattas av ändringsdirektivet. •analysera och lämna förslag på hur nationella säkerhetsintressen kan säkerställas vid tillståndsprövningen för sändning av tv, text- tv och ljudradio, •beskriva tillgången till information om medieföretags ägande- förhållanden på den svenska marknaden, •analysera om det finns anledning att närmare utreda behovet av att öka öppenheten vad avser medietjänstleverantörers ägarstruk- turer, och •vid behov lämna nödvändiga författningsförslag. Tillståndsperioden för marksänd tv Regeringen har i propositionen Långsiktig finansiering och stärkt oberoende för public service (prop. 2017/18:261) föreslagit att de sändningstillstånd för , och som regeringen meddelar ska gälla . Förslaget medför att längden på tillståndsperioden inte längre sammanfaller med de tillstånd att sända tv som Myndig- heten för press, radio och tv meddelar. Sådana tillstånd gäller enligt 4 kap. 12 § andra stycket radio- och tv-lagen. Regeringen har tidigare bedömt att det finns behov av att koordinera längden på de tillstånd som regeringen respektive Myndigheten för press, radio och tv meddelar, eftersom det annars kan uppkomma osäkerhet om vilket frekvensutrymme som finns tillgängligt för tillståndsgivning (se prop. 2008/09:195 s. 31 f. och prop. 2012/13:163 s. 22).