sou · H7B368 · 2019-12-20 00:00:00 — För att åstad- komma en förutsägbarhet i frågan finns möjlighet att få kommunens bedömning av om en åtgärd utgör ombyggnad genom villkorsbesked. Utifrån det totala bostadsbeståndet bidrar ombyggnad till en liten del (se avsnitt 3.1). Ombyggnad sker bland annat vid omvandling av lokaler till bostäder och vindar till bostäder. 255Navet Analytics (2019), Renoveringsbehov i rekordårens bostäder. Lämplighetskrav vid nybyggnad och ombyggnadskrav hällsnyttan av dem ifrågasätts av aktörer som vi har samtalat med. Enligt aktörerna hindrar följdkraven anpassningar i befintligt bestånd för att möjliggöra fler bostäder. Utredningen har visat att följdkraven avseende tillgänglighet har hindrat en stor andel ombyggnadsåtgärder i det befintliga bostadsbeståndet. Vi menar därför att ombyggnadsbegreppets följdkrav och sam- hällsnyttan av dem kan ifrågasättas. För en väl fungerande bostads- försörjning är det av vikt att det befintliga bostadsbeståndet kan nyttjas effektivt. Det är också viktigt att bestämmelserna är enkla och för- utsägbara för fastighetsägare och byggherrar och inte hindrar ombygg- nadsåtgärder. 7 Kontroll av byggandet Vi har i uppdrag att se över tionde kapitlet i (PBL)1 om genomförandet av bygg-, rivnings- och markåtgärder. Vi ska dels utvärdera de väsentliga ändringar som gjordes 2011, dels säkerställa att systemet i sin helhet är ändamålsenligt utformat uti- från de motiv som låg till grund för ändringarna. Enligt vårt direktiv finns det anledning att analysera bestämmelserna, eftersom de har varit i kraft och att har konstaterat att det finns brister i många kontrollplaner. I översynen ingår att analysera om bestämmelserna är ändamålsenliga sett från både allmän och enskild synpunkt, och då särskilt intresset av att minimera antalet byggfel, om de har påverkat handläggningstiderna i kommunerna och om de har inneburit ökade administrativa kostnader för byggherrarna.2 I avsnitt 2.2 redogör vi för vårt urval av väsentliga ändringar. I detta kapitel redogör vi för dagens krav och dess bakomliggande motiv, tidigare myndighetsrapporter samt synpunkter på och tillämpningen av dels ändringarna som gjordes 2011, dels kontrollen av byggandet i sin helhet. Beskrivning av vilka möten och enkäter som vi har genom- fört och metodiken för dem finns i avsnitt 2.4. Avslutningsvis gör vi även en internationell jämförelse med andra länder. Varje avsnitt avslutas med våra slutsatser. 1Plan- och bygglagen (2010:900), PBL. 2Regeringsbeslut , Genomgripande översyn av byggregler m.m., dir. 2017:22, s. 3 och 12–13. 7.1Framväxten av nationella bestämmelser om kontroll av byggandet Ett nationellt system för kontroll av krav på byggande började ta sin form i och med första stadsbyggnadslagstiftning, byggnadsstadga för rikets städer (byggnadsstadgan), som började gälla 1875. Byggnadsstadgan var allmänt hållen och tillämpningen av kontrollen överläts till städerna att besluta om.3 I byggnadsstadgan angavs, till dess att den äldre (ÄPBL)4 infördes , att byggnadsnämnderna vid lovprövning skulle se till att nya byggnadsverk uppfyllde ett antal egenskaper.5 När ÄPBL inför- des 1987 fick byggherren det huvudsakliga ansvaret för att byggnad- sverk uppfyllde gällande bestämmelser. gransk- ning begränsades till att bedöma om det fanns förutsättningar för att åtgärden kunde komma att uppfylla kraven. Granskningens omfatt- ning skulle också kunna anpassas till den samlade kompetens som i det enskilda fallet fanns hos byggherren och anlitade projektörer och entreprenörer samt till byggnadsobjektets art.6 1995 tydliggjordes att byggherren ansvarar för att de krav som ställs vid byggande uppfylls och att har ett renodlat tillsynsansvar.7 Den nu gällande PBL som infördes bygger på samma princip om att bygg- har ansvaret för att kraven uppfylls.8 I propositionen som före- gick PBL angav regeringen att den nya lagen bland annat avsåg att för- enkla plan- och byggprocessen och skärpa kontrollen av byggandet.9 byggnadsstadga och brandstadga för rikets städer. Nordisk Arkitekturforskning 2001:4. K. , Ordning, lag och stadga Om byggnadsordningar och maktfördelning, s. 21. plan- och bygglag (1987:10), ÄPBL. 510 kap. 112 § byggnadsstadga för stad och landsbygd 1931. 6Proposition 1985/86:1, med förslag till plan- och bygglag, s. 84. 7Proposition 1993/94:178, Ändring i , m.m., s. 1. 810 kap. 5 § PBL. 9Regeringsbeslut , Genomgripande översyn av byggregler m.m., dir. 2017:22, s. 2. prövades samtliga krav på byggnadsverk inom ramen för bygglovet.10 Därefter har samhällets krav på byggnadsverk delats in utformningskrav och tekniska egenskapskrav, se avsnitt 6.2.11 Ut- formningskraven prövas av kommunens byggnadsnämnd inom ramen för bygglovsprövningen som regleras i nionde kapitlet i PBL.12 Bygg- lovsplikten syftar till att ska kunna bedöma om en åtgärd är lämplig i sig och sitt lokala sammanhang.13 För anmäl- ningspliktiga åtgärder krävs inget bygglov utan processen inleds genom en anmälan.14 De tekniska egenskapskraven omfattas i stället av bygg- egenkontroll och beslut under genom- förandet av byggåtgärderna som regleras i tionde kapitlet i PBL,15 vilket är de bestämmelser som vår översyn omfattar. Det är byggherren som ska se till att varje bygg-, rivnings- och mark- åtgärd som byggherren utför eller låter utföra genomförs i enlighet med de krav som gäller för åtgärden enligt PBL eller föreskrifter eller beslut som har meddelats med stöd av lagen.16 Byggherren definieras som den som för egen räkning utför eller låter utföra projekterings-, byggnads-, rivnings- eller markarbeten.17 Om åtgärden är lov- eller anmälningspliktig, ska byggherren också se till att den kontrolleras enligt den kontrollplan som fastställer i start- beskedet.18 Kontrollen kan utföras både inom ramen för byggherrens dokumenterade egenkontroll och av certifierad sakkunnig. Bygg- dokumenterade egenkontroll är den grundläggande kontroll- formen. I förarbetena anges att utövar kontroll enbart genom tillsynsåtgärder.19 Kontrollprocessen kan delas upp i momenten tekniskt samråd, startbesked, utstakning, arbetsplatsbesök, slutsamråd och slutbesked. Processen innebär i korthet att för lov- och anmälningspliktiga åt- gärder ska ett tekniskt samråd hållas. Detta ska ske efter att nämn- 103 kap 11 och 12 §§ ÄPBL, dess lydelser . 118 kap. 1 § och 4 § PBL. 129 kap. 30 och 31 §§ PBL. 13Proposition 2009/10:170, En enklare plan- och bygglag, s. 269 och 288. 1410 kap. 3 och 4 §§ PBL. 1510 kap. PBL. 1610 kap. 5 § PBL. 171 kap. 4 § PBL. 1810 kap. 5 § PBL. 19Proposition 2009/10:170, En enklare plan- och bygglag, s. 300–303. den har meddelat bygglov eller tagit emot en anmälan. Tekniskt sam- råd behöver dock inte hållas om det inte krävs en kontrollansvarig för åtgärden eller om samråd är uppenbart obehövligt. I de fall det inte behövs något tekniskt samråd ska i samband med, eller möjligt efter, att nämnden meddelar lov eller tar emot en anmälan antingen ge startbesked, eller begära ytterligare handlingar som behövs för beslut om startbesked.20 Genom startbeskedet ska nämnden godkänna att de åtgärder som kräver lov eller anmälan får påbörjas. I startbeskedet får nämnden bland annat bestämma villkor för att åtgärderna ska få påbörjas. Vill- kor får även under vissa förutsättningar meddelas efter startbeske- det, så kallade kompletterande villkor.21 När det gäller lovgivna åtgärder ska de frågor eller krav som har prövats i lovet inte prövas igen utan då återstår att pröva att byggnadsverket har de tekniska egenskaper som är väsentliga.22 ska besluta om startbesked om åtgärden kan antas komma att uppfylla kraven i PBL och tillhörande föreskrifter.23 Det ska godkänna i ett startbesked är endast att byggnadsarbetena ska få påbörjas. ska inte behöva pröva om de tekniska egenskapskraven är uppfyllda eller inte fullt ut. prövning i lovskedet skiljer sig från den bedömning som gör inför startbesked på så sätt att prövningen i lovskedet innebär ett godkännande som senare inte kan ändras och att det inför startbesked enbart görs en bedömning.24 När har gett ett startbesked ska nämnden skynd- samt och inom den tid som anges i beskedet låta staka ut byggnaden, tillbyggnaden eller anläggningen och märka ut dess höjdläge, om det behövs med hänsyn till förhållandena på platsen och omständighe- terna i övrigt.25 Efter startbeskedet ska genomföra minst ett arbetsplatsbesök, om åtgärderna har krävt ett tekniskt sam- råd. I vissa fall behöver dock inte något arbetsplatsbesök ske.26 2010 kap. 14–22 §§ PBL. 2110 kap. 29 och 34 §§ PBL. 22De tekniska egenskapskraven regleras i 8 kap. 4 § PBL. 2310 kap. 23 § PBL. 2410 kap. 34 § PBL. 2510 kap. 26 § PBL. 2610 kap. 27 § PBL. I samband med att åtgärder avslutas ska ett slutsamråd hållas om det inte är uppenbart obehövligt. Krav på slutsamråd gäller för åtgär- der som har omfattats av ett tekniskt samråd.27 Slutligen ska godkänna att de lov- och anmäl- ningspliktiga åtgärderna ska anses slutförda och, vad det gäller bygg- åtgärder, att byggnadsverket får tas i bruk. Detta beslutar nämnden genom ett slutbesked.28 Det krävs slutbesked för alla åtgärder som omfattas av ett startbesked. För att få slutbesked krävs att bygg- visar att alla krav som gäller för åtgärden enligt lovet, kon- trollplanen, startbeskedet eller beslut om kompletterande villkor är uppfyllda och att inte anser att det finns skäl att ingripa med tillsyn.29 Om kraven för slutbesked inte uppfylls får under vissa förutsättningar ge ett interimistiskt slutbesked i avvaktan på ett slutligt slutbesked.30 Byggnadsnämn- dens beslut om slutbesked innebär inte att får ett ansvar för att åtgärderna uppfyller alla krav i plan- och bygglagstift- ningen utan det är byggherren som ensam bär detta ansvar.31 En byggsanktionsavgift, ska tas ut om någon påbörjar en lov- eller anmälningspliktig åtgärd innan har gett ett start- besked.32 Detsamma gäller om någon tar i anspråk ett byggnadsverk innan har gett ett slutbesked.33 är normalt den tillsynsmyndighet som beslutar om byggsanktions- avgiften.34 2710 kap. 30–33 §§ PBL. 2810 kap. 34–37 §§ PBL. 2910 kap. 34 § PBL. 3010 kap. 36 § PBL. 3110 kap. 5 § PBL. 329 kap. 6–17 §§ plan- och byggförordningen (2011:338), PBF. 339 kap. 17–24 §§ PBF. 3411 kap. 51 § PBL och 8 kap. 2 § PBF. 7.2.1Sammanfattning av väsentliga ändringar De väsentliga ändringarna av kontrollen av byggandet bestod i att: •kvalitetsansvarig ersattes med kontrollansvarig med förtydligan- den och ändringar avseende kontrollansvariges uppgifter, certi- fiering och ställning i förhållande till byggherren,35 •det infördes ett krav på certifiering av sakkunniga samt att sta- tusen av deras utlåtanden förtydligades,36 •byggherren ska ansvara för att upprätta kontrollplanen och att kontrollplanens innehåll förtydligades,37 •startbesked ersatte det tidigare kravet på bygganmälan före bygg- start med ändringar gällande när åtgärderna får påbörjas,38 •byggnadsnämnden fick utökade skyldigheter att genomföra arbets- platsbesök,39 •krav på slutsamråd infördes,40 •slutbesked ersatte slutbeviset med ändringar gällande när ett bygg- nadsverk får tas i bruk, med möjlighet till interimistiska slutbesked,41 och •kravet på tillgänglighet och användbarhet för personer med ned- satt rörelse- eller orienteringsförmåga och kravet på lämplighet för avsett ändamål delades upp i dels utformningskrav, dels tek- niska egenskapskrav där delar av kraven som avser utformning ska prövas i bygglovsprövningen.42 Nedan redogör vi för de moment och aktörer som de väsentliga änd- ringarna omfattar mer i detalj. 35Proposition 2009/10:170, En enklare plan- och bygglag, s. 305–311. 36Proposition 2009/10:170, En enklare plan- och bygglag, s. 302–304. 37Proposition 2009/10:170, En enklare plan- och bygglag, s. 300–306. 38Proposition 2009/10:170, En enklare plan- och bygglag, s. 315–319. 39Proposition 2009/10:170, En enklare plan- och bygglag, s. 319–321. 40Proposition 2009/10:170, En enklare plan- och bygglag, s. 321–322. 41Proposition 2009/10:170, En enklare plan- och bygglag, s. 322–328. 42Proposition 2009/10:170, En enklare plan- och bygglag, s. 254–261. För byggherrens kontroll ska det finnas en eller flera certifierade kontrollansvariga.43 Kontrollansvarig var en ny benämning som 2011 ersatte kvalitetsansvarig och fick delvis nya uppgifter. Exempelvis ska den kontrollansvariga biträda byggherren dels vid upprättande av kontrollplan, dels vid inventering av farligt avfall och annat avfall. Vid avvikelser från kontrollplanen ska den kontrollansvarige infor- mera byggherren och vid behov meddela . Vidare var det en nyhet att den kontrollansvarige ska avge ett utlåtande till byggherren och som underlag för slutbesked. Slutligen skulle funktionen vara oberoende i förhållande till bygg- . En fråga inför nu gällande PBL var om funktionen kvali- tetsansvarig borde kompletteras eller ersättas med andra nyckelper- soner. En kvalitetsansvarig ansågs behöva ha en oberoende ställning, fristående från både byggherrens och byggentreprenörens egen- intressen. En förhoppning med förändringarna av rollen till kon- trollansvarig var att de skulle bidra till att minska mängden byggfel. Regeringen uttalade också att syftet med systemet med kontroll- ansvarig är att ge samhället garantier om att byggherren har tillgång till tillräcklig kompetens och erfarenhet.44 Ett undantag från kravet på kontrollansvarig gäller små ändringar av en- eller tvåbostadshus. kan dock besluta att en kontrollansvarig ändå ska krävas i dessa fall. Regeringen har med- delat föreskrifter om undantag från kravet på kontrollansvarig för andra små åtgärder.45 Även i fråga om dessa undantag kan kom- munen besluta att en kontrollansvarig ändå ska krävas, dock inte för åtgärder som varken kräver lov eller anmälan.46 I bygglovsansökan ska byggherren lämna förslag på vem eller vilka som ska vara kontrollansvariga.47 ska i bygglovs- beslutet ange om det ska finnas någon som är kontrollansvarig och i så fall vem eller vilka.48 Kravet på uppgift om vem som ska vara kon- 4310 kap. 9 § PBL. 44Proposition 2009/10:170, En enklare plan- och bygglag, s. 301, 305–310, 401 och 479–480. 4510 kap. 10 § PBL. 467 kap. 5 § PBF. 479 kap. 21 § PBL. 489 kap. 40 § PBL. trollansvarig infördes för att den kontrollansvariga ska komma in i processen, om möjligt redan under projek- teringsstadiet.49 En kontrollansvarig ska delta i kontrollprocessen . Inledningsvis ska kontrollansvarig biträda byggherren med att upp- rätta förslag till kontrollplan. Vid rivningsåtgärder ska kontrollan- svarig biträda vid inventeringen av farligt avfall och annat avfall. Kontrollansvarig ska se till att kontrollplanen och gällande bestäm- melser och villkor för åtgärderna följs samt att nödvändiga kontroller utförs. Vid avvikelser från föreskrifter och villkor ska kontrollansvarig informera byggherren och vid behov meddela . Kontrollansvarig ska närvara vid tekniska samråd, besiktningar och andra kontroller samt vid arbetsplatsbesök. Vidare ska kontrollansvarig dokumentera sina byggplatsbesök och notera iakttagelser som kan vara av värde vid utvärderingen inför slut- beskedet. Slutligen ska kontrollansvarig avge ett utlå- tande till byggherren och som underlag för beslut om slutbesked.50 I förarbetsuttalandena framhöll regeringen att även om det är byggherrens ansvar att se till att kraven i PBL tillgodoses och att kontroller görs i tillräcklig omfattning bör den kontrollansvarige se till att kontrollplanen och gällande bestämmel- ser och villkor för åtgärderna följs samt att nödvändiga kontroller utförs. Regeringen framförde gällande kontrollansvariges uppgifter att bidra med underlag för nämndens beslut att: Av förarbetena till nu gällande bestämmelser framgår att den kvalitets- ansvarige inte tänktes fungera som förlängda arm. Syftet var i stället att minska behovet av en detaljerad myndighetskon- troll, dvs. att minska behovet av tillsyn från sida. Den kontrollansvarige bör dock kunna ge besluts- underlag även i inledande och avslutande skeden, inför beslut om bygg- lov och slutbesked.51 49Proposition 2009/10:170, En enklare plan- och bygglag, s. 292 och 308. 5010 kap. 11 § PBL. 5110 kap. 9 § PBL. Proposition 2009/10:170, En enklare plan- och bygglag, s. 308. fick endast den som hade fått godkännande (riksbehörig- het) av ett organ som har ackrediterats för detta ändamål eller den som godkänt för visst arbete utses som kvalitets- ansvarig.52 Genom ändringarna 2011 krävs certifiering som ska utfö- ras av någon som har ackrediterats för detta ändamål enligt Euro- peiska unionens (EU) reglering om ackreditering och teknisk kontroll53 eller av någon som uppfyller motsvarande krav enligt bestämmelser i ett annat land inom EU:s eller Europeiska ekonomiska samarbets- området (EES). Det tydliggjordes att certifieringen ska vara tids- begränsad och avse visst slag av arbete.54 Detta var en följd av genom- förandet av tjänstedirektivet, som hindrar att en myndighet gör sin egen bedömning av om en kontrollansvarig är lämplig för en viss typ av projekt.55 Enligt regeringen ställde de nya uppgifterna och den ökade självständigheten högre krav på den kontrollansvariges kom- petens. Detta tillsammans med att tjänstedirektivet inte gör det möj- ligt för en myndighet att göra en egen bedömning av om en kontroll- ansvarig är lämplig för en viss typ av projekt föranledde kravet på certifiering.56 Kontrollansvariga ska ha den kunskap, erfarenhet och lämplighet som behövs för uppgiften.57 får meddela de föreskrifter om sakkunniga som behövs för tillämpningen av bestämmelserna om krav på kunskap, erfarenhet och lämplighet samt certifiering.58 har meddelat föreskrifter och allmänna råd om certifiering av kontroll- ansvariga.59 529 kap. 14 § ÄPBL. 53Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 765/2008 av om krav för ackreditering och marknadskontroll i samband med saluföring av produkter. 5 § Lag (2011:791) om ackreditering och teknisk kontroll. 5410 kap. 9 § PBL. 55Europaparlamentets och rådets direktiv /123/EG av om tjänster på den inre marknaden (tjänstedirektivet). Proposition 2009/10:170, En enklare plan- och bygg- lag, s. 309 och 479. 56Proposition 2009/10:170, En enklare plan- och bygglag, s. 309. 5710 kap. 9 § PBL. 5810 kap. 23 § PBF. 59Boverkets föreskrifter och allmänna råd om certifiering av kontrollansvariga, (BFS 2011:14). Ställning i förhållande till byggherren Kontrollansvariga ska ha en självständig ställning i förhållande till den som utför den åtgärd som ska kontrolleras.60 Detta bör normalt innebära att den kontrollansvarige exempelvis inte bör vara en nära släkting eller ha ett anställningsförhållande till den som utför åtgär- den.61 I förarbetena har regeringen uttalat att: Det är angeläget att en kontrollansvarig har en oberoende ställning till den som utför den åtgärd som ska kontrolleras. Däremot är det inte möjligt för att pröva om denne har ett anställnings- förhållande eller annan beroendeställning till någon annan än bygg- . Det är inte heller på den grunden möjligt att avvisa en certifierad kontrollansvarig. Det måste i stället ankomma på denne att styrka själv- ständigheten gentemot utföraren. Det är önskvärt att en kontrollansvarig har en stark ställning i organisationen och inte har några andra uppgifter eller förpliktelser i projektet.62 Samma person kan vara byggherre och kontrollansvarig. Det som är av vikt är att kontrollansvarig inte får kontrollera sitt eget utförda arbete. Så länge byggherren inte själv utför arbetena kan byggherren vara kontrollansvarig. Det gäller under förutsättning att byggherren är certifierad som kontrollansvarig. En byggherre som bygger i egen regi och själv utför byggnadsarbetena kan alltså inte vara kontroll- ansvarig i sitt eget byggprojekt. En person som är anställd hos bygg- kan vara kontrollansvarig förutsatt att denne är certifierad och inte själv utför de åtgärder som ska kontrolleras.63 Om kontrollansvarig lämnar eller missköter sitt uppdrag Om den kontrollansvarige lämnar sitt uppdrag ska hon eller han meddela detta till , som ska utse en ny kontroll- ansvarig.64 skyldighet att besluta om en ny kon- trollansvarig infördes 2011.65 beslut om kon- 6010 kap. 9 § PBL. 61Boverkets allmänna råd (2012:8) om den kontrollansvariges självständiga ställning (BFS 2012:8). 62Proposition 2009/10:170, En enklare plan- och bygglag, s. 309 och 479. 63Boverket (2012), Konsekvensutredning – allmänna råd om den kontrollansvariges självständiga ställning, s. 12–13. 6410 kap. 11 och 13 §§ PBL. 65Proposition 2009/10:170, En enklare plan- och bygglag, s. 480. trollansvarig kan inte överklagas.66 Även om det är byggherren som lämnar förslag på kontrollansvarig är det kommunen som både avgör om det finns ett behov av en kontrollansvarig i det aktuella ärendet och beslutar om det.67 Om en kontrollansvarig inte utför sina uppgifter, ska byggherren underrätta . Om en kontrollansvarig har lämnat sitt uppdrag, ska byggherren föreslå en ny kontroll- ansvarig.68 Om finner att en kontrollansvarig har åsidosatt sina skyldigheter ska nämnden entlediga den kontroll- ansvarige från sitt uppdrag och underrätta den som har certifierat den kontrollansvarige om beslutet, och efter förslag från byggherren besluta om en ny kontrollansvarig.69 Certifieringsorganet kan åter- kalla certifieringen, om en kontrollansvarig har visat sig olämplig för sin uppgift.70 7.3.2Myndighetsrapport och remissynpunkter om kontrollansvariga har i rapporten kontrollplan sammanfattat en undersökning med byggnadsinspektörer som uttryckte att det hän- der att kontrollansvariga inte är insatta i projekten och inte är klara över sin roll. När i rapporten sammanfattar inkomna syn- punkter från byggherrar, byggindustri och konsulter så framgår att kontrollansvariga inte vågar anmäla byggen som borde stoppas till av rädsla för att inte få fler uppdrag. konstaterade vidare att samtliga aktörer, inte minst de större bygg- entreprenörerna, upplevde att systemet med kontrollansvariga var ett onödigt, tidskrävande och dyrt pappersarbete som inte hindrar fusk i branschen eller att byggfel uppstår. Vidare framgår att det råder osäkerhet angående i vilken utsträckning kontrollansvarig får utföra kontroller själv, något som haft svårt att svara på då för- arbetena inte ger vägledning i frågan. Representanter för Kontrollansva- rigas har uttryckt olika åsikter i frågan.71 6613 kap. 2 § sjätte punkten PBL. 6710 kap. 9 och 10 §§ och 13 kap. 2 § sjätte punkten PBL. 6810 kap. 12 § PBL. 6911 kap. 35 § PBL. 10 kap. 11 § PBL. 7011 kap. 36 § PBL. 71Boverket, 2014, Förstudie kontrollplan, rapport 2014:11, s. 9–10, 23–26 och 41–45. I remissammanställningen av mer förutsäg- bar byggprocess – Förenklad kontroll av serietillverkade hus framkom en kommentar om att det finns en ojämnhet bland kontrollansvariga som yttrar sig i olika arbetssätt, hanteringar och bedömningar.72 7.3.3Tillämpares syn på kontrollansvariga Kontrollansvarigs ansvarsområde är otydligt Flera kommuner, kontrollansvariga, deltagare vid vår hearing om kontrollen av byggandet, några brandorganisationer och () har framhållit att kontrollansvarigs an- svarsområde är otydligt. Otydligheterna gäller bland annat vilka platsbesök kontrollansvariga måste göra och vad som ska ske vid besö- ken, hur ett slututlåtande ska utformas samt om kontrollansvarig, bygg- herre eller den som utfört kontrollen ska signera i kontrollplanen.73 påtalade att det finns relativt stort tolkningsutrymme för både kontrollansvariga och kommuner gällande förväntade insatser från kontrollansvariga, vilket kan leda till missförstånd och att det saknas författningar och handböcker som preciserar kvalitetsnivå för utförda uppdrag.74 Nyttan med kontrollansvariga ifrågasätts Flera kommuner har påtalat att variationen i kompetensnivå bland kontrollansvariga är stor. Som exempel på bristande kompetens har framförts att en del kontrollansvariga inte förstår hur en kontroll- plan ska se ut samt har otillräcklig kunskap inom konstruktion.