sou · H7B322 · 2019-04-29 00:00:00 — miljöövervakningens uppgift men skulle mycket väl kunna vara det, menar . är direktör för i . Hon är också professor i miljökemi och har forskat på miljöfarliga ämnen i avloppsvatten, dagvatten och soptippar. Flera av hennes studier har handlat om vilka miljöfarliga ämnen som borde ingå i miljöövervakning i städer. Vi har inte alltid tid att vänta in forskningsresultat Världen förändras snabbt och även miljöövervakningen måste bli snabbare. Vi behöver appar där arter kan jagas som Pokemonfigurer, men också system för att samla ihop data ur dammiga byrålådor, menar på WWF. Allt går fortare och fortare – klimatförändringarna skyndar på sig själva och arter förflyttar sig över klotet som aldrig . Vem vet vad som händer med miljögifterna på när tempe- raturen stiger? Plötsliga ”tipping points” kan ge snabba förändringar och det kräver att även miljöövervakningen är snabb, menar . −Det är lätt att säga att ”vi måste vänta tills vi har ett veten- skapligt underlag”, men ibland har vi inte tid att vänta på forsk- ningens maskineri. Om vi inte tar ett beslut genast så kanske vi stänger möjligheten att ta det beslutet . Exempelvis när den svartmunnade smörbulten redan har etablerat sig i så har vi kanske inte längre valet att stoppa den, som vikunde ha haft om vi hade agerat direkt. För att snabba upp bevakningen av biologisk mångfald och invasiva arter ser Tom Arnbom stor potential i så kallad medborgarforskning. EU har ny- ligen tagit fram en app där allmänheten kan rapportera invasiva arter. −Det skulle kunna bli som att fånga Pokemonfigurer. Men det kräver förstås resurser för återkoppling, om någon fångar eller ser en oroande invasiv art så måste en myndighetsperson snabbt dit och ta hand om den. Ett etablerat system för medborgarforskning i är Art- portalen, där allmänheten rapporterar in sina observationer. −När det gäller fåglar så ser du om en sällsynt art kommer in i från . Naturligtvis gäller detta för fåglar mer än för nematoder eller plankton. Artportalen fungerar för de arter som allmänheten intres- serar sig för och det finns brister i datamaterialet som man behöver granska och ta hänsyn till, men här finns en stor underutnyttjad resurs, menar . −Många länsstyrelser och kommuner använder sig av Art- portalen men vi skulle behöva utveckla systemet så att alla använder den på ungefär samma sätt. Det skulle till exempel underlätta att se trender. Han tror också att Artportalen skulle kunna utvecklas för att ta in en del av de bortglömda dataserier som blivit liggande i byrålådor över hela landet. −Det finns enormt mycket. Folk som har kollat vilka arter som häckat i 50 fågelholkar … och när de sedan dör för- svinner alltihop. Vårteckennoteringar från ett helt liv, skalbaggsamlingar och gamla herbarier … Allt detta är förstås inte användbart, men det skulle rymma en väldig kraft om man kunde samla det på ett ställe. Ett sådant ställe skulle kunna vara en uppdaterad version av Art- portalen, menar . Den alarmerande studien om minskningen av insekter i 67 tyska naturreservat som publicerades var inte resultatet av myndig- hetsbevakning utan av ideella insektsentusiasters arbete. Vi har ingen aning om ifall minskningen av insekter i är lika drastisk eftersom vi inte har några bra data, enligt Tom Arnbom. Fåglar och dagfjärilar ingår i dagens miljöövervakning, men det räcker inte för att snabbt plocka upp stora förändringar längre ned i ekosystem- processerna, menar han. −Just nu pågår stora förändringar av ekosystemen, det är en utarmning utan like som inte uppmärksammas tillräckligt eftersom viinte kan se den svart på vitt. Det mesta av miljöövervakningen sköts nationellt medan föränd- ringarna sällan håller sig till nationsgränser. För att kunna se större mönster skulle Tom Arnbom vilja att svenska och norska Artportalen Ofta är EU ett för stort område att överblicka, men är en bra avgränsning i många sammanhang, menar han. Även om miljöövervakningens kärna och överblick måste ligga hos myndigheterna så ser Tom Arnbom att det finns många före- ningar som skulle kunna engageras mer än . och sitter på väldigt mycket kunskap som inte finns någon annanstans. Även bredare organisationer som skulle kunna föra ut övervakningsprojekt till sina medlemmar. Utöver ideella föreningar ser Tom Arnbom också att näringarna borde ta ett större ansvar för miljöövervakningen. −När det gäller invasiva arter har trädgårdsnäringen bidragit mycket till problemet. Därmed borde de också vara skyldiga att hjälpa till med övervakningen. Exempelvis gruvindustrin håller koll på vad de själva släpper ut i luft och vattendrag. Kanske vore det rimligt att de betalade någon promille av sin omsättning för att övervaka hur det som de släpper ut påverkar i nästa steg, resonerar Tom Arnbom. Men vad har egentligen ett gruvföretag för intresse av miljööver- vakning? −Vi måste ligga steget före, för att kunna sätta in åtgärder när det behövs. Annars tar vi stora risker med våra ekosystemtjänster. Fungerar inte de så fungerar ingenting. Vad du än jobbar med så påverkas människors hälsa och det kan bli väldigt stora kostnader. Det är kanske inte så lätt att övertyga företagsledare om att lägga in okända scenarier i budgeten, men det är nog nödvändigt, enligt Tom Arnbom. −Det enda vi kan vara säkra på är att det kommer att hända oväntade saker, och det måste vi förbereda oss på. Tom Arnbom är docent i ekologi och arbetar som expert på och havsfrågor på Världsnaturfonden, WWF. Vi måste bli bättre på att reda ut vad den samlade forskningen faktiskt säger har två uppmaningar när det gäller framtidens miljöövervakning: Satsa på objektiva forskningssammanställningar, och se till att stärka kompetensen på kemikalieområdet. Det första som vill ta upp är att miljööver- vakningen behöver grundas på evidensbaserad miljövård, det vill säga bästa möjliga vetenskapliga underlag. −Det kanske låter som en självklarhet men på miljöområdet har det inte varit självklart att befintlig forskning sammanställs på ett vetenskapligt sätt, säger hon. Forskare inom medicin har länge använt evidensbaserade analys- metoder. Det betyder att man går igenom all forskning inom ett visst område, och då inte bara det som publiceras i vetenskapliga tid- skrifter utan även så kallad grå litteratur, så som myndighets- rapporter. För att genomgången ska bli så objektiv som möjligt så utgår man från en fast metodik. Även resultat som motsäger den stora massan ska inkluderas och undersökas för att se varför de av- viker. Man utgår ofta från ganska begränsade frågeställningar och sammanställer svaren på dessa för att sedan kunna analysera vad forskningen faktiskt säger. −En systematisk utvärdering kännetecknas av noggrann plane- ring, ett metodiskt arbetssätt och en öppen och fullständig redovis- ning av alla bedömningar som gjorts under arbetets gång, berättar . Det här sättet att få fram vetenskapliga svar var nytt på miljö- området när ett forskningsprogram om evidensbaserad miljövård startade , med finansiering från Mistra. ska Formas utveckla en ny enhet som kan ta över arbetet. Detta är ett väldigt bra verktyg för miljöövervakningen, tror . −Ta till exempel anläggning av våtmarker − det har gjorts mycket forskning på detta, men vad säger den egentligen? Vad är nyttan med nya våtmarker, var ska de anläggas och hur? Hon nämner flera områden där samhället har lagt mycket pengar, men där vi faktiskt inte vet riktigt vad den samlade forskningen säger. Några frågor som har tittat på är hur man ska binda kol i jordbruksmark, hur man ska röja vägrenar för att gynna biologisk mångfald, och hur mycket renbete olika marker tål. −Jag tycker att den här sortens forskning ska användas mer strategiskt av de myndigheter som ansvarar för miljöövervakningen, de ska kräva resurser för evidensbaserade analyser. Den andra frågan som vill lyfta är att vi behöver en ordentlig forskningssatsning på kemikalieområdet. −Det finns inga stora pengar här, forskargrupperna är små och splittrade vid olika lärosäten. Inte heller har vi tillräckligt med studenter som kan ta vid när dagens forskare går i pension, så vi ser att kompetensen håller på att tunnas ut. Forskningen kring miljögifter började byggas upp , men har klimat och biologisk mångfald tagit mer fokus på miljöområdet, och antalet kunniga miljökemister blir färre och färre, menar hon. som nya kemikalier dyker upp i allt snabbare takt. −Det är hormonstörande ämnen, PFAS, nikotinoider, listan kan göras lång … När det gäller hormonstörande ämnen har svensk forskning verkligen bidragit till en reglering inom EU, och vi har en viktig roll att spela här. Ett bra forum för att satsa på kompetensen inom giftfri miljö är konsortiet Swetox, tror . Det är ett samarbete mellan elva universitet som jobbar med toxikologiska vetenskaper. Swetox har byggts upp i ett femårigt projekt, och behövs en fort- sättning för att utveckla och använda resultaten som kommit fram. Utöver dessa två stora frågor gör även några mindre spaningar mot framtidens miljöövervakning. Hon tror att gruvindustrin är ett område att vara uppmärksam på. Det handlar förstås om avfall men även om andra sorters störningar. −Vi behöver helt enkelt titta på hela paketet gruvor. Hon tror också att bullerövervakning kommer att bli ännu viktigare , när städerna förtätas och fler och fler män- niskor bor intill vältrafikerade vägar. har ägnat en stor del av sitt yrkesliv åt skogsforskning. Bland annat var hon ansvarig för forsknings- programmet Future som rektor vid SLU. Där har man satsat mycket på konfliktforskning, att få olika grupper att prata med varandra och jämka samman skilda intressen. −En aktuell fråga är hur vi ska använda skogen för att få störst klimatnytta. Ena lägret av forskare menar att skogen ska stå kvar och växa, medan den andra sidan menar att vi måste använda skogen för att ersätta fossila bränslen. Här är det lätt att hamna i skyttegravar där båda sidor spottar ur sig fakta utan att lyssna på varandra. För att reda ut skiljelinjerna och grunden för olika ställningstaganden satsar Future bland annat på diskussioner och seminarier. Här kan det finnas saker för miljöövervakningen att lära sig av, tror . −När miljömål överlappar och hamnar i konflikt med varandra så måste vi titta ut från stuprören. Det vetenskapliga sättet att an- gripa saker kan man använda för att undersöka konflikter. Detta är något som samhällsvetenskapliga och tvärvetenskapliga forskare kan bidra med, tror hon. De är mer vana att analysera frågor som ”Varför gör vi inte som vi borde, vad är det som styr våra handlingar?” −Till och med besluten i miljöövervakningen tas av människor som styrs av delvis omedvetna ideal och idéer, som vi alla gör. Då gäller att man inte bara tycker, utan har ett så objektivt underlag som möjligt att utgå ifrån. är preses för Kungliga skogs- och lantbruks- . Hon har varit rektor för SLU, forskningschef på och huvudsekreterare på forskningsrådet Formas. Hon är även docent i strukturell botanik och adjungerad professor. Många nya kemikalier sprids innan vi ens vet att vi borde leta efter dem Non-target screening, sensorer och effektbaserade mätningar … det finns gott om nya metoder som kan göra miljöövervakningen mer effektiv. Men vi måste granska metoderna noga och inte kasta oss över enkla lösningar, säger som är forskningschef på . jobbar med flera forskningsprojekt på kemikalie- området. Här är det jätteviktigt att miljöövervakningen ligger i framkant och levererar data, menar han. introduceras mängder av nya ämnen i samhället där vissa kan ha negativa effekter i naturen och i våra egna kroppar. Dem måste vi identifiera på ett tidigt stadium innan de har fått stor spridning. Screeningprogrammen som ingår i miljöövervakningen är oerhört viktiga för att hitta nya potentiella problem, enligt , men teknikutvecklingen går fort och det finns många nya metoder som skulle kunna göra övervakningen snabbare, mer heltäckande och effektivare. −Mängder av nya kemikalier sprids innan vi ens vet att vi borde leta efter dem. Ett sätt att hantera det är så kallad non-target screening, en metod som gör att vi kan identifiera många ämnen och lagra resultaten elektroniskt. En fördel med denna breda analysmetodik är att man kan gå bakåt itiden och titta i gamla prov om ett visst ämne har funnits med tidigare, utan att uppmärksammas. Den här tekniken är avancerad och ställer höga krav på laboratorier, lagring och analyser, men det finns ett antal laboratorier i som kan använda den , enligt . Det kräver dock att myndigheterna ser nyttan med detta och ställer krav. −Om man har ambitionen att identifiera potentiella problem tidigt så borde det vara kostnadseffektivt på lång sikt, trots att själva genomförandet blir dyrt. Ett sätt att hålla nere framtida kostnader för miljöövervakning kan vara att komplettera vissa fältmätningar med mindre arbets- krävande metoder, som passiv provtagning eller sensorer som kan mäta föroreningar direkt. Det pågår mycket utvecklingsarbete med sensorer, och det är helt rätt riktning att gå i enligt , men varnar han för en övertro på sensorernas möjligheter. −Billiga och enkla metoder väcker förstås väldigt stort intresse, men mätningar från sensorer ger inte alltid så hög mätprecision. Här pågår ju utveckling, men man måste vara medveten om vilka osäker- heter man får från den här sortens mätningar. De som sysslar med miljöövervakning behöver hålla ögonen på detta så att man inte kastar sig in i något utan att vara säker på att man får det man behöver, menar han. Ytterligare en ny metod som tycker är värd att titta mer på är så kallade effektbaserade mätningar, som kan säga hur ämnena i ett vattenprov påverkar organismer. Dessa biologiska tester används redan, exempelvis i vissa reningsverk. Där separerar man avloppsvattnet i olika fraktioner och tittar på vilka ämnen som ger en viss effekt. Effektbaserade mätningar skulle bland annat vara användbara för att säkerställa god ekologisk status, vilket är ett av målen inom EU:s vattendirektiv. Miljöövervakningen är ofta foku- serad på ett antal ämnen som kanske inte ringar in påverkan på organismer, enligt . De effektbaserade metoderna är fortfarande delvis på forskningsstadiet, förtydligar han. −I nuläget är de avancerade och dyra, så jag menar inte att de skulle användas i vartenda övervakningsprogram av vatten, men kanske på några utvalda platser. I gränslandet mellan kemi och biologi ligger också ekosystem- effekter av luftföroreningar. I NEC-direktivet, om minskning av nationella utsläpp av vissa luftföroreningar som ska genomföras i EU , är medlemsländerna ålagda att övervaka luft, mark och vatten i områden där man också tittar på hur ekosystemen och den biologiska mångfalden utvecklas. Detta har en del gemensamt med befintliga övervakningsprogram inom Luft- konventionen. Här borde vi kunna använda oss av det arbete vi redan har gjort, och utveckla det vidare, tror . −Det här ska bli till långsiktig miljöövervakning så det är viktigt att vi tänker brett och ser till att informationen man samlar in blir nyttig på flera sätt. Inom EU och internationella nätverk pågår också ett arbete med gränsöverskridande insamling av miljödata, berättar . Ett globalt initiativ heter Group on Earth Observations (), som bland annat satsar på att utveckla övervakning genom satelliter och att bygga ihop nationella datasystem. Det finns stora vinster i att till exempel kunna lägga ihop satellitdata från hela världen, tror . −Det satsas mycket forskningspengar på det här. Utredningen om miljöövervakning borde fundera på om vi vill vara med och titta på vilka strategiska beslut som har tagits. Avslutningsvis pekar på en lucka i dagens miljö- övervakning, nämligen luften inomhus som han menar är väldigt viktig när det handlar om människors hälsa. −Många utvärderingar av föroreningar bygger på exponering utomhus men vi är ju faktiskt inomhus större delen av tiden. Ska man titta på människors hälsa så är innemiljön väldigt viktig. är det otydligt vem som är ansvarig för detta. Innemiljöerna är många och kanske inte alldeles enkla att mäta, men ett första steg skulle kunna vara att undersöka luften i offentliga lokaler som skolor, menar . är forskningschef på . jobbar han med bland annat EU:s forskningsprogram Solutions, som handlar om hur vi ska upptäcka och åtgärda framtida miljöproblem i vatten, och det svenska forskningsprogrammet dish () om luftföroreningar. Övervakningen av biologisk mångfald är ett akut område När det gäller mångfalden av arter är miljöövervakningens nät alldeles för grovmaskigt. Vi riskerar att inte se förändringar , säger naturvårdschef och klimat- och juridikchef . och gör en framtidsspaning tillsammans. De vill spana över gränserna på sina respektive ämnesområden, vilket de också ser ett stort behov av inom miljöövervakningen. −Myndigheter behöver mer fasta former för att samverka över gränserna. Det skulle hjälpa oss att hitta potentiella miljöhot innan de har vuxit sig stora, menar . Han ser miljöövervakningen som avgörande för att identifiera miljöförändringar tidigt, övervaka medborgarnas rätt till ren luft och rent vatten och för att se om styrmedel fungerar som det var tänkt. −Utan bra övervakning är det till exempel omöjligt att veta om åtgärder mot enskilda avlopp fungerar för att minska kustnära över- gödning. Vikten av miljöövervakning ökar allteftersom miljöproblemen blir mer komplexa och utsläppskällor mer diffusa, enligt . −Ju högre exploateringstrycket är och ju mindre vi har kvar av ursprungliga biotoper, desto större blir kravet på att utvärdera vad som händer i ekosystemen. Trots en positiv utveckling på en del områden kan alltså kraven på övervakningens kvalitet och bredd öka. Ur perspektiv är biologisk mångfald ett akut område där miljöövervakningen behöver förbättras. −Dagens övervakning fångar bara upp brottsstycken av vad som händer i svensk natur. Även om övervakningen generellt är av god kvalitet finns det brister, särskilt när det gäller ekosystem och lägre organismer. Där riskerar vi att viktiga förändringar inte fångas upp . kom en tysk studie som visade en minskning av flygande insekter på . Den fick många att fråga sig hur situationen ser ut i , och det har vi inget bra svar på , enligt . En annan varningsklocka som han ser nu är tiaminproblematiken och ejdrarnas situation i . fyller i att vi har utarmat naturen nu att vi kan stå inför så kallade tipping points, gradvisa svårupptäckta förändringar som plötsligt går över en gräns där effekterna blir stora. −Att insekterna blir färre märks inte genast ur ett mänskligt per- spektiv, men kom en studie som visar att stenskvättorna inte hittar nog med mat att föda upp sina ungar, som uteslutande äter insekter. Ett annat exempel är att blåbärsriset har minskat på grund av ökad kvävebelastning. Det märks inte ur ett mänskligt perspektiv eftersom det fortfarande finns gott om blåbärsris. Men eftersom blåbär är en nyckelart i stora delar av våra skogar, som många andra arter är beroende av, så skulle det kunna komma en brytpunkt där många djur och fåglar plötsligt drabbas. Minskningen av blåbärsris följs av Riksskogstaxeringen och ingår alltså i miljöövervakningen, men vi behöver hitta fler sådana viktiga, vanliga arter att följa, enligt . Inom EU:s Art- och habitatdirektiv följs utvecklingen upp för ett antal arter och natur- typer. Bedömningarna utgår från begreppet gynnsam bevarande- status som vi skulle kunna använda oss av ännu mer, tycker . −Gynnsam bevarandestatus är såvitt vi kan se den bästa utgångs- punkten vi har för att utvärdera hur naturen mår. I Art- och habitatdirektivet finns en grund som skulle kunna byggas ut för att bättre fånga upp förändringar i den svenska och faunan, menar . −Urvalet av naturtyper har hög naturvårdsrelevans, men när det gäller arter är det långt ifrån heltäckande. I direktivets artlistor ingår inga svampar, inga lavar, och det är ganska skruttigt när det gäller vattenorganismer. Arterna valdes ut innan var med i EU och skulle vi behöva komplettera med arter som är mer representativa arter för svensk del, anser han. Artdatabanken borde få i uppdrag att ta fram ett smart designat system för att fånga upp förändringar i den bio- logiska mångfalden, och göra ett urval av lämpliga arter. −Det bör vara paraplyarter som kan representera stora art- grupper. En sådan är exempelvis vitryggig hackspett. När den når gynnsam bevarandestatus så kan vi utgå ifrån att mängder av andra arter som är beroende av gammal lövskog också har det. Men räcker inte Rödlistan för att övervaka minskningen av olika arter? −Nej, Rödlistan är i allt väsentligt en prognos. Det är en beräk- ning av hur stor risken för utdöende inom nationens gränser . Miljöövervakning handlar också om att se trender, men den måste bygga på en mer systematisk undersökning av tillståndet . När det gäller många arter är underlaget om deras utveckling otillräckligt , och rödlistningen blir inte säkrare än en kvalifice- rad gissning, enligt . har historiskt jobbat mycket med kopp- lingen mellan fauna och miljögifter, exempelvis när det gäller pil- grimsfalk och havsörn. Att övervaka förändringen av biologisk mång- fald är naturligtvis viktigt ur många synvinklar, men en viktig aspekt är att ha indikatorer som visar miljöproblem innan de blir uppenbara ivåra egna kroppar, menar och . Ett sätt att skapa utrymme för bättre övervakning av biologisk mångfald är att kräva att de branscher som skapar miljöproblem är med och finansierar övervakningen av dem. −De kommer kanske inte att välkomna det men om vi kan involvera näringslivet i diskussionen så tror jag att det går att lösa, säger . lägger till att det övergripande ansvaret för miljö- övervakningen alltid måste ligga kvar på statlig nivå. Han ser en fara iatt lägga större delar på kommunerna. −Det är risk att det går lokalpolitik i den lokala övervakningen. Om till exempel kommunerna själva skulle rapportera in hur de sköter strandskyddet skulle du få helt andra siffror än om natur- vårdsverket gör det. är miljöjurist och chef för klimat- och juridikavdelning. är biolog och chef för skogs- och naturvårdsavdelning. Kartläggning av miljöövervakning i Enligt våra direktiv ska vi göra en övergripande beskrivning av miljö- övervakning i de nordiska länderna. har bistått utredningen med en sådan kartläggning. Den har utförts av . Kartläggningen syftar till att ge en övergripande bild av miljö- övervakningen i de nordiska länderna och gör inte anspråk på att vara en sammanställning över samtliga program eller kostnader. För en mer fördjupad inblick i de olika systemen krävs en större insats efter- som de olika nationernas system och program genomgående är komplexa. I uppdraget ingick att se över miljöövervakningen i (exklusive och ), (exklusive ) och , har inte ingått. I uppdraget ingick även att ge en kortfattad beskrivning av miljö- övervakning som bedrivs på europeisk nivå. analyser och kartläggningar av övervakning i de nordiska länderna har genomförts vid ett flertal tillfällen, t.ex. i ett regerings- uppdrag 1996 (4543-1). I denna kartläggning har inte ingått att jämföra mellan tidigare gjorda analyser och denna. Enligt överenskommelsen mellan utredningen och Naturvårds- verket omfattar kartläggning följande delar. Beskriva hur begreppet miljöövervakning definieras i respektive nation. Där det är möjligt beskrivs också övervakning som av natio- nen inte bedöms omfattas av begreppet men som kan vara av intresse för utredningen. Övergripande beskriva kostnader/utgifter för aktiviteter som ingår i eller kopplar till miljöövervakning. Beskriva hur miljöövervakningen är organiserad, med avseende på kedjan beställare-utförare. Beskriva vem/vilka som gör prioriteringar av insatser/aktiviteter och hur beslutsprocessen ser ut. Utveckla i vilka former samverkan sker mellan de olika aktörerna, och på olika nivåer. Nationell, regional och lokal miljöövervakning Redovisa om och hur miljöövervakningen bedrivs på de olika nivåerna. Redovisa hur resultaten från verksamheten sammanställs, analyseras och sprids.