sou · H7B318 · 2019-05-03 00:00:00 — Men, utredningen har under intervjuer och studiebesök erfarit att en del barn, födda och uppvuxna i med utrikesfödda för- äldrar, också får studiehandledning på sitt modersmål, då deras svenska bedöms vara otillräcklig eller för att de uppfattas vara i behov av extra pedagogiska åtgärder. En elev ska få studiehandledning på sitt modersmål, om eleven behöver det.7 Stödet är på intet sätt enbart begränsat till nyanlända elever. En elev som ska erbjudas studiehandledning och som före sin ankomst till har undervisats på ett annat språk än modersmålet får ges studiehandledning på det språket i stället för på modersmålet, om det finns särskilda skäl.8 För nyanlända elever som tagits emot i högstadiet gäller en förstärkt rätt till studiehandledning. Dessa elever ska få studiehandledning på modersmålet om det inte är uppenbart obehövligt. I tabellen nedan redovisar utredningen fördelningen utifrån elever- nas födelseland. 75 kap. 4 § skolförordningen. 85 kap. 4 § skolförordningen. 93 kap. 12 § skollagen. Deltagande i studiehandledning på modersmål *Elever som har studiehandledning på modersmålet 2014/15. **Elever som fortsatte med studiehandledning /16 av de elever som hade stödet 2014/15. ***Elever som fortsatte med studiehandledning /17 av de elever som hade stödet 2014/15 och 2015/16. ****Elever som fortsatte med studiehandledning /18 av de elever som hade stödet 2014/15, 2015/16 och 2016/17. var det vanligaste födelselandet för elever som fick studie- handledning på modersmålet /15, åtföljt av , och . Bland dessa fyra födelseländer är eleverna födda i de som i störst utsträckning har fortsatt få studiehandledning under de kommande läsåren. Följaktligen, fick nästan varannan elev född i studiehandledning under det andra läsåret, drygt var femte även under det tredje läsåret och även under det fjärde läsåret. Intressant är det att av sverigefödda elever som /15 fick studiehandledning på modersmålet, fort- satte få stödet under det kommande 2015/16 läsåret, under det tredje och under det fjärde läsåret. Deltagande i studiehandledning på modersmål 7.1.3Deltagande för elever som hade studiehandledning på modersmålet /15, utifrån föräldrarnas utbildningsnivå10 I tabellen nedan redovisas föräldrarnas högsta utbildningsnivå för de 15 648 elever som /15 fick studiehandledning på moders- målet samt hur många i de olika kategorierna fortsatte få stödet under de tre kommande läsåren. *Elever som har studiehandledning på modersmålet 2014/15. **Elever som fortsatte med studiehandledning /16 av de elever som hade stödet 2014/15. ***Elever som fortsatte med studiehandledning /17 av de elever som hade stödet 2014/15 och 2015/16. ****Elever som fortsatte med studiehandledning /18 av de elever som hade stödet 2014/15, 2015/16 och 2016/17. ^I underlag är uppgift om 1–4 elever sekretessprickad (--) för att undvika röjande av enskilda elever. I de fall det är möjligt att räkna fram en sekretessprickad uppgift utifrån övriga uppgifter, avrundas näst högsta värdet till närmaste tiotal. ~Innebär att antalet är avrundat för att individuella värden inte ska kunna lösas ut med hjälp av totalsumman. Först ska det konstateras att det saknas uppgifter om föräldrarnas högsta utbildningsnivå för av samtliga elever. Dessa ele- ver tas bort från sammanställningen nedan. 10Gällande uppgifter om föräldrarnas utbildningsnivå har inte tagit hänsyn till utbildningens progression. Det som redovisas är den utbildning som föräldrarna hade under basåret. Till exempel, om man hade gymnasial utbildning /16 men hade eftergymnasial utbildning /17 så syns inte det i tabellen. Deltagande i studiehandledning på modersmål av alla elever som har uppgifter om gällan- de föräldrarnas högsta utbildningsnivå, och som fick studiehand- ledning på modersmålet /15 hade föräldrar med grund- skoleutbildning. För merparten var den kortare än . hade gymnasial utbildning och hade någon form av efter- gymnasial utbildning (kort, lång och forskarutbildning). Om vi jämför två ytterligheter, å ena sidan elever med föräldrar med grundutbildning, kortare än (3 513 elever /15) och å andra sidan, elever med föräldrar med lång eftergymnasial utbildning (3 226 elever), då kan vi se att av eleverna från den förra gruppen fortsätter med studiehandledningen även under det kommande läsåret. För den senare gruppen är motsvarande andel . av eleverna med föräldrar med grundutbild- ning, kortare än , fortsätter med studiehandledningen under ett tredje och under ett fjärde läsår. Motsvarande andel för elever med föräldrar med lång eftergymnasial utbildning är 16 pro- cent under ett tredje läsår och under ett fjärde läsår. Skill- naden framstår ändå inte som särskilt stor, med tanke på hur mycket betydelse för elevernas prestationer som tillmäts föräldrarnas utbild- ningsnivå. Det måste understrykas att utredningen inte har haft möj- lighet att koppla statistiken till de enskilda elevernas (med alla rele- vanta bakgrundsvariabler) progression genom systemet. Uppgifterna ger dock en övergripande indikation om att föräldrarnas utbild- ningsbakgrund spelar viss roll i hur länge en elev bedöms vara i behov av stödåtgärden. 7.1.4Deltagande för elever som började med studiehandledning på modersmålet under /16, 2016/17 samt 2017/18, utifrån årskurs och kön I de tre föregående delavsnitten har utredningen redovisat elever som fått studiehandledning på modersmålet /15 och de som fortsatt med stödet under de kommande läsåren fram /18. En begränsning i det materialet är att vi inte riktigt vet hur många av dem som fick studiehandledning /15 var nybör- jare samt hur många och som tidigare fått stödet. I det material som utredningen redovisar i detta och de nästkom- mande delavsnitten är denna begränsning åtgärdad. Deltagande i studiehandledning på modersmål Nedan redovisar utredningen i tre separata tabeller antalet elever som har personnummer och som fick studie- handledning på modersmålet /16, 2016/17 och 2017/18 samt för de två första även antalet elever som fortsatte ha stödet under kommande läsår. *Elever med studiehandledning som fick stödet /16. **Elever med studiehandledning /17, av de elever som första gången fick stödet 2015/16. ***Elever med studiehandledning /18, av de elever som första gången fick stödet 2015/16 och fortsatte få stödet 2016/17. ^I underlag är uppgift om 1–4 elever sekretessprickad (--) för att undvika röjande av enskilda elever. I de fall det är möjligt att räkna fram en sekretessprickad uppgift utifrån övriga uppgifter, avrundas näst högsta värdet till närmaste tiotal. ~Innebär att antalet är avrundat för att individuella värden inte ska kunna lösas ut med hjälp av totalsumman. /16 får 10 598 elever studiehandledning på modersmålet.11 Andelen som fortsätter det kommande /17 är . fortsätter med stödet under ett tredje läsår. Intressant är att flest elever med studiehandledning finns i 11Av den tidigare redovisningen framgår att 6 218 elever fortsatte med studiehandledning /15. Antalet om 6 218 elever inbegriper både elever som hade fått stödet /15 och de som hade fått det tidigare. Det saknas dock exakta uppgifter om hur fördelningen mellan årskohorterna ser ut. /16 tillkommer ytterligare 3 083 elever med okänd bakgrund, som får studiehandledning på modersmålet. Det sammanlagda antalet elever med stödet 2015/16 är således 19 899. Deltagande i studiehandledning på modersmål årskurserna 1 och 9. Med avseende på stadierna, finns flest elever med studiehandledning i lågstadiet (av samtliga), därefter kom- mer högstadiet () och mellanstadiet av samtliga elever. Fördelningen mellan pojkar och flickor bland de 10 598 nybörjarna /16 påminner i mångt och mycket om det föregående läsåret. Ungefär hälften av eleverna i alla årskurser (med naturligt undan- tag av årskurs 9) fortsätter med stödet i ytterligare ett läsår. Intres- sant dock är att andelen elever i de olika årskurserna som får stödet ett tredje läsår (2017/18) är ordnad i fallande skala från årskurs 1 (flest andel har stödet ett tredje år, då dessa elever naturligt nog finns i årskurs 3, motsvarande av de som fick stödet 2015/16) till årskurs 6 (nu i årskurs 8, motsvarande 27 pro- cent). Trenden bryts för elever i årskurs 7, som under det tredje läsåret med stödet hunnit komma till årskurs 9, där av de ursprungliga eleverna fortsatte med studiehandledning. Årskur- serna 8 och 9 går inte att jämföra för tredje läsåret, då de flesta har hunnit lämna /18. Dock ser vi att av de 1 289 eleverna som fick studiehandledning /16, när de gick i årskurs 9, går ett tionde år i grund- skolan. Färre än fem elever går ett elfte år i . Cirka 60 elever som /16 gick i årskurs 8 är kvar i ett tionde år, /18. Som det framgår av nästa tabell ökade antalet elever som fick studiehandledning /17 till 12 995. Det totala antalet elever med personnummer som hade stödet i grund- skolan under det läsåret var cirka 22 000, inklusive de som började få stödet de föregående läsåren. Antalet elever med okänd bakgrund som hade studiehandledning /17 ökade rejält och uppgår till 7 796. Som tidigare framhållits vet vi inte hur många av dessa elever var nybörjare, hur många som var inne på sitt andra eller tredje läsår med stödet. Deltagande i studiehandledning på modersmål *Elever med studiehandledning som fick stödet /17. ** Elever med studiehandledning /18, av de elever som första gången fick stödet 2016/17. Fördelningen mellan pojkar och flickor är mer eller mindre oför- ändrad. Jämfört med föregående läsår kan vi se att fördelningen gällande elevpopulationen med studiehandledning mellan stadierna har svängt till lågstadiets fördel av alla nybörjare. Högstadiet har och mellanstadiet 31 procentig andel. Mer än varannan elev fortsätter med stödet under minst ett läsår till. Återigen, av naturliga skäl, är tappet störst i årskurs 9, men ändå fortsätter 102 elever i ett läsår till i . Flest elever som får studiehandledning i ett läsår till började få stödet i årskurs 8, mot- svarande , därefter kommer årskurs 7 . Minst andel elever som får studiehandledning i ett läsår började få stödet i årskurs 6, motsvarande . De övriga årskurserna ligger på . Som det framgår av tabellen nedan ökar antalet elever som har personnummer som får studiehandledning på modersmålet /18 till 15 869. Deltagande i studiehandledning på modersmål Det totala antalet elever med studiehandledning, inklusive de som hade börjat med stödet de föregående tre läsåren är 26 221. Här tillkommer ytterligare två kategorier elever som väsentligt ändrar det sammanlagda antalet med stöd 2017/18. Den första är 4 270 elever med okänd bakgrund. Den andra är de 2 022 elever som tidigare hade påbörjat, sedan hoppat av och till slut åter fått stödet detta läsår. Tillsammans med elever som har personnummer, både nybörjare och de som kontinuerligt haft stödet , uppgår det totala antalet elever med studiehandledning läs- /18 till 32 513. De utgör av alla elever i . Andelen pojkar ökar till . Flest elever finns i årskurs 1. Andelen elever i lågstadiet ökar till av samtliga elever. Högstadiet har och mellanstadiet av samtliga elever. Deltagande i studiehandledning på modersmål 7.1.5Deltagande för elever som började med studiehandledning på modersmålet under /16, 2016/17 samt 2017/18, utifrån migrationsbakgrund och födelseland I delavsnittet presenteras uppgifter för elever som har personnum- mer som fick studiehandledning under läsåren 2015/16, 2016/17 och 2017/18. Vi följer hur eleverna för- delas utifrån variablerna migrationsbakgrund och de tio största födelseländerna. Tabell 7.8 Elever med studiehandledning, nybörjare /16 och fortsättning under kommande läsår Läsår 2015/16 Läsår 2016/17 Läsår 2017/18 Antal elever** Antal elever*** Född i , båda föräldrarna *Elever med studiehandledning som fick stödet /16. **Elever med studiehandledning /17, av de elever som första gången fick stödet 2015/16. ***Elever med studiehandledning /18, av de elever som första gången fick stödet 2015/16 och fortsatte få stödet 2016/17. Av de 10 598 elever som /16 fick studiehandledningen är 8 809 () födda utomlands och 1 703 är födda i (varav av samtliga har utrikes- födda föräldrar och har åtminstone en förälder född i ). Trenden med hur många sverigefödda elever som får studiehandledning upprätthålls i förhållande till föregående läsår. av dessa elever får studiehandledning under ett andra läsår och 270 () även under ett tredje läsår i rad. Nästan hälften av utrikesfödda elever får stödet under minst ett läsår till och drygt var fjärde får det även under ett tredje läsår (2017/18). Deltagande i studiehandledning på modersmål 7.1.5Deltagande för elever som började med studiehandledning på modersmålet under /16, 2016/17 samt 2017/18, utifrån migrationsbakgrund och födelseland I delavsnittet presenteras uppgifter för elever som har personnum- mer som fick studiehandledning under läsåren 2015/16, 2016/17 och 2017/18. Vi följer hur eleverna för- delas utifrån variablerna migrationsbakgrund och de tio största födelseländerna. Tabell 7.8 Elever med studiehandledning, nybörjare /16 och fortsättning under kommande läsår Läsår 2015/16 Läsår 2016/17 Läsår 2017/18 Antal elever** Antal elever*** Född i , båda föräldrarna *Elever med studiehandledning som fick stödet /16. **Elever med studiehandledning /17, av de elever som första gången fick stödet 2015/16. ***Elever med studiehandledning /18, av de elever som första gången fick stödet 2015/16 och fortsatte få stödet 2016/17. Av de 10 598 elever som /16 fick studiehandledningen är 8 809 () födda utomlands och 1 703 är födda i (varav av samtliga har utrikes- födda föräldrar och har åtminstone en förälder född i ). Trenden med hur många sverigefödda elever som får studiehandledning upprätthålls i förhållande till föregående läsår. av dessa elever får studiehandledning under ett andra läsår och 270 () även under ett tredje läsår i rad. Nästan hälften av utrikesfödda elever får stödet under minst ett läsår till och drygt var fjärde får det även under ett tredje läsår (2017/18). Deltagande i studiehandledning på modersmål 7.1.5Deltagande för elever som började med studiehandledning på modersmålet under /16, 2016/17 samt 2017/18, utifrån migrationsbakgrund och födelseland I delavsnittet presenteras uppgifter för elever som har personnum- mer som fick studiehandledning under läsåren 2015/16, 2016/17 och 2017/18. Vi följer hur eleverna för- delas utifrån variablerna migrationsbakgrund och de tio största födelseländerna. *Elever med studiehandledning som fick stödet /16. **Elever med studiehandledning /17, av de elever som första gången fick stödet 2015/16. ***Elever med studiehandledning /18, av de elever som första gången fick stödet 2015/16 och fortsatte få stödet 2016/17. Av de 10 598 elever som /16 fick studiehandledningen är 8 809 () födda utomlands och 1 703 är födda i (varav av samtliga har utrikes- födda föräldrar och har åtminstone en förälder född i ). Trenden med hur många sverigefödda elever som får studiehandledning upprätthålls i förhållande till föregående läsår. av dessa elever får studiehandledning under ett andra läsår och 270 () även under ett tredje läsår i rad. Nästan hälften av utrikesfödda elever får stödet under minst ett läsår till och drygt var fjärde får det även under ett tredje läsår (2017/18). Deltagande i studiehandledning på modersmål *Elever med studiehandledning som fick stödet /16. **Elever med studiehandledning /17, av de elever som första gången fick stödet 2015/16. ***Elever med studiehandledning /18, av de elever som första gången fick stödet /16 och fortsatte få stödet 2016/17. X indikerar att födelselandet inte var bland de tio största under det läsåret. var det vanligaste födelselandet för elever som fick studiehandledning /16, motsvarande 26 pro- cent av alla elever. Därefter kommer elever födda i med av eleverna födda i fortsätter med stödet under det kommande läsåret och 32procent av de som fick stödet /16 fortsätter även under ett tredje läsår i rad. För elever födda i var andelen under ett läsår till samt under ett tredje läsår. För de sverigefödda eleverna är andelen under ett läsår till samt under ett tredje läsår. Om vi jämför de tre vanligaste födelseländerna, kan vi se att elever födda i , som fick studiehandledning /16, procentuellt sett får stödet än elever födda i och i väsentligt större utsträckning än elever födda i . Deltagande i studiehandledning på modersmål Det kommande /17 ökar antalet elever som får studiehandledning med cirka 2 400. Anledningen är att framför allt elever födda i , som anlände börjar få uppehållstillstånd, folkbokföras och redovisas i statistiken. Men fortfarande ser vi att elever födda i , som får studiehandledning på modersmålet 2016/17, fortsätter få stödet i samma utsträckning som föregående år, motsvarande av alla nybörjare. *Elever med studiehandledning som fick stödet /17. **Elever med studiehandledning /18, av de elever som första gången fick stödet 2016/17. Som det framgår av tabellen nedan utgör elever födda i av alla som fick studiehandledning /17. Elever födda i utgör och elever födda i av samtliga i denna kohort. Intressant att notera är att antalet elever födda i som får studiehandledning på modersmålet ökar med 225 i förhållande till föregående läsår. av eleverna födda i fortsätter med stödet i ytter- ligare ett läsår, att jämföra sverigefödda elever och elever födda i . Deltagande i studiehandledning på modersmål *Elever med studiehandledning som fick stödet /17. **Elever med studiehandledning /18, av de elever som första gången fick stödet /17. X indikerar att födelselandet inte var bland de tio största under det l äsåret. Av tabellen nedan framgår det att andelen utrikesfödda elever har ökat under /och andelen sverigefödda har minskat något till . För av eleverna saknas uppgifter. Deltagande i studiehandledning på modersmål Både antalet och andelen elever födda i ökar rejält och utgör 6 av alla elever. och är fort- farande de två näst vanligaste födelseländerna av samtliga elever. 7.1.6Deltagande för elever som började med studiehandledning på modersmålet under /16, 2016/17 samt 2017/18, utifrån föräldrarnas utbildningsnivå Det saknas uppgifter om föräldrarnas högsta utbildningsnivå för nästan en fjärdedel av de elever som fick studie- handledning /16. Bland de återstående 8 103 eleverna med kända uppgifter utgör föräldrar med endast grundskoleutbild- ning (eller kortare) den största gruppen (). 28 pro- cent av eleverna har föräldrar med gymnasial utbildning och 34 pro- cent har föräldrar med någon form av eftergymnasial utbildning (kort, lång och forskarutbildning). av eleverna vars föräldrar hade som högsta utbildningsnivå fortsatte med stödet under ett andra läsår och av den ursprungliga kohorten fortsatte även under ett tredje läsår. av eleverna vars föräldrar har någon form av Deltagande i studiehandledning på modersmål eftergymnasial utbildning fortsatte med stödet under ett andra och under ett tredje läsår. Elever vars föräldrar hade gym- nasieutbildning som högsta utbildningsnivå fortsatte allra minst med stödet under ett andra läsår (). fortsatte under ett tredje läsår. *Elever med studiehandledning som fick stödet /16. **Elever med studiehandledning /17, av de elever som första gången fick stödet 2015/16. ***Elever med studiehandledning /18, av de elever som första gången fick stödet 2015/16 och fortsatte få stödet 2016/17. Om vi förutsätter att studiehandledning som en stödåtgärd upphör när lärarna och rektorn bedömer att eleven är i behov av den, kan det konstateras att elever vars föräldrar har gymnasial utbildning klarar sig bäst . Med andra ord behö- ver de i minst utsträckning fortsatt studiehandledning. Något para- doxalt framstår det som att elever vars föräldrar har eftergymnasial utbildning och de vars föräldrar har grundskoleutbildning som högsta utbildningsnivå procentuellt sett klarar sig lika bra (eller mindre bra) . Det som dock kan spöka här är elever med okänd bakgrund som fått studiehandledning . Egentligen är det svårt att dra några generella slutsatser, då vi saknar djupare statistik kopplad till enskilda elevers progression. Deltagande i studiehandledning på modersmål I nästa tabell presenteras föräldrarnas högsta utbildningsnivå för den elevkohort som /17 fick studie- handledning på modersmålet. Även här är bortfallet på grund av okända uppgifter ganska stor, . *Elever med studiehandledning som fick stödet /17 . ** Elever med studiehandledning /18, av de elever som första gången fick stödet 2016/17 . Bland de 9 576 eleverna med kända uppgifter utgör elever vars för- äldrar har någon form av eftergymnasial utbildning (kort, lång och forskarutbildning) den största gruppen, motsvarande . Elever vars föräldrar har grundskoleutbildning (inklusive kortare än ) utgör och elever vars föräldrar har gymnasie- utbildning utgör av alla elever med kända uppgifter. Skill- naden mellan vilka som fortsätter med stödet efter ett läsår är mer kännbar här än i de föregående fallen. av alla elever med kända uppgifter som /17 fick studie- handledning och vars föräldrar har grundskoleutbildning som högsta utbildningsnivå, fortsätter med stödet under minst ett läsår till. Mot- svarande andel för elever vars föräldrar har någon form av efter- gymnasial utbildning är . Avslutningsvis, redovisar vi uppgifter om föräldrarnas högsta ut- bildningsnivå för de elever som fick studiehand- ledning /18. Det saknas uppgifter för av eleverna. Det vi dock kan utläsa är att andelen föräldrar med någon form av eftergymnasial utbildning fortsätter att öka och utgör Deltagande i studiehandledning på modersmål av alla elever med kända uppgifter. Andelen med grund- skoleutbildning som högsta utbildningsnivå ligger på och med gymnasieutbildning på . Återigen bör det påpekas att vi inte vet i vilken utsträckning de okända uppgifterna om föräldrarnas högsta utbildnings- nivå, samt om eleverna med okänd bakgrund var inkluderade i statistiken, skulle ha påverkat fördelningen presenterad i kapitlets olika avsnitt. Innan vi ger oss i kast med att presentera några huvudsakliga slutsatser som har framkommit i detta kapitel, ska vi först kortfattat presentera tillgängliga uppgifter om studiehandledning i grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. 7.2Studiehandledning på modersmål i grundsärskolan, specialskolan och sameskolan Andelen elever med studiehandledning på modersmålet i grundsär- skolan har ökat med mellan 2014/15 och 2017/18. Det saknas uppgifter om vilka språk det gäller, men det är inte otänkbart att de största språken motsvarar med arabiska, somaliska och persiska som dominerande. Denna bild bekräftas också av de intervjuer och studiebesök som utredningen har företagit i olika kommuner. Det saknas dock uppgifter om elevernas födelseland. Deltagande i studiehandledning på modersmål ^I underlag är uppgift om 1–4 elever sekretessprickad (--) för att undvika röjande av enskilda elever. I de fall det är möjligt att räkna fram en sekretessprickad uppgift utifrån övriga uppgifter, avrundas näst högsta värdet till närmaste tiotal. ~Innebär att antalet är avrundat för att individuella värden inte ska kunna lösas ut med hjälp av totalsumman. Grundsärskolan har 10 612 elever /18, varav cirka 180 deltar i studiehandledning, vilket motsvarar av samtliga elever. Noterbart är att endast ett fåtal elever får studie- handledning på modersmålet i fristående grundsärskolor (färre än fem av sammanlagt 559 elever i fristående grundsärskolor). Dels beror det på att det finns ett fåtal fristående grundsärskolor, dels på att få nyanlända elever överhuvudtaget skrivs in i fristående skolor och då i synnerhet i fristående grundsärskolor.12 Gällande könsför- delningen kan vi konstatera att pojkar är överrepresenterade med /18, vilket är en ökning jämfört med de föregående läsåren. Pojkar är också överrepresenterade bland elever som läser modersmål i grundsärskolan och vi vet att det finns fler pojkar än flickor, generellt sett, bland de nyanlända eleverna.