sou · H7B358 · 2019-12-18 00:00:00 — Stiftelsen sydsamiskt kulturcentrum har tillsammans med och Förenings- och landsarkivet i Staare (sydsamiska för ) genomfört projektet skriftligt kulturarv.19 Målet har varit att inventera förekomsten av arkivmaterial från sydsamiska aktörer samt att utröna vilket intresse det finns från samebyar och sameföreningar att ingå i ett projekt för att utveckla tillvaratagandet av de sydsamiska arkiven. Bara en liten del av samers egna arkivmaterial är insamlat och därmed saknas material som skapats för att lyfta fram det samiska perspektivet. Enligt projektet är det främst mindre samiska organisationers arkiv som inte har blivit insamlade. Det finns t.ex. nästan inga arkiv från samebyar eller sameföreningar.20 En del material som kommer från samiskt organisationsarbete finns bevarat och några av de större samiska organisationernas arkiv förvaras hos olika arkivinstitutioner. Svenska samernas riksförbunds arkiv förvaras i medan Same Ätnams och Sáminuorras arkiv förvaras i Ájtte–Svenskt Fjäll- och Samemuseum i . Enstaka samebyar och sameföreningar från främst Jokkmokks- området har lämnat sina arkiv till Ájtte. 18Forska om samer – Digitala arkivkällor och litteraturtips. Register till arkiv & samlingar nummer 5 2009. 19Projektet skriftligt kulturarv. Rapport av i , i , Gaaltije – sydsamiskt kulturcentrum, . Urfolket samernas och de övriga nationella minoriteternas arkiv museet bedrev olika projekt som digitaliserade handlingar om samer . kunde en del arkiv samlas in. folkbibliotek har mycket samiskt arkivmaterial . Där finns t.ex. ett samiskt pressarkiv som är digitaliserat i samarbete med . Arkivet är tillgängligt för forsk- ning på och för fysiska besökare på i . Samiskt språkcentrum är en del av och arbetar för att revitalisera och stärka samiskans position i samhället och är lokaliserat till Dearna/och Staare/. Ájtte har ett riksperspektiv på fjällvärldens natur- och kultur- historiska utveckling. De har enligt sina stadgar i uppgift att bedriva huvudmuseiverksamhet i för den samiska kulturen och kulturarvet. Museet ska integrera natur och kultur såväl i forskning och dokumentation som förmedling. skapades Ája arkiv och bibliotek. Det byggdes med för- hoppningen om att Ájtte skulle få det nationella huvudansvaret för samiska arkiv. Inför byggandet av Ája drev museet en rad olika arkivprojekt. Stora mängder arkivmaterial kunde därmed kartläggas, katalogiseras och digitaliseras. Ája tar emot samebyars arkiv och ser till att de inordnas i arkiv- databasen. Alla är inte öppna för allmänheten men arkiven deponeras på Ája. Det är framför allt den samiska befolkningen som efterfrågar arkivtjänster, som är en avgiftsbelagd service till samebyar och samiska föreningar. Ája utför också uppdragsbaserad digitalisering åt andra. 12.5.3Nordisk utblick på arkiv med samiskt material Samiskt samarbete inom Sápmi Samernas historiska bosättningsområden kallas Sápmi och sträcker sig över hela och en del av den Skandinaviska halvön. Området omfattar delar av , , och i . , och har i folkvalda Urfolket samernas och de övriga nationella minoriteternas arkiv De tre sametingen har dessutom ett gemen- samt samarbetsorgan ”Samiskt parlamentariskt råd”. Utöver detta finns det ett gemensamt samiskt organ, , vars verksamhet omfattar hela . Rådet har som mål att stärka samhörig- heten över nationsgränserna och arbeta för samiska intressen. Same- rådet () samlar samiska organisationer oavsett om de verkar i , , eller . och samiska arkivet i I bor cirka 10 000 samer. De samiska språk som talas är enaresamiska, skoltsamiska och nordsamiska. har de samiska språken haft ställning som officiella språk inom samernas hembygdsområden. I är det samiska arkivet en del av Riksarkiv men har en egen anläggning i , i finska . Samiska myndig- heter i överför handlingar till det samiska arkivet, och utöver detta tar det samiska arkivet emot arkiv som är betydelsefulla för den samiska forskningen från släkter, föreningar, stiftelser och företag.21 Det samiska arkivet består också av cirka femtio privata arkiv, varav en del har överförts till arkivet från samiska museet lik- som från verksamhetsställen i och . Materialet används för tvärvetenskaplig samisk forskning, men även av medborgare som är intresserade av sin familjs och hemorts historia. Samiska arkivets samlingar omfattar , varav största delen är osorterat material. Det finns även audiovisuellt material. bildades Delegationen för sameärenden. Det är ett folkvalt organ med uppgift att bevaka samernas rättigheter och deras ekonomiska, sociala och kulturella förhållanden och med status som rådgivande organ till regeringen. ombildades delegationen för att motsvara de svenska och norska Sametingen, med förvaltnings- uppgifter som rör samisk kultur och samiskt språk. fick samerna rätt till självstyre enligt den finska grundlagen. I regleras samernas språkliga rättigheter i den samiska språklagen. Samiska frågor drivs av Samediggi dvs. i , samer- nas högsta politiska organ. I anslutning till verkar ett 21Webbplatsen för Riksarkiv . Urfolket samernas och de övriga nationella minoriteternas arkiv språkråd som har i uppgift att följa och utveckla de samiska språk som talas i . ger råd och rekommendationer i språk- och namnvårdsfrågor och i termfrågor samt deltar i det nor- diska språksamarbetet. och samiska arkivet i I finns det största antalet samer i , omkring 50 000. Det norska inrättades 1989 och den avsätter till exklusive rennäringen. i har ingen klar konstitutionell ställ- ning, det lyder inte under regeringen, men är inte heller ett själv- ständigt organ. Uppgiften är i första hand att vara ett remissorgan. Projektet samiska arkiv startade som ett samarbetsprojekt mellan dåvarande allmänvetenskapliga forskningsråd (NAVF), och Norska för att säkra källmaterial till samisk historia. Stiftelsen arkiiva/Samiskt arkiv bildades . Från är det riks- arkivarien som har förvaltningsansvaret för stiftelsen och Samiskt arkiv som är en del av finansieras via statsbudgeten. Samiskt arkiv i har ett nationellt ansvar för att ta tillvara samisk dokumentation. Arkiven förvaras i framtidssäkrade special- magasin. Politiker, forskare, samiska institutioner, föreningar, ren- betesdistrikt, samebyar och andra verksamheter levererar arkiv till Samiskt arkiv för att kunskap för framtiden inte ska gå förlorad.22 12.6Arkivsituationen för de övriga nationella minoriteternas arkiv 12.6.1Arkiv med judiskt material De största samlingarna av judiska arkiv finns på , och Isof. Forum för levande historia har även upprättat en förteckning över arkivmaterial relaterat till judiskt liv i . Förteckningen omfattar arkiv som innehåller vittnesmål från Förintelsens överlevande. 22Webbplatsen för norska . Urfolket samernas och de övriga nationella minoriteternas arkiv Det finns ingen organisation med ett nationellt ansvar för judiska arkiv i . Det saknas också till stor del dokumentation av judiskt liv och judiska traditioner i landets kommunala och regionala arkivinstitutioner. i deponerar sitt material på . För att få bedriva släktforskning eller veten- skaplig forskning i arkivet krävs tillstånd.23 judiska för- samling lämnar sitt arkivmaterial till i . Företrädare för i pekar på att mycket arkivmaterial är utspritt och består av små arkivsam- lingar och personarkiv, vilket gör situationen mycket sårbar. För- slaget från föreningens sida är att får ett informations- ansvar och att Nationell ArkivDatabas () också bör innefatta minoriteternas arkiv. Representanter på mötet med arkivutredningen konstaterade även att det verkar rimligare att deponera arkiv hos än att bygga upp en egen arkivdepå.24 12.6.2Arkiv med sverigefinskt material Sverigefinnarna är den största gruppen av de fem nationella minori- teterna. Gruppen är spridd över hela landet och det finns därmed gott om möjligheter att både ägna sig åt och ta del av sverigefinsk kultur. Material om sverigefinnarnas historia, kultur, finska språket, traditioner, rötter etc. finns på , Kungl. , Isof, kommunala arkiv, regionala arkiv, företagsarkiv, folkrörelsearkiven, bibliotek, museer och institutioner. Flera kommuner, särskilt i och , är finska förvaltningsområden vilket ger gruppen rätt att använda finska språket i kontakt med myndigheter och rättsväsende.25 Den finska kulturen har en stark ställning i och de många lokala finska föreningarna har stor betydelse för att hålla kulturella traditioner levande. Även har en avgörande roll genom sitt uppdrag att synliggöra finsk kultur i och att främja den sverige- finska kulturen och kulturutbytet mellan och Finland.26 24Anteckningar från utredningens dialog med i den Urfolket samernas och de övriga nationella minoriteternas arkiv En stor del arkivmaterial finns hos enskilda personer och före- ningar, vilket betyder att materialet bara i begränsad utsträckning är tillgängligt för allmänheten. Det finns ett tiotal folkrörelsearkiv som har material om sverigefinnarnas historia i . Saknas folk- rörelsearkiv i närområdet kan det vara så att kommunala arkiv eller bibliotek tar emot materialet. Det kan även deponeras lokalt på regionala och lokala arkiv, bibliotek och museer. På finns Arkivet för Sverigefinnar och Finlandssvenskar i . Arkivet innehåller samlingen av finska politiska tidningar, i arkiv, i (FRIS) arkiv, svenska Åbolandsgillet i arkiv samt Föreningen i arkiv.27 Sverigefinländarnas arkiv i är en uttalat tvåspråkig arkiv- organisation som grundades . Arkivet fungerar som ett nationellt minoritetsarkiv både för sverigefinnar och finlandssvenskar. Arkivet är en viktig informations- och i och har som uppgift att bevara dokument rörande sverige- finskt liv och verksamhet samt stödja och främja sverigefinsk kultur och forskning.28 Medlemmarna består av sverigefinska, finska och svenska före- ningar, företag och enskilda personer. Arkivet får ekonomiskt stöd både från den svenska och . I lämnas bidraget via och i via Undervisnings- och kulturmini- steriet, främst till forskning. Materialet finns i arkivet i och i depå i Arninge. Arkivet anser sig ha för knappa resurser och klarar inte av att samla allt material i . Därför är samarbete med lokala och regionala arkiv mycket viktigt.29 Arkivet fungerar som introduktion till forskare, studerande och föreningsaktiva som vill veta var material om finnarnas historia i finns. Arkivet är viktigt för såväl majoritetsbefolkningen som för minoriteten själva och fyller en viktig funktion för en all- sidig historiebeskrivning. Företrädare för arkivet efterfrågar en hel- hetsbild över alla arkivbestånd och arkivsamlingar med sverigefinskt material samt register över arkivbildare. Det är mindre viktigt att samlingarna är fysiskt samlade så länge överblicken finns. Ett flertal föreningar och enskilda väntar på att få deponera arkivmaterial i 28Anteckningar från utredningens dialog med Sverigefinländarnas arkiv . 29Webbplatsen för Sverigefinländarnas arkiv . Urfolket samernas och de övriga nationella minoriteternas arkiv sverigefinländarnas arkiv i eller lokalt. Dessa behöver råd- givning på svenska eller finska om hur man kan bevara och till- gängliggöra arkivmaterial. Arkivet har tydliga mål men är i behov av statsbidrag för att kunna driva verksamheten vidare. Projektbidrag har tillfälligt räddat arkivets verksamhet men räcker inte till för att driva den . Ett önskemål är att en långsiktig finansiering garanteras genom anslag direkt från , inte via det statsbidrag som fördelas av . Sverigefinländarnas arkiv har även framfört att nuvarande arkivlag inte omfattar begreppet minoritetsarkiv, vilket gör dessa arkiv mindre synliga.30 12.6.3Arkiv med romskt material Regeringen konstaterar i strategin för romsk inkludering att kultur och språk utgör en viktig del av en människas identitet och är en förutsättning för samhällets utveckling och sammanhållning. Därför är det enligt strategin, angeläget att romers och resandes kultur och språk synliggörs, bevaras och utvecklas i enlighet med målet för den nationella minoritetspolitiken.31 presenterade utredningen om ett nationellt center för romska frågor sitt betänkande. Uppdraget var att utreda hur ett nationellt center för romska frågor kan inrättas. Där föreslås att en nämndmyndighet vid en värdmyndighet ska in- rättas och att den ska ha ett nationellt ansvar att främja arbetet med mänskliga rättigheter för den nationella minoriteten romer och resande.32 Inom minoriteten romer ingår grupper med olika romska identiteter: resande, finska, svenska, utomnordiska och nyanlända romer. Bara i talas det ett tjugotal olika varieteter av chib.33 Romer och resande från olika delar av har funnits i under . I kulturhistoriska arkiv finns om- fattande samlingar om s.k. tattare och zigenare, dvs. material skapat ur ett majoritetsperspektiv på dessa grupper. 30Anteckningar från utredningens dialog med Sverigefinländarnas arkiv . 31En samordnad och långsiktig strategi för romsk inkludering 2012–2032 (Skr. 2011/12:56). 32Långsiktighet och stadga i arbetet framåt – en myndighet för romska frågor (Ds 2019:15). Urfolket samernas och de övriga nationella minoriteternas arkiv mycket lite material där romer själva kommer till tals och beskriver sin situation. Det finns inga utpekade romska arkivinstitutioner. Däremot bedriver t.ex. Frantzwagner Sällskapet släktforskning för att kart- lägga resande och romska släkter bakåt i tiden.34 Större arkivbestånd finns på , och Isof samt på mindre enskilda arkiv utspridda över landet. Ur många aspekter ger äldre material uttryck för antiziganism, men de innehåller också kultur- historiskt intressant information om romer och resandes vardagsliv i . Det är därför viktigt att förstå i vilket sammanhang olika arkivbestånd har kommit till. Vid utredningens dialog med den romska kulturföreningen ÉRomani Glinda påtalades behovet av ett romskt arkiv.35 Föreningen uppger att tidningen har blivit nedlagd p.g.a. ned- skuret bidrag från . Tidningen har varit en stark kultur- bärare som enda romska tidning i . och tidningens fotografier samt annat material behöver tas om hand för arkivering och förvaras i ändamålsenliga lokaler. É har gett ut tidningen , men har även bedrivit informations- och påverkansarbete rörande romska frågor och arrangerat kulturfesti- valer. Det finns en stor tvekan till och motstånd mot att föra person- arkiv, menade representanten från kulturföreningen. Ett möjligt arkiv ska därför fokusera på kultur. Frantzwagner Sällskapet är en ideell förening som bedriver och stöttar forskning om romer och resande med fokus på språk, kultur och historia. Sällskapet har forskarnätverk för romsk historia knutna till sig och har en samordnande funktion för bl.a. forskare. Föreningen har kännedom och överblick över vilka arkiv som innehåller infor- mation om romer och resande. Sällskapet förklarade att framgångs- faktorer för sällskapet har varit vikten av kontinuitet och av att kunna samla personer som vet var olika arkiv finns. Man framhöll att digita- liseringen är det allra viktigaste verktyget för dagens forskning och tog upp hur effektivt och användbart ArkivDigital är.36 Frantzwagner Sällskapet ser positivt på en nationell organisation i som har överblick över och kontakt med organisationer. 34Anteckningar från utredningens dialog med Frantzwagner Sällskapet . 35Anteckningar från utredningens dialog med É . 36Anteckningar från utredningens dialog med Frantzwagner Sällskapet . Urfolket samernas och de övriga nationella minoriteternas arkiv tion skulle även förvalta och tillgängliggöra en förteckning över in- formation om arkiven och var de finns. 12.6.4Arkiv med tornedalskt material Begreppet tornedaling används för ett beteckna både en regional och en kulturell identitet.37 Språket meänkieli är det viktigaste uttrycket för det tornedalska kulturarvet. Dokumentation av språk och folk- kultur för tornedalingar och meänkieli-talande finns bl.a. i Isof:s samlingar i och i , mestadels i form av inspelningar.38 Det finns inget samlat arkiv för tornedalingar eller några utpe- kade arkivinstitutioner för tornedalingars arkiv. Material är i stället utspritt på enskilda personer, ett antal enskilda arkiv, hem- bygdsföreningar, stift och mindre organisationer. Förbundet anser att det skulle behövas en inventering av arkiv, nationellt för att kunna uppskatta hur mycket material och var det finns med kopp- ling till tornedalingarna. För att värna om tornedalingarnas språk och kultur bildades Svenska Tornedalingars Riksförbund-Tornionlaaksalaiset (STR-T) i med lokalföreningar även i och . Kultur- departementet har beviljat bidrag till insamling och spridning av material tillhörande en förstudie om det historiska förhållandet mellan staten och tornedalingar och andra meänkieli- talande. Förbundet värnar om språket, kulturen och samhällsfrågor med tydliga stadgar som styr verksamheten.39 STR-T pekar på behovet av ett utökat statligt stöd.40 Behovet är stort av en institution som kan hantera frågor om språk och arkiv samt bidra till kunskapsspridning om minoriteten. Problemet för tornedalingarna är att det saknas överblick över var det finns arkiv- material med koppling till minoritetsgruppen. Förbundet vill kunna synliggöra och tillgängliggöra detta material och menar att det skulle vara en tillgång för såväl minoriteten som majoritetsbefolkningen. Enligt förbundet borde ha ett ansvar för minoriteters arkiv. En arkivcentrumbildning kan vara ett intressant alternativ. 38Webbplatsen för Isof . 40Anteckningar från dialog med STR-T . Urfolket samernas och de övriga nationella minoriteternas arkiv 12.7Arkivmaterial avseende de nationella minoriteterna hos statliga institutioner Flera statliga institutioner förvarar arkiv om de olika minoriteterna och urfolket samerna. I detta avsnitt redovisas och folkminnen (Isof), och . Isof har ansvar för språkvård för de nationella minoritetsspråken (utom samiska) och har anställda språkvårdare i romska, finska, meänkieli och jiddisch. Regeringen beslutade att ge myn- digheten i uppdrag att ta fram förslag till ett långsiktigt handlings- program för bevarande av de nationella minoritetsspråken finska, jiddisch, meänkieli och chib. har Isof initierat och deltagit i flera forsknings- och dokumentationsprojekt med avsikt att göra samlingarna mer representativa för befolkning.41 Projekten har genomfört intervjuer om hur det är att leva som rom och om erfarenheter bland romer som har levt i läger . Myndigheten har även –2017 haft ett regeringsuppdrag att genomföra insatser i syfte att bevara den romska språkvarieteten resanderomani för nutida och framtida bruk samt att synliggöra det romska imma- teriella kulturarvet. Bakgrunden till uppdraget är att vissa varieteter av det romska språket är starkt hotade och att resanderomani är en särskilt utsatt varietet. Det finns därför ett behov av att bevara muntliga aspekter av resanderomani.42 –2019 hade myn- digheten även ett regeringsuppdrag rörande språkvarieteten kaale, som talas av finska romer. fick Isof också i uppdrag av regeringen att utreda formerna för hur språkcentrum för finska och meänkieli kan organi- seras samt förutsättningarna för motsvarande funktioner för jiddisch och chib. I uppdraget ingår att analysera alternativa förslag till språkcentrum som kan bidra till språkrevitalisering och en fun- gerande överföring av språk och kultur mellan generationerna. Både språkvård och kultur tangerar naturligt utredningsuppdraget men myndigheten har i första hand fokuserat på frågan om språkrevitali- 41Webbplatsen för Isof . Urfolket samernas och de övriga nationella minoriteternas arkiv En delrapport har lämnats . Där föreslås att två språkcentrum ska inrättas, ett för finska och ett för meänkieli. Där föreslår Isof att språkcent- rum bör inrättas även för jiddisch respektive chib samt att båda ska placeras i . Sammantaget föreslår Isof därmed att fyra nya språkcentrum inrättas som egna enheter inom myndigheten. Isof har näst största samling av samiskt arkivmaterial.43 De samiska arkiven hos Isof utgörs av material som institutet har samlat in och bildat och material som utgör enskilda arkiv. Huvud- delen av samlingarna förvaras i och en mindre del i . De omfattar tiden fram till och består av uppteckningar, inspelningar, frågelistsvar, ordsamlingar, namn- samlingar, fältdagböcker, kartor, notböcker, fotografier och illustra- tioner som tillsammans ger en rik bild av samisk kultur. Samlingarna är på flera språk, bl.a. svenska, finska, meänkieli och de samiska språken. Den samiska representationen i samlingarna är inte sär- redovisade i accessionsregistret, utan är en del av arkivsamlingarna som helhet. Samlingarna kommer till stor del från alla de insamlare som på olika sätt dokumenterat samisk kultur och samiska språk. På myn- dighetens hemsida presenteras tjugo sådana insamlare vars material är tillgängligt. I arkiven finns dels renodlat samiskt material, dels material som är sammanvävt med dokumentationen på olika platser i landet. Vidare står uppteckningar som innehåller uppgifter om både svensk och samisk kultur insorterade under det landskap materialet samlats in i, vilket gör det svårt att uppskatta hur stort det samiska materialet är. Isof har digitaliserat tal varav är på samiska. Isof bedriver kontinuerligt insamling och dokumentation av, och forskning kring, samiska och meänkieliska ortnamn. Detta sker i samarbete med samebyar, organisationer, forskare och enskilda talare av samiska och meänkieli. Till åtagandena hör bl.a. att granska stav- ning och placering av samiska och meänkieliska ortnamn i kart- redovisning och på vägskyltar. Det finns även olika typer av skogs- finskt material bevarat i form av uppteckningar, inspelningar, brev, fotografier och ortnamn som tillsammans ger en bild av skogsfinsk kultur i under 1900-talet.44 43Webbplatsen för Isof . 44Webbplatsen för Isof . Urfolket samernas och de övriga nationella minoriteternas arkiv På Dialekt- och folkminnesarkivet i genomfördes pro- jektet Judiskt vardagsliv (2011–2016), som bestod av svar på fråge- listor, inspelade och utskrivna intervjuer, fotografier med mera. Inom ramarna för projektet har Isof samlat in material om upp- levelser och erfarenheter om judiskt liv i i det förflutna och i nutid. På finns arkivmaterial från flera av de natio- nella minoriteterna. Myndighetens inställning är att arkiv med kopp- ling till de nationella minoriteterna ska hanteras på samma sätt som det övriga kulturarvet.45 framhåller att myndighetens arkiv och samlingar utgör källor till hela befolkningens historia. Uppgifter som belyser de nationella minoriteterna är integrerade med, och oskiljaktiga från, det övriga materialet. Det finns dock enskilt arkivmaterial med klar proveniens från de nationella minori- teterna. avdelningar i och uppges ha ett förtroendefullt samarbete med det samiska civilsamhället och de har anförtrotts vården av samiska arkiv och samlingar. Myndigheten är beredd på att ta ett vidgat ansvar för arkivmaterial med koppling till det samiska folket samt till övriga nationella minoriteter.46 Urfolket samernas och de övriga nationella minoriteternas orga- nisationer är inte representerade i för enskilda arkiv vid . Rådet är ett nationellt samverkans- och samråds- organ som inrättades 2013 för att främja utvecklingen av enskild arkivverksamhet och bevarande av för kulturarvet betydelsefulla enskilda arkiv i landet. Rådet utgör ett forum för informations- och meningsutbyte samt i förekommande fall för nationell samordning. har en av största samlingar av samiskt material med över 8 000 inventarienummer. Med samiska föremål avses föremål som har tillverkats, ägts och/eller brukats av samer, Enskilda arkiv – ett mångfacetterat område. Inför översyn av arkivområdet, . Urfolket samernas och de övriga nationella minoriteternas arkiv men även annat som på något sätt har anknytning till samisk historia. Arkiven är inte digitaliserade. Insamlingen av källmaterial om samisk kultur påbörjades tidigt i museets historia och det arkivmaterial som finns har samlats i det s.k. Lapska arkivet.