sou · H7B34 · 2019-01-28 00:00:00 — Det ställer krav dels på en aktiv och väl fungerande karriärvägledning, dels på att skolan tillhanda- håller en utbildning av hög kvalitet som bl.a. ger eleverna tillräckliga kunskaper för att kunna fatta välgrundade beslut inför val av fortsatt utbildning och yrkesinriktning. Det förutsätter också att det finns en god samverkan mellan skola, arbetsliv och närsamhället i övrigt. Av läroplan framgår att lärare ska bidra med under- lag för varje elevs val av fortsatt utbildning, och medverka till att ut- veckla kontakter med mottagande skolor samt med organisationer, företag och andra som kan bidra till att berika skolans verksamhet och förankra den i det omgivande samhället.20 Genom att ge eleverna möjlighet att utveckla förståelse för hur kunskaper i olika ämnen kan relateras till samhälls- och arbetsliv blir de bättre rustade för framtida studie- och yrkesval. Läroplanerna är också tydliga med att eleverna ska få möjlighet att reflektera kring sina föreställningar om studier och yrken i relation till kön, social identitet och sociala normer.21 Att på detta sätt vidga elevernas perspektiv är en del av skolans kom- pensatoriska uppdrag. Ett integrerat jämställdhetsperspektiv är en förutsättning för att elever ges allsidiga kunskaper, stöd och möjligheter inför sina utbildningsval. Om elever i sina livsval begränsas av traditionella föreställningar som är kopplade till kön och bakgrund riskerar det att leda till negativa konsekvenser för både individ och samhälle. Det kan även bidra till ineffektivitet i kompetensförsörjningen. utvärderingar och Skolinspektionens kvalitetsgransk- ningar visar att dessa viktiga frågor haft svårt att få genomslag och 20Jfr t.ex. avsnitt 2.6 Skolan och omvärlden i förordningen om läroplan för , för- skoleklassen och fritidshemmet. 21Jfr t.ex. avsnitt 2.1 Normer och värden i förordningen om läroplan för , för- skoleklassen och fritidshemmet. utrymme i undervisningen. Utredningens arbete visar att det saknas ett naturligt utrymme i utbildningen där eleverna ges de nöd- vändiga kunskaper om hur samhällets arbetsliv fungerar, vilka utbild- ningsvägar som finns och hur man får syn på sina egna styrkor och intressen i förhållande till de möjligheter som står till buds. Som redogjorts för i kapitel 7 har utredningen övervägt olika alternativ för att stärka undervisningen inom kunskapsområdet som i direktiven benämns arbetslivskunskap. Ett alternativ har varit att föreslå inrättandet av ett nytt ämne så som man gjort i , och . Även om erfarenheterna från de nordiska länderna är positiva och det kan konstateras att införandet av ett nytt ämne i och motsvarande skolformer har förbättrat förutsätt- ningarna för elevernas kunskapsutveckling inom området, är det utredningens bedömning att förutsättningarna för att göra detsamma i ännu inte är de rätta. En förutsättning för att ett nytt ämne ska kunna införas i och motsvarande skolformer är att det finns lärare som kan bedriva undervisning i ämnet. Det innebär att det måste finnas möjlighet för lärarstuderande och verksamma lärare att tillförskaffa sig de kunskaper och kompetenser som krävs för en sådan ämnesbehörighet. Den möjligheten finns inte och utredningen har valt att inte gå vidare med förslag som skulle öppna upp för en sådan möjlighet då de bedöms vara alltför omfattande och tidskrävande. Ett annat alternativ som utredningen har övervägt är att utöka ett redan befintligt ämne, i det här fallet samhällskunskap. Samhälls- kunskapsämnet innehåller delar av det som utredningen bedömer bör ingå i det breddade kunskapsområdet som i direktiven benämns arbetslivskunskap. Andra delar ingår dock inte, t.ex. frågor som rör självkännedom och karriärkompetens liksom kunskap om utbildningsvägar och arbetsmarknadsvillkor. Detta i kombination med att det i ämnet samhällskunskap råder stoffträngsel, har gjort att utredningen valt att inte heller gå vidare med detta alternativ. Ett tredje alternativ som utredningen övervägt för att stärka under- visningen inom kunskapsområdet arbetslivskunskap, är att lägga in det som ett karriärvägledningsperspektiv i olika ämnen. Den stora fördelen med det alternativet är att det tydliggör att karriärvägledning inte enbart är en angelägenhet för vägledaren utan är hela skolans ansvar och ska ingå i undervisningen. Nackdelen är dock att det är så retoriken har sett ut utan att vägledningsfrågorna har integrerats i utbildningen eller undervisningen på önskat sätt. Utredningen bedömer därför att detta alternativ inte ensamt skulle räcka för att utveckla elevernas kunskaper och kompetenser inom kunskapsområdet arbetslivskunskap. Sammantaget utifrån ovan nämnda skäl föreslår utredningen att ett nytt obligatoriskt inslag, som ska benämnas framtidsval, ska införas som en del av utbildningen i , grundsärskolan och special- skolan, utan att vara ett nytt ämne eller en del av ett befintligt ämne. Då det inte är undervisning i skollagens bemärkelse förslår utredningen vidare att det är karriärvägledaren som ska ansvara för genomförandet av framtidsval. Förslaget innebär att framtidsval ska införas i grund- skolan, specialskolan och i grundsärskolan, för de elever som läser enligt ämnen, med ett innehåll som är nationellt fastställt och med en tilldelad tid i timplanen. Framtidsval ska ses som en form av generell karriärvägledning och ska komplettera övriga former av generell karriärvägledning och bidra till att utveckla och bredda elevens kunskaper om samhälls- och arbetsliv inför kommande studie- och yrkesval. Införandet bör dock enligt utredningens bedömning ske i kombination med att karriärvägledningsperspektivet förstärks även i olika ämnen, se utredningens förslag i avsnitt 10.5.4. Förslaget innebär ändringar i skollagen. Det närmare innehållet i framtidsval bör dock inte regleras i lag. Det bör i stället framgå av skollagen att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om framtidsval. Sådana föreskrifter får innebära att framtidsval endast ska finnas i vissa årskurser. För att säkerställa det breddade perspektivet föreslår dock utredningen att framtidsval ska innehålla tre specifika delar och att dessa ska framgå av skolförordningen: •Samband mellan arbetslivets krav och förutsättningar. •Villkor för arbetsmarknadens utformning •Hur går det till på en arbetsplats? •Hur söker man arbete? •Entreprenörskap och företagande. •Information om olika utbildningsvägar och former av utbildningar •Yrken på en framtida arbetsmarknad •Prognoser samt tillgång och efterfrågan. Innehållet i de tre delarna ska ses som exempel, som hör samman och går i varandra. Vissa delar har beröringspunkter med det centrala inne- hållet i ämnet samhällskunskap, där lärare och vägledare med fördel kan samarbeta. Inom framtidsval kan karriärvägledaren med sin speci- fika kompetens fördjupa och bredda elevernas kunskaper inom mo- ment som också berörs i samhällskunskapen, t.ex. arbetsmarknadens och arbetslivets förändringar och villkor. Detsamma gäller delar som handlar om utbildningsvägar och yrkesval där karriärvägledaren kan gå djupare in i området och ge eleverna möjlighet att utveckla med- vetenhet om egna förmågor i förhållande till tänkbara alternativ. På så sätt kan eleverna bli bättre förberedda inför de individuella karriär- vägledningstillfällena. Innehållet bör också komplettera och harmo- niera med innehållet i det förstärkta karriärvägledningsperspektivet som utredningen föreslår i avsnitt 10.5.4. Utredningen föreslår att i skolförordningen får bemyndigande att meddela före- skrifter om det närmare innehållet i framtidsval samt att får i uppdrag att utarbeta det närmare innehållet i framtidsval utifrån de områden som utredningen föreslår. Det ska även vara möjligt att erbjuda framtidsval till elever i gym- nasieskolan inom de introduktionsprogram som enligt gällande bestämmelser i gymnasieförordningen får innehålla andra insatser som är gynnsamma för elevens kunskapsutveckling. Detta gäller alla introduktionsprogram utom programinriktat val som enligt gällande bestämmelser inte får innehålla andra insatser än undervisning i de grundskoleämnen som eleven inte har godkända betyg i och som krävs för att eleven ska bli behörig till ett nationellt program eller kurser som ingår i det nationella program som utbildningen är inriktad mot.22 Yrkesintroduktion syftar till att elever ska få en yrkesinriktad utbildning som underlättar för dem att etablera sig på arbetsmarknaden eller som leder till studier på ett yrkesprogram. Syftet med indivi- duellt alternativ är att elever ska gå vidare till yrkesintroduktion, annan fortsatt utbildning eller arbetsmarknaden. Språkintroduktion syftar till att ge nyanlända ungdomar en utbildning med tyngdpunkt i det svenska språket, vilken möjliggör för dem att gå vidare i gym- nasieskolan eller till annan utbildning.23 Yrkesintroduktion ska i huvudsak innehålla yrkesinriktad utbildning. Den får innehålla hela eller delar av kurser i karaktärsämnen och i gymnasiegemensamma ämnen som ingår i gymnasieskolans nationella yrkesprogram eller annan yrkesinriktad utbildning och får också innehålla grundskole- ämnen som eleven saknar godkända betyg i samt andra insatser som är gynnsamma för elevens kunskapsutveckling får ingå i utbild- ningen.24 Individuellt alternativ ska utformas utifrån elevens behov och förutsättningar. Utbildningen får innehålla grundskoleämnen som eleven saknar godkända betyg i, hela eller delar av kurser i gym- nasieämnen. Även andra insatser som är gynnsamma för elevens kunskapsutveckling får ingå i utbildningen.25 Språkintroduktion ska innehålla undervisning i grundskoleämnena svenska eller svenska som andraspråk. I övrigt ska språkintroduktion innehålla de ämnen och kurser som eleven behöver för sin fortsatta utbildning och får innehålla grundskoleämnen som eleven inte har godkända betyg i och kurser i gymnasieämnen och andra insatser som är gynnsamma för elevens kunskapsutveckling får ingå i utbildningen.26 Inom dessa 226 kap. 4 § gymnasieförordningen. Bestämmelserna ska tillämpas på utbildning som påbörjas efter . 2317 kap. 3 § skollagen. 246 kap. 5 § gymnasieförordningen. 256 kap. 6 § gymnasieförordningen. 266 kap. 8 § gymnasieförordningen. introduktionsprogram bör det finnas möjlighet för utbildningsanord- naren att även erbjuda framtidsval och flexibelt kunna utforma de berörda introduktionsprogrammen i enlighet med elevernas förut- sättningar och behov av att utveckla och bredda elevens kunskaper om arbetslivet och samhället inför kommande studie- och yrkesval i syfte att stärka elevernas möjligheter att etablera sig på arbets- marknaden. Utredningen har även sett över möjligheten att anordna framtids- val eller motsvarande i komvux och särvux på grundläggande nivå. Enligt utredningens bedömning är det möjligt att inom komvux och särvux inrätta och erbjuda orienteringskurser med syftet att ge grundläggande kunskaper om arbetsliv och arbetsmarknad i Sverige.27 Detta beskrivs närmare i avsnitt 5.2.3. Orienteringskurser har inget fastställt innehåll och beroende på vilka elever som läser kursen och hur deras förkunskaper, intressen och erfarenheter ser ut kan kursen variera till sin utformning och innehåll. Enligt utred- ningens bedömning finns det inget som hindrar att ett framtaget innehåll för framtidsval även i tillämpliga delar skulle utgöra ett stöd för utformningen av orienteringskurser med ett sådant huvudsakligt syfte om det även motsvarar elevernas behov och förutsättningar. Framtidsval ska genomföras av en karriärvägledare I rapporten och organisation av den breda studie- och yrkes- vägledningen28 framhålls att det är viktigt att se på studie- och yrkes- vägledning som något mer än stöd till enskilda elever. Det ska i själva verket ses som ett kunskapsområde som rör frågor om arbetsliv och samhälle där studie- och yrkesvägledaren har en viktig expertroll. Utredningen bedömer att de som har bäst förutsättningar att genomföra framtidsval är karriärvägledare. I deras utbildning ingår de olika delar som framtidsval ska innehålla samt pedagogik och under- visningspraktik. Vägledaren har även en särskild kunskap om utbild- ning och arbetsmarknad och expertkunskap i samtalsmetodik och vägledning enskilt eller i grupp. Det är också en fördel att karriärväg- ledaren på så sätt regelbundet träffar alla elever och kan få en upp- fattning om de olika elevernas behov av både generell och individuell 272 kap. 6 § förordningen om vuxenutbildning. 28Styrning och organisation av den breda studie- och yrkesvägledningen, En bakgrund och tre fallstudier. Utredningen föreslår därför att framtidsval, till skillnad från skolans ämnen där lärare undervisar, ska genomföras av en karriärvägledare. Som beskrivits ovan kan vissa delar av framtidsval ha beröringspunkter med det centrala innehållet i samhällskunskap. Tanken är dock inte att innehållet ska vara detsamma, utan att det ska vara kompletterande och i viss mån fördjupande. Det kan därför vara fördelaktigt om karriärvägledare och samhällskunskapslärare sam- verkar så att de olika utbildningsinslagen stärker varandra. Samverkan behöver även ske med relevanta aktörer utanför skolan för att tyd- liggöra kopplingen mellan skola och arbetsliv. I utredningens kontakter med verksamma vägledare har framförts en oro över att arbetsbelastningen för vägledare skulle öka i och med införandet av framtidsval. Det måste då konstateras att de uppgifter som utredningen föreslår ska genomföras inom ramen för framtids- val är sådana som tidigare beskrivits som del av den vida vägledningen och som vägledare inte fått förutsättningar att genomföra. Detta har hängt samman med att vägledningsfrågor generellt inte har priori- terats och vägledarna inte har fått tillgång till vare sig tid eller lek- tionsutrymme för att genomföra den vida vägledningen. Med en särskilt tilldelad tid, med en precisering av vad som ska göras och ett tydligt ansvar utpekat för karriärvägledaren, i kombination med för- tydligat ansvar för lärarna, är det utredningens bedömning att den allmänna arbetssituationen för vägledare kommer att förbättras. En omständighet som kommer att försvåra implementeringen av utredningens förslag om att framtidsval ska genomföras av karriär- vägledare är att det råder brist på vägledare med studie- och yrkes- vägledarutbildning. Det är därför viktigt att detta förslag ses i kom- bination med de förslag som utredningen redogör för i avsnitt 10.12 och som syftar till öka andelen utbildade studie- och yrkesvägledare i skolväsendet. Det är dock inte orimligt att anta att detta förtyd- ligande av karriärvägledarens arbetsuppgifter skulle kunna bidra till att öka yrkets attraktivitet och status, vilket i sin tur kan leda till att fler utbildade vägledare väljer att verka inom skolväsendet. Även om utredningen gör bedömningen att vägledare har bäst förutsättningar att genomföra framtidsval kan de ändock behöva kompetensutvecklingsinsatser. En ökad kompetens hos verksamma karriärvägledare kan ytterligare bidra till att eleverna utvecklar och breddar sina kunskaper om samhälls- och arbetsliv inför kommande studie- och yrkesval. Utredningen föreslår därför att ska få i uppdrag att ta fram kompetensutvecklingsinsatser för verk- samma karriärvägledare i och motsvarande skolformer. Sådana insatser kan i huvudsak bestå av två delar, där den ena inne- håller undervisningsmetodik, med såväl teoretiska som praktiska moment. Den andra delen kan bestå av fördjupade teoretiska moment inom framtidsvals olika delar, val och framtidsplanering, arbetsliv och samhälle samt utbildningsvägar och yrken. 10.5.2Garanterad tid för framtidsval Förslag: Framtidsval i , grundsärskolan och special- skolan ska tilldelas 80 garanterade timmar på högstadiet. Det ska framgå av skollagen att den totala undervisningstiden i , grundsärskolan och specialskolan även innefattar tid för framtidsval. Undervisningstiden i elevens val ska minskas till förmån för framtidsval med motsvarande omfattning. Garanterad tid i framtidsval Eleverna i , grundsärskolan och specialskolan är enligt skollagen garanterade ett minsta antal undervisningstimmar (garan- terad undervisningstid).29 Hur undervisningstiden ska fördelas mellan olika ämnen framgår av så kallade timplaner.30 Dessa timplaner är uppdelade efter stadier. Huvudmännen får fördela undervisningstiden mellan årskurserna enligt timplanen, vilket ger ett visst utrymme för variation. En viktig förutsättning för att eleverna ska kunna nå kunskapskraven är att de får de undervis- ningstimmar som anges i timplanerna. För att säkerställa att fram- tidsval blir en självklar del av utbildningen i , grundsär- skolan och specialskolan anser utredningen att framtidsval behöver tilldelas garanterad tid i timplanerna. Då undervisningstid enligt gällande bestämmelser innebär tid då eleven får undervisning, anser utredningen att det finns ett behov av att ändra bestämmelserna i 2910 kap. 5 §, 11 kap. 7 § och 12 kap. 5 § skollagen. 30Bilaga 1–4 till skolförordningen. skollagen så att det framgår att den totala undervisningstiden i grund- skolan, grundsärskolan och specialskolan även innefattar tid för framtidsval. Även om framtidsval inte ska vara ett ämne så är syftet med framtidsval, i likhet med skolans ämnen, att ge eleverna kun- skaper. Utredningen föreslår därför att bestämmelserna om undervis- ningstid i 10 kap. 5 §, 11 kap. 7 § och 12 kap. 5 § skollagen ändras så att det framgår att den totala undervisningstiden även innefattar tid för framtidsval. För att säkerställa genomförandet av framtidsval i och motsvarande skolformer föreslår utredningen att timplanerna för , grundsärskolan och specialskolan änd- ras och att framtidsval tilldelas garanterad tid på högstadiet. Som utgångspunkt för detta förslag har utredningen lutat sig mot tids- tilldelningen i och där man i högstadiet avsätter 100 respektive . Med beaktande av att karriärvägledningsper- spektivet även ska stärkas i övriga ämnen, se utredningens förslag i avsnitt 10.5.4, föreslår utredningen att framtidsval tilldelas ett något lägre antal timmar än i men i samma omfattning som i , totalt 80 garanterade timmar. För att undvika att innehållet i framtidsval blir fragmenterat och splittrat bedömer utredningen att de bör förläggas till högstadiet, precis så som är fallet i och . Detta ska dock ses i kombination med att det förstärkta karriärväglednings- perspektivet föreslås genomsyra flera av skolans ämnen i alla stadier i och motsvarande skolformer. Syftet med det för- stärkta karriärvägledningsperspektivet är att den lärandeprocess som den generella vägledningen innebär behöver påbörjas tidigt och pågå kontinuerligt . Särskilt viktigt är det när det gäller att vidga elevernas perspektiv och motverka begränsande före- ställningar som är kopplade till kön och bakgrund. Minskad undervisningstid i elevens val Utredningens utgångspunkt har varit att tid till framtidsval ska till- skapas utan att det påverkar det totala antalet garanterade under- visningstimmar som i ska vara minst för varje elev. Motsvarande siffror är för grundsärskolan och för specialskolan 8 070 timmar.31 Förändringar i timplanen som 31Jfr bilaga 1–3 till skolförordningen. genomförts har medfört att den totala under- visningstiden i vissa ämnen har utökats. Det gäller t.ex. undervisnings- tiden i ämnet matematik som utökades och 2016 med totalt . Utredningen har i stället för att föreslå en utökning av den totala undervisningstiden valt att se över tidstilldelningen till elevens val. Ändringar av timplanerna, som innebär att undervisningstiden i mate- matik och idrott och hälsa i utökas med 105 respektive , gäller . Dessa ändringar innebär att undervisningstiden för elevens val i minskas med mot- svarande omfattning, . Enligt timplanen för , som anges i bilaga 2 till skolförordningen, är den garanterade under- visningstiden i elevens val , 177 undervisnings- timmar. Undervisningen i elevens val ska syfta till att bredda och för- djupa elevens kunskaper i ett eller flera ämnen eller ämnesområden. Huvudmannen ska erbjuda eleverna ett allsidigt urval av ämnen som elevens val. Som elevens val får ett språk som eleven inte har fått undervisning i (nybörjarspråk) erbjudas. Inom ramen för elevens val finns även möjlighet att erbjuda modersmålsundervisning. Moders- målsundervisning får även anordnas som språkval inom ramen för sko- lans val eller erbjudas utanför den garanterade undervisningstiden32. Till grund för kunskapskraven i moderna språk inom ramen för elevens val ligger ett antagande om minsta undervisningstid . Till grund för kunskapskraven i modersmål ligger i stället ett antagande om minsta undervisningstid om 160–i års- kurs 1–6 och 80–i årskurs 7–9. Genom ändringar i den nationellt fastställda timplanen för kommer undervis- ningstiden i elevens val minskas . Om timmarna till framtidsval skulle tas från elevens val skulle det innebära att undervisningstiden i elevens val minskas till att omfatta . kommer timmarna i elevens val i inte att räcka för undervisning i modersmål, om man utgår från det antal timmar som kursplanen är beräknad utifrån. fick en särskild utredare i uppdrag att kartlägga behovet av åtgärder när det gäller undervisningen i modersmål och studiehandledningen på modersmål i och motsvarande skolformer. Utredaren har bl.a. i uppdrag att analysera och bedöma vilka konsekvenser en minskning av undervisningstiden 325 kap. 8 § skolförordningen. i elevens val kan få för måluppfyllelsen i ämnet modersmål. Om åtgär- der behövs ska utredaren föreslå sådana (U 2018:04, dir. 2018:38). Det finns få nationella uppgifter om hur elevens val används. genomförde i samband med ett regeringsupp- drag om stadieindelade timplaner en webbenkät för att få en bild av tillämpningen av elevens val hos utvalda kommuner. Resultatet av webbenkäten presenterades i redovisningen av regeringsuppdraget33. Av redovisningen framgår att av de 58 rektorer som hade besvarat enkäten framförde 51 att de antingen ville minska tiden radikalt eller ta bort elevens val helt. Även flera av huvudmännen lämnade lik- nande synpunkter. De orsaker som de svarande angav var att elevens val är svårt att organisera på ett sätt som ger god undervisnings- kvalitet och stödjer elevernas kunskapsutveckling. I stället önskade man fördela tiden på något eller några ämnen, oftast svenska eller matematik. I samband med remittering av förslag till stadie- indelade timplaner inkom också synpunkter som stödjer minskad tid eller ett avskaffande av elevens val till förmån för andra ämnen. Här framhålls ett behov av utökad undervisningstid för svenska eller svenska som andraspråk samt för so- och no-ämnena. Utredningens förslag kommer att få till följd att nybörjarspråk, enligt nuvarande kursplaner, inte kan erbjudas inom ramen för elevens val. Då det finns få nationella uppgifter om hur många som studerar nybörjarspråk inom elevens val är det svårt att bedöma effekterna av att möjligheten tas bort. Utredningen har dock fått intryck av att det är fråga om ett mycket litet antal elever som använder sig av möj- ligheten och bedömer därför att det bör vara möjligt att ta tid från elevens val för att tilldela framtidsval garanterad tid utan att det skulle ge några större konsekvenser. Utredningen föreslår därför att undervisningstiden i elevens val minskas till förmån för framtidsval. Frågan om hur elevernas möjligheter att läsa ett ny- börjarspråk i och motsvarande skolformer kan säkras bör dock utredas vidare, på samma sätt som man gör gällande moders- mål i utredningen av modersmålsundervisningen. Ett alternativ till att ta tid från elevens val skulle kunna vara att minska flera ämnen med en viss procent och på så sätt se till att timmar för framtidsval tas på ett likvärdigt sätt från flera ämnen. Om ett sådant alternativ är att föredra skulle det behöva ses över hur det 33Skolverkets dnr 2014:574. på bästa sätt kan åstadkommas, t.ex. genom ett uppdrag till Skol- verket. Ett ytterligare alternativ är att utöka den totala garanterade undervisningstiden.