sou · H7B33d2 · 2019-01-30 00:00:00 — Tjänsten Grundläggande moduler riktar sig i första hand till ut- rikesfödda arbetssökande som har kortare skolgång än , varav en del helt saknar skolgång och många därutöver saknar en yrkesin- riktning. Målet för tjänsten är att de arbetssökande ska förbättra sina kunskaper i svenska språket och få en klar bild av det svenska sam- hället och den svenska arbetsmarknaden. Tjänsten innehåller alltifrån information om att vara förälder i och information om hur svensk sjukvård och friskvård fungerar, till studie- och yrkesväg- ledning och praktik.25 Tjänsten Korta vägen riktar sig till utrikesfödda akademiker, i första hand nyanlända, och består av kompletterande utbildnings- insatser på akademisk nivå. Tjänsten innehåller bl.a. kartläggning och 23I Arbetsförmedlingens redovisning ingår Meritportfölj som en förberedande utbildning. Meritportfölj utgör enligt utredningens definition en underlagstjänst och har exkluderats. 24FFU Min väg till arbete Af-2017/00248122. 25FFU Grundläggande moduler Af-2012/284329. Fördjupning: Arbetsmarknadstjänster i extern regi bedömning, fördjupad studie- och yrkesvägledning, yrkesspecifik svenska och arbetsplatsförlagd arbetsmarknadsutbildning. Målet med tjänsten är i första hand att öka deltagarnas möjligheter att få arbete i enlighet med sin akademiska examen, i andra hand att förbereda dem för högskolestudier i som syftar till att komplettera deras utländska examen för att denna ska motsvara de krav som ställs på den svenska arbetsmarknaden.26 Tjänsten Starta eget-utbildning riktar sig till inskrivna på som är eller riskerar att bli arbetslösa och som bedömer har förutsättningar för eget företagande samt har eget intresse och motivation för sådan verksamhet. Syftet med tjänsten är de arbetssökande efter genomförd utbildning ska ha skapat en affärsplan och fått en klar bild av vad det innebär att vara företagare. Målet är bland annat att den arbetssökande ska få stöd för att pröva sin affärsidé för att själv eller tillsammans med andra kunna starta företag som ska kunna leda till tillfredsställande lön- samhet och varaktig sysselsättning.27 Studiemotiverande folkhögskolekurs har bedrivits av folkhögskolor genom bidragsgivning och kan innehålla kurser av orienterande, repeterande och motivationshöjande karaktär. Utbild- ningen ges i form av tre månaders heltidsstudier, med undantag för arbetssökande med funktionsnedsättning som har möjlighet att delta . Målgruppen är arbetssökande som varken har gymnasieexamen eller grundläggande behörighet till högskole- utbildning på grundnivå. Syftet med utbildningen är att underlätta för den arbetssökande att påbörja eller återgå till reguljär utbildning. Den arbetssökandes utbildningstid kan utgöra återkvalificeringstid vid ansökan om studiemedel hos CSN.28 Utbildningen redovisas i tabell 12.2, i enlighet med Arbetsförmedlingens årsredovisning, som förberedande utbildning. 26FFU Korta vägen – kompletterande utbildningsinsatser för utländska akademiker /197599. 27FFU Utbildning inför Start av näringsverksamhet Af-2017/0014 3093. Fördjupning: Arbetsmarknadstjänster i extern regi Etableringskurs på folkhögskola har bedrivits av folk- högskolor genom bidragsgivning. Målgruppen för utbildningen är nyanlända som omfattas av etableringsuppdraget och framför allt de som har kort utbildningsbakgrund. Utbildningen kan utgöra ett komp- lement till utbildning som avses i 14 § förordningen (2017:820) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Utbildningen innehåller studier i svenska samt arbetsförberedande och oriente- rande insatser. Praktik kan därutöver ingå i utbildningen. Efter av- slutad utbildning ska deltagaren få ett kompetensintyg som kan ligga till grund för validering för fortsatta studier på folkhögskola, sfi, eller inom den kommunala vuxenutbildningen.29 Utbildningen redo- visas i tabell 12.2, i enlighet med Arbetsförmedlingens årsredovis- ning, som förberedande utbildning. Individuellt pedagogiskt stöd vid utbildning Deltagarna i tjänsten Individuellt pedagogiskt stöd vid utbildning utgörs av arbetssökande som har en funktionsnedsättning som med- för nedsatt arbetsförmåga och som behöver pedagogiskt stöd för att klara en utbildning. Tjänstens syfte är att de arbetssökande ska kun- na genomföra och fullfölja en planerad utbildningsinsats, exempelvis en arbetsmarknadsutbildning.30 Öka den arbetssökandes arbetsförmåga Deltagare i tjänsten är personer som står mycket långt ifrån arbets- marknaden. Målgruppen är arbetssökande som är i behov av för- beredande aktiviteter och insatser innan de kan tillgodogöra sig några av Arbetsförmedlingens övriga insatser och program.31 Exem- pel på arbetssökande som uppges vara aktuella för tjänsten är per- soner som har psykisk/fysisk funktionsnedsättning och ohälsa och 30FFU Individuellt pedagogiskt stöd vid utbildning Af-2016/00167734. 31www.arbetsformedlingen.se/Om-oss/For-leverantorer/-For-leverantorer-av-upphandlade- arbetsformedlingstjanster/Aktuella-arbetsformedlingstjanster/Introduktion-till-arbete.html Fördjupning: Arbetsmarknadstjänster i extern regi som saknar eller har låg arbetsförmåga. Tjänstens typfallsdeltagare uppges ha generell social ångest, missbruksproblematik och drabbas av återkommande panikattacker. Över en tredjedel av tjänstens del- tagare hade en arbetsförmåga om maximalt . Målsättningen med tjänsten är bland annat att stärka deltagarens självbild, öka deltagarens motivation, engagemang och vilja att komma vidare till ett yrkesliv utifrån sina förutsättningar samt att ge deltagaren möjlighet att se sig själv i ett jobb- eller studie- sammanhang och hitta var denne själv befinner sig i det samman- hanget. 12.4Hur köper Arbetsförmedlingen tjänster? Detta avsnitt behandlar de former för att köpa tjänster av externa utförare som Arbetsförmedlingen använde sig av : •offentlig upphandling enligt , •ett valfrihetssystem enligt LOV, •överenskommelse om köp inom samma juridiska person, •statsbidrag till folkhögskolor genom . Dessa former beskrivs nedan i tur och ordning. Ytterligare en form för att dra nytta av ett utförande i extern regi är att ingå samverk- ansavtal med en annan upphandlande myndighet33. Sådana sam- arbeten benämns ibland Hamburg-samarbeten, uppkallade efter en dom från . En beskrivning av denna form återfinns i kapitel 10, som handlar om samverkan och ansvarsfördelning mellan stat och kommun. 32FFU Introduktion till arbete 2018 Af-2017/0062 2899 samt / Om-oss/For-leverantorer/-For-leverantorer-av-upphandlade-arbetsformedlingstjanster/ Aktuella-arbetsformedlingstjanster/Introduktion-till-arbete.html Not. Arbetsförmedlingen avbröt upphandlingen av tjänsten på grund av ett något lägre deltagarantal än förväntat. 33Enligt definitionen av upphandlande myndighet enligt . Alla statliga, regionala och lokaler myndigheter omfattas till exempel av denna definition. Fördjupning: Arbetsmarknadstjänster i extern regi köpte Arbetsförmedlingen följande tjänster som har upp- handlats med tillämpning av : •Individuellt pedagogiskt stöd vid utbildning. Huvudregeln är att alla tjänster Arbetsförmedlingen köper genom att teckna ett upphandlingskontrakt eller ingå ett ramavtal omfattas av . , som är baserad på ett EU-direktiv, innehåller regler för hur upphandlingen ska genomföras. Det primära syftet med upp- handlingslagstiftningen är att främja fri rörlighet i hela EU- och EES- området. Alla leverantörer på den inre marknaden ska ha möjlighet att delta i upphandlingar och konkurrera på lika villkor oavsett om man är en inhemsk eller utländsk leverantör. är en av fyra upp- handlingslagar i . Lagstiftningen genomsyras av fem grund- läggande EU-rättsliga principer: 5.Principen om ömsesidigt erkännande. Principerna innebär bland annat att krav och villkor ska vara tydliga och stå i proportion till det behov som ska tillgodoses, att alla anbud ska bedömas enligt vad som angivits på förhand och att den upp- handlande myndigheten ska acceptera likvärdiga intyg från andra stater som bevis på att krav uppfylls. Fördjupning: Arbetsmarknadstjänster i extern regi En upphandling får vidare inte utformas i syfte att undanta den från lagens tillämpningsområde eller begränsa konkurrensen så att vissa leverantörer gynnas eller missgynnas på ett otillbörligt sätt. kallas denna bestämmelse för konkurrensprincipen. Kärnan i upphandlingslagstiftningen är skyldigheten att annonsera sin upphandling elektroniskt. På så sätt kan alla intresserade leveran- törer från hela den inre marknaden få information om upphand- lingen. Upphandlingar vars värde överstiger särskilda tröskelvärden ska annonseras i Europeiska kommissionens annonsdatabas. De upphandlingar som understiger tröskelvärdena får respektive med- lemsstat själv bestämma över, om och hur man vill reglera dessa. I råder annonseringsplikt för alla upphandlingar som över- stiger den så kallade direktupphandlingsgränsen. Direktupphand- lingsgränsen skiljer sig åt mellan olika upphandlingslagar. För upp- handlingar enligt uppgår direktupphandlingsgränsen för när- varande till . Skälet för att ha en gräns för att behöva annonsera sin upphandling och i övrigt följa alla regler som framgår av är att regeringen har ansett att transaktionskostnaderna måste stå i rimlig proportion till upphandlingens värde.34 En annon- seringspliktig upphandling enligt brukar också ta att genomföra.35 De grundläggande EU-rättsliga principerna gäller dock även upphandlingar under direktupphandlingsgränsen. innehåller bestämmelser om vilka så kallade förfaranden som får tillämpas. Det finns både enstegsförfaranden och flerstegsför- faranden. I ett enstegsförfarande har alla intresserade leverantörer möjlighet att lämna anbud och efter en prövning och utvärderingen av inkomna anbud tilldelas kontraktet. Ett flerstegsförfarande inleds med att alla har möjlighet att ansöka om att få lämna anbud. I en senare fas bjuds alla kvalificerade anbudssökande, eller ett begränsat 2013/14:133 s. 16 ff. 35Arbetsförmedlingen uppskattar att det tar cirka för att förbereda och genomföra en offentlig upphandling. Fördjupning: Arbetsmarknadstjänster i extern regi antal av dem, in att lämna anbud. Den upphandlande myndigheten bestämmer hur många leverantörer som ska få gå vidare i processen. På motsvarande sätt bestämmer den även hur många leverantörer som den kommer att ingå ramavtal med. Antalet leverantörer kan därmed anpassas utifrån bedömt deltagarantal för tjänsten samt uti- från skilda behov i olika leveransområden. Den upphandlande myndigheten ska anta det anbud som är ekono- miskt mest fördelaktigt för myndigheten.36 Vad detta innebär och hur anbuden kommer att bedömas ska framgå av upphandlingsdoku- menten. Utvärderingsgrunderna kan utgöras av: 1.det bästa förhållandet mellan pris och kvalitet, Det är även möjligt att tillämpa ett fast pris (eller en fast kostnad), i dessa fall får anbudsgivarna konkurrera om vem som kan erbjuda den bästa kvaliteten.37 Det finns också ett antal så kallade elektroniska metoder som får användas vid genomförande av upphandlingen. Dessa är dynamiska inköpssystem, elektroniska auktioner och elektroniska kataloger. Ett dynamiskt inköpssystem kan inrättas om den upphandlande myndigheten har ett återkommande behov av att köpa vissa varor, tjänster eller byggentreprenader. Den upphandlande myndigheten bestämmer hur lång giltighetstid som systemet ska ha. Alla leveran- törer har möjlighet att ansöka om att få delta i systemet. 36Avseende begreppet ekonomiskt mest fördelaktigt anbud har det skett en förändring av innebörden av begreppet i nuvarande lagstiftning jämfört med den tidigare versionen av (ÄLOU). I ÄLOU fanns det två alternativa grunder för tilldelning av kontrakt: det eko- nomiskt mest fördelaktiga anbudet respektive anbudet med lägst pris. I nuvarande lagstiftning används begreppet det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet som överordnat begrepp för de tre utvärderingsgrunder som står till buds (pris och kvalitet, kostnad samt pris). 37Artikel 67.2 i LOU-direktivet. Fördjupning: Arbetsmarknadstjänster i extern regi ansökan kan göras när som helst under systemets löptid. Huvud- regeln är att den upphandlande myndigheten ska behandla en sådan anbudsansökan . Om det finns skäl för det kan ytter- ligare få tas i anspråk. Leverantörer som uppfyller de kvali- ficeringskrav som den upphandlande myndigheten har angivit er- håller sedan en inbjudan att lämna anbud varje gång som denne vill tilldela ett kontrakt, det vill säga köpa en vara, tjänst eller bygg- entreprenad som omfattas av inköpssystemet. Systemet kan delas in i kategorier. Kvalificeringskraven och konkurrensutsättningarna kan därigenom anpassas till en lämplig leverantörsmarknad. Katego- riseringen kan till exempel göras på grundval av geografi eller stor- leken på de kontrakt som kommer att konkurrensutsättas i kate- gorin i systemet. När behov uppstår skickar den upphandlande myndigheten en anbudsinbjudan till alla, vid var tid, godkända leve- rantörer i den relevanta kategorin. Anbudstiden ska vara minst . Dynamiska inköpssystem är en metod som gör det möjligt att snabbt tilldela nya kontrakt och öppna upp för att nya aktörer lö- pande kan komma in i systemet. Det är dock den upphandlande myndigheten som bestämmer hur många leverantörer som denne vill ingå avtal med och därmed behöva följa upp. När den upphandlande myndigheten har fattat tilldelningsbeslut kan avtal ingås. När avtal har ingåtts kan upphandlingen inte överprövas. Däremot kan en leverantör ansöka om att avtalet ska ogiltigförklaras. Om myndigheten iakttar en frivillig så kallad avtalsspärr, det vill säga underrättar anbudssökandena om tilldel- ningsbeslutet och skälen för det samt väntar med att teckna avtal, kan avtalet inte ogiltigförklaras. Under avtalsspärren kan upp- handlingen dock överprövas. En leverantör som tycker att den upphandlande myndigheten har brutit mot en bestämmelse i , och anser sig ha lidit skada av överträdelsen, kan ansöka om överprövning hos domstol. Leveran- tören kan överpröva en pågående upphandling, vilket är vanligast, men även ett ingånget avtal på vissa grunder. En leverantör kan även väcka talan om skadestånd. Fördjupning: Arbetsmarknadstjänster i extern regi om att en upphandlande myndighet ska betala en upphandlings- skadeavgift. Överprövningar lyfts ibland fram som ett av de stora problemen med . Det är kostsamt och riskerar att försena en planerad avtalsstart. Enligt och Konkurrensver- kets rapport om statistik på upphandlingsområdet (2017) överprö- vas av alla annonserade upphandlingar i Sverige.38 En upphandling kan dock ge upphov till flera överprövningar. Fler än en leverantör kan ansöka om överprövning av en och samma upp- handling, och samma leverantör kan även ansöka om överprövning av olika beslut i samma upphandling. Det kan därför finnas flera domstolsavgöranden kopplade till samma upphandling.39 De arbetsmarknadstjänster som Arbetsförmedlingen köper genom har överprövats i hög utsträckning. fattade tilldelningsbeslut i 26 upphandlingar, 8 av dessa över- prövades. Detta kan jämföras med de 74 upphandlingar40 som genomförde i övrigt , såsom inköp av kontorsmateriel, varav endast 4 överprövades. Av tabell 12.3 framgår att mellan av de arbetsmarknadstjänster som köpte genom överprövades . Tabell 12.3 Överprövningar av Arbetsförmedlingens upphandlingar av arbetsmarknadstjänster, 2014 2017* Antal upphandlingar som överprövats 15** (41) 6 (19) 5 (19) 8 (26) och antal upphandlingar totalt (i parentes) 16 (12,) andel av dessa som bifallits (i %) Källa: E-post från Arbetsförmedlingen respektive . I tabellen har underlagstjänster inte kunnat exkluderas. *Ansökningar om överprövning som avskrivits av domstolen, dvs. som inte prövats i sak, har exkluderats från sammanställningen. 2014–uppgick detta antal sammanlagt till 14 stycken. **Tre av dessa utgjorde separata delar i en upphandling med samma diarienummer. 38Konkurrensverket och (2017). hade 7,4 pro- cent av alla upphandlingar som annonserades registrerats som överprövade. 39Antal målnummer är dessutom ännu fler än antal avgöranden. Det har sin grund i att det skapas ett målnummer varje gång en ansökan om överprövning inkommer till en domstol. I vissa fall lämnas ansökan över till en annan domstol, då det skapas ett nytt målnummer. 40Denna summa inkluderar upphandlingar i eget namn enligt (även direktupphand- lingar) samt förnyade konkurrensutsättningar från såväl Arbetsförmedlingens egna ramavtal som Statens inköpscentrals ramavtal. Fördjupning: Arbetsmarknadstjänster i extern regi Sannolikheten att en upphandling överprövas är högre desto fler an- budsgivare som deltar, enligt och Upphandlings- myndighetens (2017) statistik om offentlig upphandling. Vid upp- handlingar med över 30 anbudsgivare överprövas nästan en tredjedel av alla upphandlingar. I de av Arbetsförmedlingens upphandlingar som har ett högt monetärt värde är 50 anbudslämnare eller fler inte ovanligt. En överprövning tar enligt uppgift från Arbetsförmed- lingen i regel mellan . Förslag för att minska överprövningar i andra utredningar (SOU 2015:12) fick i uppdrag att utreda möjligheten att minska antalet överprövningar genom till exempel ansökningsavgifter eller processkostnadsansvar. Överprövningsutred- ningen ställde sig tveksam till sådana begränsningar och förordade i stället en förbättrad dialog mellan beställare och leverantör samt åtgärder för att längden i domstol skulle vara lättare att förutsäga. lämnade sitt betänkande (SOU 2018:44). Flera av förslagen avsåg överprövningsreglerna i upp- handlingslagstiftningen. Utredningen föreslog att en ansökningsav- gift om skulle införas. Den föreslog också ett process- kostnadsansvar för den förlorande parten. Det innebär att den som förlorar överprövningen måste betala den vinnande partens kost- nader för överprövningsprocessen. Dessutom föreslog utredningen att om en upphandling har överprövats och avtal inte får tecknas, vilket är det allra vanligaste, så ska den upphandlande myndigheten kunna få göra ett så kallat täckningsköp. Det innebär att det är till- låtet att direktupphandla till dess att det korrekt upphandlade kon- traktet kan träda i kraft. Detta gäller endast om anskaffningen är nödvändig, om behovet är angeläget och om värdet av täcknings- köpet inte överstiger tillämpligt tröskelvärde. Kontraktet får inte ha längre löptid än nödvändigt och det får inte vara mer omfattande än nödvändigt. Möjligheten till täckningsköp gäller även om domstolen har beslutat att den överprövade upphandlingen ska rättas eller göras om samt om domstolen i en överprövning av ett avtals giltighet in- terimistiskt har beslutat att avtalet inte får fullgöras. Ändringarna föreslås träda i kraft . Det är rimligt att tro att förslagen Fördjupning: Arbetsmarknadstjänster i extern regi –om de genomförs – skulle få avsevärda konsekvenser för överpröv- ningsbenägenheten. köpte Arbetsförmedlingen följande tjänst genom valfri- hetssystem enligt LOV: Ett valfrihetssystem är ett system med leverantörer som tillhanda- håller en viss tjänst, mellan vilka den enskilde själv kan välja utförare. En upphandlande myndighet inrättar systemet, godkänner vilka leverantörer som får delta och tecknar kontrakt med dessa. Alla leverantörer har möjlighet att ansöka om att få delta i systemet. LOV, som är den lag som reglerar valfrihetssystem, trädde i kraft . Det fanns exempel på valfrihetssystem även men det var oklart hur valfrihetssystem förhöll sig till upphandlingslagarna; om det omfattades av reglerna eller inte. Det fanns ingen EU-rättslig reglering på detta område. Regeringen ville tydliggöra rättsläget och underlätta för kommuner och lands- ting som ville öka valfriheten i sina verksamheter.41 har även Arbetsförmedlingen möjlighet att köpa tjänster enligt lagen (2010:536) om valfrihet hos Arbetsförmedlingen. Arbetsförmed- lingen är den enda statliga myndigheten som får tillämpa LOV. Några viktiga särdrag hos valfrihetssystem är följande: 1.Systemet annonseras löpande på Valfrihetswebben. Det innebär att det är öppet för nya leverantörer att ansöka om att få delta i systemet under hela systemets giltighetstid, det vill säga att bli godkända av den upphandlande myndigheten. Det finns således inget sista datum för att komma in med sin ansökan. 2.Alla leverantörer som uppfyller de krav som angetts i annonsen och förfrågningsunderlaget måste godkännas. 2008/09:29. Fördjupning: Arbetsmarknadstjänster i extern regi möjlighet för den upphandlande myndigheten att sätta en övre gräns för hur många leverantörer som systemet kan omfatta. 3.Ersättningen till leverantörerna är fast, vilket innebär att de aldrig konkurrerar om pris sinsemellan. 4.Den upphandlande myndigheten ansvarar för att den enskilde får fullödig information om leverantörerna så att denne kan göra ett informerat val. 5.Det finns alltid ett så kallat ickevalsalternativ. Om den enskilde inte vill eller kan välja leverantör tilldelas denne en leverantör automatiskt. Arbetsförmedlingen har valt närhetsprincipen som ickevalsalternativ. Det innebär att den enskilde får den leverantör som ligger närmast dennes bostadsadress.42 2014 antogs nya upphandlingsdirektiv i EU.43 Av det direktiv som ligger till grund för – LOU-direktivet – framgår att: […]situationer då samtliga aktörer som uppfyller vissa villkor har rätt att utföra en bestämd uppgift utan selektivitet, exempelvis vid valfrihet för kunden och system med servicecheckar, inte ses som upphandling, utan enbart som auktorisationssystem (exempelvis licenser för läke- medel eller hälsovårdstjänster).44 2016 meddelade dom i målet . Målet avsåg inte upphandlingsdirektiv utan dess föregångare, upphandlingsdirektiv. En sjukförsäkringskassa i hade inrättat ett auktorisationssystem för läkemedel. Alla leverantörer som uppfyllde uppställda krav fick ansluta sig till systemet och sådan ansökan kunde göras löpande under systemets hela giltighetstid. 42Från och med har Arbetsförmedlingen ett nytt ickevalsalternativ som utgörs av den leverantör som har högst rating (flest antal "stjärnor") och finns geografiskt närmast den arbetssökandes bostadsadress. 43Europaparlamentets och rådets direktiv /24/EU om offentlig upphandling och om upphävande av direktiv /18/EG (LOU-direktivet), och rådets direk- tiv 2014/25/EU om upphandling av enheter som är verksamma på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster och om upphävande av direktiv /17/EG (LUF-direktivet) samt och rådets direktiv /23/EU om tilldelning av koncessioner (LUK-direktivet). 44Skäl 4 i LOU-direktivet. Se även skäl 114 i LOU-direktivet. Motsvarande formuleringar återfinns i skäl 13 i LUK-direktivet respektive skäl 120 i LUF-direktivet. 45C-410/14, EU:C:2016:399. Fördjupning: Arbetsmarknadstjänster i extern regi Domstolen konstaterade att själva urvalet av en eller flera vinnare – tilldelningen av kontrakt eller ramavtal – är en grundläggande förut- sättning för att det ska vara frågan om ett offentligt kontrakt, som omfattas av upphandlingsregelverket. Förekomsten av den löpande annonseringen är tillräckligt för att skilja systemet från ett ramavtal. Ett ramavtal är ett stängt system i den mening att inga nya leveran- törer kan antas efter det att ramavtal har ingåtts. Den svenska reger- ingen lämnade för övrigt ett yttrande i där den redo- gjorde för sin inställning; att det aktuella systemet borde betecknas som ett valfrihets- eller auktorisationssystem och att det därför inte omfattades av upphandlingsdirektiven.46 Utredningen bedömer att det därmed är klarlagt att valfrihets- system enligt LOV utgör ett sådant auktorisationssystem som be- skrivs i LOU-direktivet och därmed inte omfattas av upphandlings- regelverket.47 2018 kom ytterligare en dom som avsåg auktorisationssystem: Tirkkonen48. Målet avsåg upphandlingsdirektiv. Den stora skillnaden mellan och var att systemet som prövades i den senare domen inte var öppet för löpande ansökan för leverantörerna. Trots detta ansåg att det rörde sig om ett auktorisationssystem som inte omfattas av upphandlingsregel- verket.