sou · H7B359d5 · 2019-12-12 00:00:00 — Därför har delegationen som komplement till de empiriskt grundade omfattningsstudierna genomfört expertbedömningar av fyra utgifts- mässigt större ersättningssystem. Redovisningen av resultatet utgår från punktskattningarna och med andelar med en decimals exakthet. Denna precision är endast matematisk och ska inte tolkas som ett resultat av exakta bedömningar. Resultatet av dessa expertbedöm- ningar är mer osäkra än omfattningsstudierna som redovisats i del 1. De ersättningssystem som expertbedömts är sjukpenning, sjuk- ersättning, studiemedel för studier i samt ekonomiskt bistånd. Ersättningarna administreras av , CSN respektive kommunerna. 9.1Felaktiga utbetalningar från de fyra ersättningssystemen som studerats med hjälp av expertbedömning De samlade utgifterna för de expertbedömda systemen uppgick till . Experterna bedömde att betalades ut felaktigt. I denna uppskattning ingår även felaktiga utbetalningar som orsakas av fel i systemöverskridande uppgifter, såsom folkbokföringsuppgifter. Majoriteten () av de felaktiga utbetalningarna uppskattas vara sådana som innebär att det betalas ut för mycket ersättning. Tabell 9.1 Felaktiga utbetalningar i fyra ersättningssystem, Expertbedömda fel Miljoner kronor (% av utgifterna) (% av utgifter) (% av utgifter) (3,) (0,) (4,) (0,) (3,) (0,) (5,) (0,) (3,) (0,) Mellan dessa ersättningssystem är spridningen i andelen uppskattade felaktiga utbetalningar relativt låg. Andelen felaktiga utbetalningar bedömdes till mellan (studiemedel) och (ekonomiskt bistånd). Systemen som expertbedömts är av sådan karaktär att för lite utbetald ersättning kan bli aktuellt. Det är många omständigheter som ska vägas in i beslutet och många förhållanden som kan ändras under tid med ersättning. Trots detta bedömdes alltså av de felaktiga utbetalningarna föranleda för lite utbetalt. I det följande görs analysen enbart på felaktiga utbetalningar där det blir för mycket utbetalt. De felaktiga utbetalningar där för mycket ersättning betalats ut redovisas med en punktskattning och ett 90-procentigt osäkerhets- intervall. Det innebär att av experternas samlade uppskattningar ligger inom detta intervall. Osäkerheten i expertbedömningarna är stor. Det finns dock flera faktorer som talar för att osäkerheten i dessa bedömningar är mindre än när metoden har använts. Bland annat har kunskaps- underlaget om riskerna för felaktiga utbetalningar varit bättre. Dessutom har bedömningarna gjorts mer strukturerat utifrån en på förhand definierad orsakskategorisering. I tillägg har även ett spridningsmått använts för att tydliggöra osäkerheten i de olika bedömningarna kopplade till respektive orsak. Tabell 9.2 Felaktiga utbetalningar, punktskattningar samt nedre och övre gräns för 90-procentigt osäkerhetsintervall Miljoner kronor (% av (3,) (7,) (1,) (4,) 3 540 (11,) (0,) (3,) (5,) (2,) (5,) (7,) (3,) (3,) (7,) (1,) Av tabellen ovan framgår att osäkerhetsintervallen har en relativt stor spridning. Den stora spridningen gäller respektive studie men också totalen. Dessa osäkerhetsintervall är betydligt större än konfidensintervallen i de empiriska omfattningsstudierna. Osäkerhetsintervallet är särskilt stort i sjukersättning. Det gäller experternas respektive uppskattning av det totala felet såväl som hur mycket fel respektive orsak genererar. Experterna är relativt eniga om att ej anmälda ändrade förhållanden leder till mest felaktiga utbetalningar inom sjukersättning. Däremot råder förhållandevis stor osäkerhet i hur mycket felaktiga utbetalningar som orsakas av denna anledning. Även inom sjukpenning är osäkerhetsintervallet relativt stort. Den relativt lilla spridningen i bedömningen av ekonomiskt bistånd beror sannolikt på att de kommuner som deltog i expertbedömningarna har ett aktivt (och likartat) förhållningssätt i arbetet med felaktiga utbetalningar. Hade ett representativt urval av kommuner deltagit i expertbedömningarna skulle sprid- ningen sannolikt vara större. Noteras kan också att punktskattningen vid expertbedömningen av de felaktiga utbetalningarna inom studiemedel vid studier i är jämförbar med punktskattningen i omfattningsstudien av studiemedel vid utlandsstudier. I den riskanalys som föregick omfattningsstudierna bedömde delegationens arbetsgrupp att risknivån i studiemedel för studier utomlands var väsentlig. Vad gäller studiemedel för studier i bedömdes någon sådan risk inte föreligga. I efterhand kan vi konstatera att felnivån inom studiemedel av experterna bedömdes vara . Detta kan jämföras som studiemedel för studier utomlands uppskattats till (varav uppskattats empiriskt). Det kan vara aktuellt att påminna sig om att osäkerheten i expertbedömningen är stor och att punktskattningen endast är ett genomsnitt av experternas samlade bedömning. 9.3Vem som orsakat felet Experterna bedömer att de sökande orsakar felaktiga utbetalningar om i de aktuella ersättningssystemen . Detta motsvarar av de totala utbetal- ningarna och drygt tre fjärdedelar av samtliga felutbetalningar. Myndigheterna bedöms orsaka felaktiga utbetalningar för , motsvarande av samtliga utbetal- ningar och nästan en fjärdedel av de totala felutbetalningarna. Tabell 9.3 Felaktiga utbetalningar, fördelat på vem som orsakat felutbetalningen Miljoner kronor (% av (1,) (1,) (1,) (0,) (3,) (2,) (0,) (2,) (1,) (1,) (3,) (2,) (0,) (2,) (2,) Av fel som orsakas av sökande bedöms i genomsnitt vara misstänkt avsiktligt. Denna andel är relativt lika mellan ersättningssystemen och varierar mellan 62 (sjukpenning) och (sjukersättning). Det finns flera anledningar till att respektive kommunerna bedöms orsaka relativt sett mycket felaktiga utbetal- ningar inom sjukpenning och ekonomiskt bistånd. Inom ekonomiskt bistånd fattas nya beslut . Varje besluts- tillfälle är en situation där en felaktig utbetalning kan uppstå som orsakas av myndigheten. Inom sjukpenning är besluten inte lika tids- begränsade, men mängden beslut gör att det finns många tillfällen där någon form av felaktighet kan uppstå. 9.4Orsaker till felaktiga utbetalningar Uppgifter och underlag bedöms ha en helt avgörande betydelse för att det ska bli korrekta utbetalningar i dessa ersättningssystem. Totalt sett bedöms av felutbetalningarna orsakas av att uppgifter är felaktiga, inte tillräckliga för att fatta korrekta beslut på eller av att ändrade uppgifter inte omhändertagits. De felaktiga utbetalningarna orsakas i huvudsak av att felaktiga uppgifter lämnas i ansökan eller att ändrade förhållanden inte anmäls. av felen beror på denna orsak. Tabell 9.4 Orsaker till felaktiga utbetalningar (% av utgifter) 417 (1,) (1,) (0,) (2,) (1,) 232 (0,) (2,) (2,) (0,) (1,) Fel orsakade av sökande 648 (2,) (3,) (2,) (3,) (2,) Ej tillräckliga uppgifter för 142 (0,) (0,) (0,) (1,) (0,) att fatta korrekta beslut 150 (0,) (0,) (0,) (0,) (0,) uppgifter, fel beslut Utbetalning fel, trots rätt 114 (0,) (0,) (0,) (0,) 127 (0,) (0,) (0,) (0,) (0,) 532 (1,) (0,) (0,) (1,) (0,) 1 180 (3,) 1 340 (4,) 812 (3,) 556 (5,) 3 888 (3,) Experterna bedömer att den största orsaken till felaktiga utbetalningar från de fyra systemen är att uppgifter om ändrade förhållanden inte anmäls till myndigheterna respektive kommun- erna. Detta bedöms vara ett särskilt stort problem inom sjukersättning och inom studiemedel. Inom dessa ersättningssystem sker också återkommande utbetalningar, baserat på ett initialt beslut om rätten till ersättning. Experterna bedömer att uppgifter om ändrade förhållanden som inte anmäls till myndigheten orsakar av de totala felaktiga utbetalningarna. Felaktiga uppgifter vid ansökan genererar också en hel del felaktiga utbetalningar. Experterna bedömer att av de felaktiga utbetalningarna orsakas av att felaktiga uppgifter lämnas vid ansökan. Detta tycks vara ett särskilt stort problem inom ekonomiskt bistånd där experterna bedömer att nästan hälften av de felaktiga utbetalningarna orsakas av denna anledning. När det gäller övriga orsaker bedöms de leda till relativt lite felaktiga utbetalningar. Även i de ersättningsystem som innefattar svåra bedömningar, såsom inom sjukpenning och sjukersättning, bedöms felaktiga beslut och bedömningar orsaka en relativt liten del av de totala felaktiga utbetalningarna. Anledningen till experternas bedömning kan ligga i att definitionen av felaktiga utbetalningar som delegationen tillämpar förutsätter att beslutet ska vara uppenbart utanför bedömningsutrymmet för att definieras som felaktigt. Inom sjukersättning bedöms av de felaktiga utbetal- ningarna orsakas av att lämnade uppgifter vid ansökan är felaktiga eller att ändrade förhållanden inte anmäls. Empiriska studier av kolliderande ersättningar och bristande samordning 10Studerade system, dess regelverk och tidigare studier I denna del presenteras vår studie av kolliderande ersättningar och risker för bristande samordning. Med kolliderande ersättningar menas sådana som inte får ges , t.ex. . Ersättningar från vissa system får utbetalas , men utbetalningarna ska samordnas beloppsmässigt så att individen inte blir dubbelkompenserad. Studierna utgör ett komplement till omfattningsstudierna av enskilda ersättningsystem som redovisats i del 2 och där uppskattningen av fel inte har inkluderat sådana fel som beror på kolliderande ersättningar och bristande samordning. En viss risk för överlappning mellan studierna kan därför föreligga. Vi återkommer till hur dessa risker för överlappningar hanteras i en kommande rapport om omfattningsstudierna. I detta kapitel beskriver vi de ersättningssystem som studerats, de regelverk som gäller för ersättningar som betalas ut samt resultaten av tidigare studier och genomförda kontrollinsatser. I kapitel 11 beskriver vi metoden för studien närmare och i kapitel 12 redogör vi för resultaten av studien. I kapitel 13 redogör vi för slutsatserna av studien. De allra flesta ersättningsmottagare har endast en av de studerade ersättningarna i taget. För dessa utbetalningar finns inga risker för kollisioner eller bristande samordning. Denna risk finns endast bland de utbetalningar som når personer som har mer än en ersättning i taget. Vi kommer att presentera registerbaserade Studerade system, dess regelverk och tidigare studier analyserna som bland dessa utbetalningar identifierat kolliderande ersättningar. Vi kommer att studera risker för felaktiga utbetalningar för en mindre andel av de totala utbetalningarna, men för en relativt stor andel av de ersättningar som utbetalats . Anledningarna till att vi studerar risker för felutbetalningar är flera, men främst beror det på att vissa slags fel inte kan mätas helt registerbaserat. Detta gäller i första hand ersättningar som inte har samordnats på ett korrekt sätt och därför lett till felaktiga utbetalningar. Hur mycket felaktiga utbetalningar som detta samordningsfel resulterar i kommer vi att återkomma till i en kommande rapport om omfattningsstudier. Studien har i så stor utsträckning som möjligt skett register- baserat utifrån tillgängliga data. Registerbaserade undersökningar kräver inte lika mycket tid och resurser som studier baserade på exempelvis slumpmässiga kontroller. Berörda myndigheter har sökt fram så detaljerade data som möjligt över utbetalningar från de ersättningssystem som omfattas av studien. Studien omfattar ett antal större ersättningssystem där det finns risker för kolliderande eller ej samordnade ersättningar. SCB har sedan på delegationens uppdrag samkört dessa data om utbetalningarna. har med hjälp av berörda myndigheter identifierat de större ersättningssystem där det finns risker för att ersättning felaktigt utbetalas från minst två system . Dessa system kompenserar ofta inkomstbortfall och från systemen sker ett stort antal utbetalningar som tillsammans uppgår till betydande belopp. Systemens utgifter uppgick till totalt 151 658 miljoner kronor71 exklusive ekonomiskt bistånd.72 I tabell 11.1 framgår vilka ersättningssystem som omfattas av studien. 71 Uppgifterna har hämtats från och Arbetsförmedlingens årsredovisningar . Utgifter för studiemedel har tagits fram av CSN till delegationen. 72Ekonomiskt bistånd exkluderas från denna summa eftersom vår studie undersöker utbetal- ningar från ekonomiskt bistånd för sig och utbetalningar från övriga ersättningssystem för sig (se vidare avsnitt 11.6). Rapport 4Studerade system, dess regelverk och tidigare studier Tabell 10.1 Ersättningssystem som omfattas av studien Aktivitetsstöd, utvecklings- och Arbetslöshetsersättningen har inte ingått i studien, trots att det där finns risk för kolliderande ersättningar och bristande samordning. Anledningen till detta är att arbetslöshetskassornas gemensamma service- och intresseorganisation återkommande undersöker i vilken utsträckning det har skett så kallade dubbla utbetalningar från arbetslöshetskassorna och från ersättningssystem hos och (). Där har vi kunnat ta del av och återge resultaten från de studierna. Studien har däremot inte inkluderat ersättningssystem som går till arbetsgivare som får stöd som arbetssökande får ersättningar. 10.3Regelverk för sammanfallande ersättningar I detta avsnitt redogör vi för gemensamma begrepp och regler, hur vihar kartlagt regelverken för sammanfallande ersättningar samt resultatet av denna kartläggning. 73För studiemedel ingår av utbetalningarna i vår studie. Motsvarande för utlandsstudier är , vilket beror på att det främst är utlandsstuderande som har undervisningsavgifter och att lånen till dessa avgifter utgör en stor andel av studiemedlen. Lånen är kopplade till en kostnad och hör inte till någon särskild kalendervecka, vilket är orsaken till att de inte ingår i vår studie. 74Uppgiften om utbetalningarna avser 2017 eftersom uppgifter om 2018 års utgifter finns tillgängliga först . Studerade system, dess regelverk och tidigare studier 10.3.1Gemensamma begrepp och regler Med sammanfallande ersättningar menas ersättningar som utbetalas , t.ex. . Med kolliderande ersättningar menas sammanfallande ersätt- ningar där detta enligt regelverken inte är tillåtet. Utbetalningarna sker då från minst två ersättningssystem . Det är exempelvis inte möjligt att få ersättning för vård av sjukt barn och för att avstå arbete p.g.a. nedsatt arbetsförmåga. Utbetalningarna sker då ofta för sammanlagt mer än heltid, dvs. Utbetalningar från vissa system får kombineras men utbetalningarna ska då samordnas beloppsmässigt så att individen inte blir dubbelkompenserad. Den s.k. minskningsregeln tillämpas när ersättning ska utbetalas som en ersättning redan har utbetalats. Detta regleras i socialförsäkringsbalken för och Pensions- myndighetens förmåner.75 Liknande regler finns också för ersättningar till deltagare i arbetsmarknadspolitiska program när dessa samordnas med andra förmåner, se avsnitt 10.3.3. Exempel som illustrerar regelverket Låt oss exemplifiera med . Han är föräldraledig och beviljats föräldrapenning . I slutet av sker utbetalningar av föräldrapenning. som föräldraledig blir sjuk. Han ansöker om och beviljas sjukpenning . är det barnets andra vårdnadshavare som vårdar barnet. Inför utbetalning av sjukpenning uppmärksammar Försäkrings- kassan att utbetalning av föräldrapenning redan har skett för den period som beviljats sjukpenning. Minskningsregeln tillämpas och utbetalningen av sjukpenning minskas motsvarande den ersättning som fått i föräldrapenning för dessa . Om detta inte uppmärksammats betalas både föräldrapenning och sjukpenning ut för de . 75Socialförsäkringsbalk (2010:110) 107 kap. 2 §. Studerade system, dess regelverk och tidigare studier har då utbetalats. Det är vid utbetalningen av sjukpenning som den redan utförda utbetalningen av föräldrapenning inte har beaktats. Det är i detta exempel därför handläggningen och utbetalning av sjukpenning som har orsakat den felaktiga utbetalningen. har från berörda myndigheter inhämtat information om de studerade regelverkens utformning när det gäller ersättningar som utbetalas från de aktuella ersättningssystemen. Resultatet av kartläggningen har legat till grund för hur vi har bett SCB att samköra och analysera data (se vidare kapitel 11 och 12). I kartläggningen har vi bett myndigheterna att redogöra för vilka ersättningssystem som riskerar att kollidera respektive behöver samordnas med utbetalningar från de studerade ersättnings- systemen. Vi redogör för resultatet av kartläggningen i detta kapitel och i bilaga 2. Kartläggningen har visat att regelverken är svårtolkade även för dem som är verksamhetsutvecklare inom och experter på ersättningssystemen. Detta har inneburit en omfattande dialog, med återkommande behov av förtydliganden och kvalitetssäkring. Vi har identifierat fem grupper av ersättningssystem bland de studerade ersättningssystemen. Inom dessa grupper finns likartade regler. Mellan grupperna finns det betydande skillnader. De fem grupperna är: •fyra dagersättningar: föräldrapenning, tillfällig föräldrapenning, sjukpenning och rehabiliteringspenning, •Tre ersättningar till deltagare i arbetsmarknadspolitiska program: aktivitetsstöd, utvecklingsersättning och etableringsersättning, •sjuk- och aktivitetsersättning, Studerade system, dess regelverk och tidigare studier I detta avsnitt sammanfattar vi regelverken. Det finns dock nyanser i regelverken som inte fångas i dessa sammanfattningar och i bilaga 2 beskrivs de mer utförligt. I kapitel 12 och 13 diskuteras också regelverken utifrån genomförda analyser. Tabell 10.2 Regelverk för dagersättningarna föräldrapenning, tillfällig föräldrapenning, sjukpenning och rehabiliteringspenning Får ej utbetalas Ska samordnas med Endast en av dagersättningarna föräldrapenning, tillfällig föräldrapenning, sjukpenning och rehabiliteringspenning får utbetalas . När det gäller dagersättningarna finns det, såvitt vi erfarit, inga hinder i regelverken mot att dessa dagersättningar och studiemedel utbetalas på mer än heltid så länge villkoren för dagersättningarna är uppfyllda. Studerade system, dess regelverk och tidigare studier Ersättningar till deltagare i arbetsmarknadspolitiska program Tabell 10.3 Regelverk för ersättningar till deltagare i arbetsmarknadspolitiska program Får ej utbetalas Ska samordnas med Ersättningarna aktivitetsstöd, utvecklingsersättning och etableringsersättning ska samordnas med sjuk- och aktivitetsersättning, föräldrapenning och rehabiliteringspenning. Ersättningarna får inte utbetalas som studiemedel, tillfällig föräldrapenning eller sjukpenning. Tabell 10.4 Regelverk för sjuk- och aktivitetsersättning 76Sjuk- och aktivitetsersättning får inte betalas ut som föräldrapenning på sjukpenningnivå, däremot som föräldrapenning på grund- eller lägstanivå. Studerade system, dess regelverk och tidigare studier Retroaktiv samordning ska ske mellan många ersättningar. När ersättningen väl beviljats får utbetalningar av vissa dagersättningar inte ske . Samordning ska också ske löpande när vissa ersättningssystem betalas ut. Tabell 10.5 Regelverk för studiemedel Får ej utbetalas Ska samordnas med Ersättningsnivå för studiemedel och ett antal andra ersättnings- system får tillsammans högst vara . Ekonomiskt bistånd kan utbetalas som samtliga ersättningssystem i studien, men ska då samordnas. Ekonomiskt bistånd får dock inte betalas ut till samma person från två eller fler kommuner för samma månad. 10.4Tidigare studier och granskningar I detta avsnitt redogör vi för de studier som genomförts inom ramen för Delegationen mot felaktiga utbetalningar (FUT-delegationen), av a-kassor respektive . FUT-delegationen lät SCB samköra utbetalningar av sjukpenning, Studerade system, dess regelverk och tidigare studier föräldrapenning, tillfällig föräldrapenning, sjuk- och aktivitets- ersättningar och utbetald arbetslöshetsersättning. De felaktiga utbetalningarna som orsakades av det FUT-delegationen benämnde dubbelutnyttjande av bidrag uppskattades till med ett stort osäkerhetsintervall på . FUT-delegationen konstaterade att studien försvårades av det faktum att det från data inte alltid gick att avgöra vilka dagar som utbetalningen avsåg. Någon form av granskning skedde därför i ett slumpmässigt urval av ärendena. Resultatet byggde på antagandet att sjuk- och aktivitetsersättning alltid var korrekt utbetalt och övriga sammanfallande ersättningar var felaktigt utbetalda. FUT-delegationen konstaterar dock att resultatet skulle ändras med andra antaganden.77 FUT-delegationen försökte även få en enkel och överskådlig bild av vilka system som inte får kombineras och vilka som ska samordnas men bedömde att detta var omöjligt. Delegationen konstaterade att för flera av förmånerna är reglerna beroende av vilken situation som råder. Exempelvis kan sjukpenning på heltid inte kombineras med sjukersättning på heltid. Däremot kan sjukpenning på halvtid kombineras med sjukersättning på halvtid.78 10.4.2Sveriges a-kassors studier av dubbla utbetalningar Arbetslöshetskassornas service- och intresseorganisation kassor undersöker återkommande i vilken utsträckning det förekommer utbetalningar från arbetslöshetskassorna som utbetalningar utgått från ersättningssystem hos CSN, och Pensionsmyndigheten.79 Den senaste studien gjordes utifrån ett stickprov vecka 2017. Där upptäcktes felaktiga utbetalningar av arbetslöshets- ersättning motsvarande , uppräknat till 77SOU 2008:74: Rätt och riktigt. Åtgärder mot felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen, s. 78SOU 2008:74: Rätt och riktigt. Åtgärder mot felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen, s. 145. 79Studien omfattar förutom arbetslöshetsförsäkringen följande ersättningssystem: Studiemedel, föräldrapenning, tillfällig föräldrapenning, graviditetspenning, sjukpenning, närståendepenning, smittbärarersättning, rehabiliteringsersättning, arbetsskadesjukpenning, dagersättning till total- försvarspliktiga, arbetsskadelivränta, delpension, sjukersättning, aktivitetsersättning, inkomst- pension och premiepension. Studerade system, dess regelverk och tidigare studier årsbelopp för 2017.80 av de felaktiga utbetalningarna orsakades av kollisioner med studiemedel, av kollisioner med utbetalningar från (i första hand sjukpenning, föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning) och orsakades av att pensionsuttag påbörjats.81 10.4.3Försäkringskassans granskningar av sammanfallande ersättningar I detta avsnitt presenteras resultaten av två tidigare opublicerade granskningar som gjorts av kontrollfunktion Intern försäkringskontroll (IFK)82. Kontroll av sammanfallande dagersättningar genomförde en s.k. riktad kontroll av utbetalningar av dagersättningar där fler än en förmån utbetalats . Urvalet till kontrollen drogs bland de utbetalningar som gjordes . Urvalet resulterade i 5 379 utbetalningar där utbetalningsperioderna från två förmåner sammanföll. Försäkrings- kassan avgränsade därefter granskningen till ett slumpmässigt urval av utbetalningar från följande ersättningssystem: föräldrapenning, tillfällig föräldrapenning, sjukpenning, rehabiliteringspenning, aktivitetsstöd och utvecklingsersättning.83 I syfte att kunna uppskatta omfattningen av fel för ett helår har delegationens kansli, i dialog med , gjort vissa antaganden och beräkningar. Det mest centrala antagandet är att de felaktiga utbetalningarna är beroende av hur mycket dagersättning som betalats ut, men varierar inte på annat sätt under ett år.84 80Detta utgör av totalt utbetald ersättning från arbetslöshetskassorna . 81Stickprovsundersökning vecka 38, 2017, a-kassor (version 1.0, ). 82Intern försäkringskontroll genomför kontroller i alla förmåner för att upptäcka och motverka felaktiga utbetalningar och systematiska avvikelser som kan leda till felaktiga utbetalningar. Kontroller genomförs också för att följa upp att de och maskinella kontrollerna som ska ske innan utbetalning fungerar och är ändamålsenliga. (årsredovisning 2018, s. 136). 83Etableringsersättning inkluderades inte, eftersom handläggningen av förmånen så hade övergått till (detta skedde /2018). I jämförelse med vår studie ingick inte heller aktivitets- och sjukersättning. 84Se vidare bilaga 2.