sou · H7B351 · 2019-12-02 00:00:00 — Arla är en ekonomisk förening som ägs av cirka 10 000 lantbrukare i , , , , , och . Förädlingsledet och dagligvaruhandeln utgörs till större delen av några stora aktörer, samtliga privatägda. De tre största dagligvarukedjorna (Ica, Coop och ) har tillsammans en marknadsandel på . geografiska förutsättningar, som ställer 4Svenska och 2019. 5Jordbruksverket Rapport 2016 På tal om jordbruk och fiske – fördjupning om aktuella frågor. Den svenska marknadsandelen beskriver hur stor del av den svenska konsumtionen som produceras i . Nivåerna varierar beroende på kategori och . Näringslivets roll i totalförsvaret krav på en effektiv och relativt storskalig logistikapparat, kan vara en förklaring till den höga marknadskoncentrationen.6 Området hälso- och sjukvård domineras av offentlig vård via regioner (landsting). De största privata aktörerna på vårdmarknaden i är , och . driver enda privata akutsjukhus, i på uppdrag av Region . Av de drygt 1 100 vårdcentraler som finns i , drivs i privat regi. De regionala skillnaderna är dock stora.7 När det gäller läkemedelsförsörjning består marknaden bl.a. av tre stora apotekskedjor: (helägt av staten), samt Kronans Apotek. Dessa tre företag äger tillsammans av antalet apotek i Sverige.8 Näringslivet har en roll i transportsystemets alla delar. Viktiga knutpunkter ägs i vissa fall av företag, och näringslivet står för huvuddelen av underhållsfunktionerna inom de olika transportgrenarna. Transportmarknaden omfattar person- och godstransporter, och bedrivs i stor utsträckning av företag. Lastbilstransporter, som är första och sista komponent i en transportkedja, utförs av cirka 10 000 åkeriföretag. Det finns mer än hundra banker, kreditmarknadsbolag och övriga kreditinstitut som bedriver verksamhet i med tillstånd från . Sektorn domineras dock av de tre svenska storbankerna , och , samt de två utländska bankerna Nordeas och svenska verksamheter. 6Konkurrensverket Rapport 2018:1 Konkurrensen i . 7Sverige Kommuner och Landsting Statistik om hälso- och sjukvård och regional utveckling . 8Konkurrensverket Rapport 2018:1 Konkurrensen i . Näringslivets roll i totalförsvaret manlagt står dessa fem banker för drygt tre fjärdedelar av banksystemets samlade utlåning till allmänheten i . Deras storlek och sammanlänkning med resten av det finansiella systemet gör att dessa banker är avgörande för hur väl det svenska banksystemet fungerar.9 Området information och kommunikation delas här upp i elektronisk kommunikation och massmedia. Marknaden för elektroniska kommunikationer består av ett stort antal operatörer. Såväl mobiltelefoni som bredband domineras dock av ett fåtal aktörer. , , och Hi3G (Tre) har tillsammans av abonnemangen.10 Mediamarknaden domineras av , med bl.a. , , TV4-Gruppen och Mittmediakoncernen. , som ingår i Kinneviksfären, är också en stor aktör med bl.a. Viasat och många radiostationer.11 En stor del av aktiebolagen på Stockholmsbörsen har utländska ägare. tredje och fjärde största mobiloperatörer ägs av respektive ett Hongkongbaserat holdingbolag. ägs av europabolaget och tyska energikoncernen . Preem ägs via ett antal holdingbolag av en etiopisk-saudisk företagsledare. Utländskt ägande kan t.ex. bidra med kapital, kompetens och andra resurser, inklusive avsättningsmöjligheter på andra marknader. finns det risker när utländska aktörer förvärvar verksamheter av betydelse för totalförsvaret. hade staten möjlighet att begränsa utländska aktörers möjligheter att förvärva aktier i svenska aktiebolag, andelar i svenska handelsbolag eller rörelser som drevs i Sverige.12 finns dock begränsade möjligheter att påverka och i förekommande fall förhindra utländska direktinvesteringar inom skyddsvärda områden. En särskild utredare ska därför lämna förslag på hur ett 9Finansinspektionen 2019:1 Stabiliteten i det finansiella systemet. 10Konkurrensverket Rapport 2018:1 Konkurrensen i . 11Göteborgs universitet svenska mediamarknaden – ägare, företag, medier 2016. 12Lagen (1982:617) om utländska förvärv av svenska företag m.m. och tillhörande förordning. Näringslivets roll i totalförsvaret svenskt system för granskning av utländska direktinvesteringar inom skyddsvärda områden kan utformas.13 Staten är en betydande bolagsägare i . I den statliga bolagsportföljen finns 46 hel- och delägda bolag, varav två är börsnoterade. Det uppskattade sammanlagda värdet på den statliga bolagsportföljen uppgick vid utgången av 2018 till . I bolag med statligt ägande har verksamhetsföremålet sin grund i beslut. Genom ägaranvisning ger ägaren instruktioner till bolagets styrelse. I bolag med statligt ägande används ägaranvisningar bl.a. när bolag har särskilt beslutade samhällsuppdrag. Bolag som inte har särskilt beslutade samhällsuppdrag styrs i huvudsak genom ekonomiska mål. Ekonomiska mål beslutas av bolagsstämman.14 Ett särskilt beslutat samhällsuppdrag föreligger när ett bolag har ett uppdrag beslutat av att bedriva verksamhet som helt eller delvis syftar till att generera andra effekter än ekonomisk avkastning för ägaren. har 22 bolag särskilt beslutade samhällsuppdrag. Inga bolag med statligt ägande har samhällsuppdrag relaterat till totalförsvar.15 Utredningen konstaterar att utländskt ägande och inflytande över privata företag i är omfattande. Det kan finnas stater som genom ägande i bolag tillskansar sig information om dessa bolag tillåts delta i beredskapsplaneringen. Verksamheten inom totalförsvaret präglas av höga krav på säkerhet och sekretess. Såväl privata företag som ansvariga myndigheter måste känna förtroende för att lämnade uppgifter inte kommer obehöriga till del. Bedömningar av lämpligheten ur säkerhetssynpunkt måste därför göras från fall till fall. 5.1.3Betydelsen av fungerande transporter , främst EU, är den största marknaden för svenska exportvaror. till enskilda länder är , , , och viktigaste handelspartner sett till exporten av varor. av den svenska varuexporten utgörs av maskiner, transportmedel och telekomprodukter. basindustri (skogsindustrin, stål- och gruvindustrin samt den kemiska industrin) 13Kommittédirektiv Dir. 2019:50 Ett system för granskning av utländska direktinvesteringar inom skyddsvärda områden. 14Näringsdepartementet Statens ägarpolicy och riktlinjer för bolag med statligt ägande 2017. 15Näringsdepartementet Verksamhetsberättelse för bolag med statligt ägande 2018. Näringslivets roll i totalförsvaret svarar även den för en betydande del av den svenska varuexporten. Mer än fyra femtedelar av importen till kommer från länder i , främst EU-länder. Även importen från är betydande. Viktiga importvaror är exempelvis el- och teleprodukter, livsmedel och personbilar. Olja är annan stor importvara, både råolja och raffinerad olja (mineraloljor).16 Rationalisering har drivit på utvecklingen mot lean production just in time. Det går ut på att minska lagerhållning och i stället utföra exakta leveranser. På så sätt undviker företagen kostnader förknippade med resurser bundna i lager. Störningar i transportsystemen kan dock leda till omedelbara konsekvenser för samhällsviktiga verksamheter. Lastbil är det enskilt viktigaste transportsättet för avgående gods men också, sett till värdet, för ankommande gods. Järnvägstransporter har stor betydelse för tung svensk industri och transporterar i första hand stora mängder lågvärdigt gods över långa sträckor. Järnvägstransporter är effektivare än vägtransporter eftersom det går att lasta större och tyngre kvantiteter, men betydligt mindre flexibla med tanke på spårsystemets konstruktion. Flygtransporter står för en obetydlig del sett till transporterad vikt men däremot ett betydande värde. Flyget fraktar traditionellt varuslag som varor med högt nyhetsvärde, varor med hög grad av teknisk utveckling, ömtåliga varor, läkemedel, sjukvårdsmaterial och reservdelar. Sjötransporter är starkt kopplade till tung industri som skogs-, stål- och petrokemisk industri. Totalt går av all import och export till och från via de svenska hamnarna. hamn är största hamn, där av utrikeshandel passerar. Kommissionen har utsett ett 80-tal hamnar i till s.k. CORE-hamnar i det europeiska transportnätverket. I har Hamn, Hamnar, Hamn, och Hamn status som CORE- hamnar. Dessa hamnar har en prioriterad ställning i transportflödet samt har möjlighet att ta del av särskilda medel för gemensamma satsningar på infrastruktur. 16Statistiska centralbyrån HA22SM1903 Utrikeshandel, export och import av varor januari– , i löpande och fasta priser. Med import och export avses här all utrikeshandel oavsett om det är handel med EU-land (införsel/utförsel) eller om det är handel med icke EU-land (import/export). Näringslivets roll i totalförsvaret Utredningen konstaterar att privata företag dels spelar en viktig roll i transportsystemet i egenskap av bl.a. genomförare av transportuppdrag, dels är beroende av fungerande transportinfrastruktur för att kunna leverera varor och tjänster för totalförsvarets behov. Åtgärder för att upprätthålla handeln så långt som möjligt var tidigare en viktig del av totalförsvaret. Det är alltjämt av stor betydelse att utrikeshandeln kan upprätthållas, även i en situation med höjd beredskap och då ytterst krig. En robust transportinfrastruktur, inte minst avseende sjötransporter, har således stor betydelse för försörjningstryggheten.17 Utredningen noterar att regeringen har uppmärksammat behovet av ökad säkerhet i it- och kommunikationssystem, förbättrat skalskydd av vitala delar av transportinfrastrukturen samt förbättrad robusthet i kritisk infrastruktur och samhällsviktiga transporter.18 5.2Incitament för att beakta totalförsvarets behov Höjd beredskap och då ytterst krig är, liksom vissa allvarliga fredstida kriser, situationer som utmärks av mycket låg sannolikhet i de flesta företags riskhantering. Ur ett riskhanteringsperspektiv är det därför inte rationellt att ha beredskap för den typen av händelser. Det beror på att riskhantering handlar om att skydda resurser och inkomstmöjligheter mot skador och bortfall så att verksamhetens mål kan nås, utan att kostnaderna för att upprätthålla en viss beredskap överstiger konsumenternas betalningsvilja. Eftersom näringslivet överlag har begränsade incitament att beakta totalförsvarets behov, är det få företag som planerar för krigets krav. Det stora flertalet företag har därför varken kontinuitetsplanering eller beredskapsplaner för höjd beredskap. Det beror främst på att relevansen upplevs som otydlig och värdet för det enskilda företaget bedöms vara lågt. Kontinuitetsplanering används här i samma betydelse som kontinuitetshantering, dvs. en holistisk ledningsprocess som identifierar potentiella hot och den inverkan på verksamheten som dessa hot 17Utredningen noterar i lagen (1999:890) om försäkringsverksamhet under krig eller krigsfara m.m. att staten får meddela skadeförsäkring på transportområdet. Försäkringen gäller bl.a. för egendom som har lagrats i utlandet för införsel till eller i anslutning till utförsel från under krig eller krigsfara. 18Regeringsbeslut N2018/03462/TIF Fastställelse av nationell trafikslagsövergripande plan för transportinfrastrukturen för perioden –2029. Näringslivets roll i totalförsvaret skulle kunna medföra om hoten blir verklighet och som ger ett ramverk för att utforma en anpassningsbar organisation med förmåga till en effektiv reaktion som tryggar anseende, varumärke, värdeskapande aktiviteter och de viktigaste intressenternas intressen. Kontinuitetsplanering ska ses som en delmängd av samhällets krisberedskap, och lägger grunden för förmågan att upprätthålla funktionalitet även under höjd beredskap. MSB menar att detta bidrar till en ökad förmåga att upprätthålla den samhällsviktiga verksamheten genom att händelser förebyggs och hanteras. Med beredskapsplaner avses i det här sammanhanget en systematisk planering för höjd beredskap, i tillämpliga delar motsvarande den som gäller för myndigheternas beredskapsplanering. Det innebär bl.a. att beakta totalförsvarets krav samt planera för att fortsätta verksamheten så långt det är möjligt med hänsyn till tillgången på personal och förhållandena i övrigt.19 Ytterst få företag får del av kvalificerad information rörande hotbilder, försvarsplanering samt bedömningar av totalförsvarets behov. Det är utredningens uppfattning att beredskapsplanering för höjd beredskap och då ytterst krig kommer långt ned på de flesta företagens agendor, om det alls beaktas. Även om kompetens och resurser finns, utgör begränsande faktorer avgörande hinder. Utredningen konstaterar att det finns en skillnad mellan det offentligas förväntningar på näringslivet, och det som är ekonomiskt motiverat för företag att investera. Försvarsmakten och MSB uttrycker t.ex. att företag behöver öka sin förmåga att motstå ett väpnat angrepp mot från en kvalificerad motståndare.20 Utredningens uppfattning är att sådan hänsyn inte ligger i de flesta företagens intresse utan tydliga krav eller incitament. Huvudsakliga strategier för att minska gapet mellan det offentligas förväntningar på näringslivet och privata aktörers intresse är lagstiftning, ekonomiska styrmedel samt olika former av privat-offentlig samverkan. 19Förordningen (2015:1053) om totalförsvar och höjd beredskap avseende myndigheternas beredskapsplanering. 20Försvarsmakten FM2016-13584 och MSB MSB2016-25 kommer att möta utmaningarna – gemensamma grunder (grundsyn) för en sammanhängande planering för totalförsvaret. Näringslivets roll i totalförsvaret 5.3Näringslivets tidigare kopplingar till totalförsvaret tecknade staten avtal med företag vars produktion av varor eller tjänster var av största vikt för totalförsvaret.21 Som grund för urvalet genomförde ansvariga myndigheter omfattande försörjningsanalyser för att kartlägga tillgången av en stor mängd varor och tjänster. syftade cirka 85–av den planlagda produktionen till att upprätthålla samhällets funktionalitet och trygga den s.k. folkförsörjningen. Resterande 10–syftade till att försörja myndigheternas verksamhet.22 Företagsplanläggning utgjorde grunden i systemet. Det var den samlade benämningen på alla de fredstida beredskapsåtgärder som vidtogs för ett visst företag. Åtgärderna kunde omfatta bl.a. personalplanläggning, säkrande av reparationskapacitet samt beredskapsavtal. Syftet med åtgärderna var att säkerställa en godtagbar leveranssäkerhet och tillgänglighet av aktuella produkter och tjänster under såväl kriser som krig. Efter genomförd företagsplanläggning dokumenterades företagets och den planläggningsansvariga myndighetens avtal om leverans av varor och tjänster i en beredskapsplan. Ett företag med en beredskapsplan kallades K-företag, dvs. kris- och krigsviktigt företag.23 K-företagen skulle fortsätta sin produktion eller övergå till en annan produktion som ansågs viktig för krigsansträngningarna. Dessa företag fanns registrerade hos länsstyrelserna och hos respektive funktionsansvarig myndighet. fanns cirka 11 000 K-företag registrerade i landet.24 Beredskapsavtal upprättades med särskilt viktiga företag för att säkerställa produktionen även under situationer med allvarligt störd import. Exempelvis anlades bergverkstäder för i , i och Flygmotorer i . Avtalen omfattade därför ofta åtaganden om beredskapslagring av strategiska 21SOU 1995:125 Finansiell verksamhet i kris och krig. 1981/82:179 Om administrativ beredskap på arbetsrättens område, m.m. 23Överstyrelsen för civil beredskap ÖCB AR 1996:1 Allmänna råd och om Planläggning av Företag. 24SOU 1995:125 Finansiell verksamhet i kris och krig. Näringslivets roll i totalförsvaret importvaror som krävde snabba omsättningar. Totalt fanns cirka 250 beredskapsavtal.25 5.3.2Lagerhållning av krigsviktiga varor Lagerhållningen i totalförsvaret uppstod som en konsekvens av erfarenheterna kring avspärrning och minskad utrikeshandel under världskrigen. Det var därför naturligt efter slut att förbereda landet för en liknande situation samt att säkerställa behovet av krigsviktiga varor, inte bara försvarsmateriel. Lagerhållning fanns i både statlig som privat regi. Lagring skedde i förråd utspridda över hela landet i syfte att minska sårbarheten. I förråden lagrades bl.a. legeringsmetaller, kol, olja och drivmedel till bl.a. jordbruk samt spannmål, socker, kvävegödselmedel, proteinfodermedel och växtskyddsmedel. Placeringen av förråden planlades tillsammans med länsstyrelserna och förråden skulle, av transportmässiga skäl, placeras mindre än från närmaste järnvägsstation. Förråden skulle även, av kostnadsskäl, byggas på statlig eller mark. Under merparten av ansvarade Överstyrelsen för ekonomiskt försvar för dessa försvarsförberedelser. () övertog detta ansvar när myndigheten bildades . Lagervärdet inom den industriella försörjningen uppgick till som mest 1,4 miljarder.26 började ÖCB arbetet med att avveckla sina lager av (ur beredskapssynpunkt viktiga) varor och komponenter. I stället tecknades avtal med viktiga producenter och leverantörer för att skapa robusthet, uthållighet och flexibilitet i olika samhällsviktiga system. /88 sålde ÖCB olja. När lagren minskade kunde staten också sälja lagerutrymmen. har beredskapslager av bl.a. råvaror, livsmedel och insatsvaror i princip helt avvecklats. Viss lagerhållning finns dock. beredskapslager finns på flera platser i landet och omfattar utrustning för cirka 5 000 patienter (omfattade beredskapslagret utrustning för cirka 150 000 patienter). Lagren omfattar elverk, förbrukningsmateriel, kirurgiska instrument, 2001/02:10 Fortsatt förnyelse av totalförsvaret. Näringslivets roll i totalförsvaret konventionsskydd, vissa läkemedel, medicinteknisk utrustning, skadeplatsutrustning, skyddsutrustning för B-smitta, samt vårdutrustning. Dessutom lagrar och läkemedel i beredskapslager. bedömer att merparten av beredskapslagrad materiel är användbar i det återupptagna arbetet med totalförsvar.27 Som jämförelse lagrar totalt cirka två miljoner förpackningar antivirala läkemedel som beredskap inför en eventuell influensapandemi. De lagrade läkemedlen kan tillgängliggöras i samband med en pandemi eller vid ett större regionalt utbrott av influensa, då det råder allvarlig brist i det ordinarie försörjningssystemet. Vidare har avtal med tre läkemedelsföretag om s.k. säkerhetslager av antibiotika för beredskapsändamål. Läkemedlen ägs av läkemedelsföretagen, men har rätt att köpa och hämta hela eller delar av lagret. är genom (IEA:s grundläggande dokument) samt EU:s oljelagringsdirektiv (2009/119/EG) förbundet att lagerhålla oljeprodukter och råolja. Lagret ska uppgå till minst 90 dagars genomsnittlig nettoimport, vilket motsvarar den normala förbrukningen i landet . Lagen (2012:806) samt förordningen (2012:873) om beredskapslagring av olja är det nationella regelverket. av det svenska beredskapslagret kan vara placerat utomlands, t.ex. genom att den lagringsskyldige delegerar lagring till annan lagerhållare genom upprättande av avtal. Andra länders beredskapslager kan förvisso finnas på svenskt territorium, men det finns ingen garanti för att beredskapslagret motsvarar tre månaders förbrukning i en situation när logistikflödena med omvärlden har begränsningar. Vidare finns begränsade möjligheter att påverka den geografiska placeringen av depåer i landet. Lagret hålls genom att privata företag, främst de stora drivmedelsbolagen, har ålagts att hålla vissa minimilager av de viktigaste petroleumbränslena. Lagringsskyldigheten övervakas av . Kostnaderna för lagringen bärs av de lagringsskyldiga företagen, och ytterst av konsumenterna. Slutligen är befintlig oljelagring främst avsedd för att kunna användas vid störningar på den globala marknaden. 27Socialstyrelsen 10.3–4974/2018 Översyn av beredskapslager. Näringslivets roll i totalförsvaret Försvarsberedningen som anser därför att möjligheten för staten att nyttja oljelagren för ändamål i samband med störningar vid allvarliga säkerhetspolitiska kriser och i krig bör ses över.28 Personalplanläggningen byggde på ett omfattande regelverk och förberedda strukturer, där ansvarade för att vid behov komplettera den arbetskraft som vissa företag behövde för sin produktion. I fördelningen av personal mellan det militära försvaret och det civila försvaret, var grundantagandet att totalförsvarsnyttan var störst om Försvarsmakten disponerade personal (personal krigsplacerad i fältförbanden), medan de civila verksamheterna skulle disponera personal i åldrarna däröver. Ett viktigt moment i personalplaneringen var därför att identifiera personer som oundgängligen behövdes för att uppfylla företagets åtagande. Nyckelpersoner krigsplacerades i företagen och gavs därmed uppskov från militär tjänstgöring. Byggnads- och reparationsberedskapen hade till uppgift att utföra nybyggnads-, reparations- och röjningsarbeten för totalförsvaret. Organisationen omfattade byggbranschen (bygg-, maskin-, installations- och konsultföretag) genom avtal eller andra överenskommelser med staten. I händelse av höjd beredskap skulle resurserna fördelas på de arbeten som beställarna inom totalförsvaret anmälde behov av. Försvarsmakten hade i uppgift att, i samverkan med berörda myndigheter, sluta överenskommelser med företag inom byggbranschen samt organisera och förbereda dess verksamhet i fredstid. Företagen hade särskilda uppgifter i organisationen. Motorreparationstjänsten aktiverades vid krig eller under höjd beredskap. Organisationen hade till uppgift att utföra monterings-, 28Försvarsberedningen Ds 2017:66 Motståndskraft – Inriktningen av totalförsvaret och utformningen av det civila försvaret samt energiförsörjning för civilt försvar. Näringslivets roll i totalförsvaret reparations- och underhållsarbeten på motorer, motordrivna fordon, arbetsmaskiner m.m. som användes i totalförsvaret. Arbeten skulle utföras efter överenskommelse mellan Försvarsmakten, å ena sidan, och statlig eller myndighet eller enskilt företag, å andra sidan, vid reparationsverkstad hos myndigheten eller företaget. I fred skulle Försvarsmakten i samarbete med berörda myndigheter organisera motorreparationstjänsten samt planlägga och förbereda dess verksamhet. 5.3.5Avgörande förändringar omöjliggör att tidigare system med K-företag införs Det tidigare systemet med bl.a. försörjningsanalyser, företagsplanläggning och K-företag utgör ett viktigt arv som utredningen behöver förhålla sig till. Utredningens uppfattning är dock att avgörande omvärldsförändringar omöjliggör att det tidigare systemet införs på nytt. Det främsta skälet till det är medlemskapet i EU, som bl.a. innebär att svenska företag inte kan behandlas annorlunda än andra EU-företag. Det beror på den inre marknadens krav på ickediskriminering, likabehandling, proportionalitet, öppenhet och förutsebarhet. efter anslutning till EU, slog regeringen fast att ”försörjningsförmågan och försörjningsberedskapen inte kan bygga på självförsörjning” samt att ”EU-marknaden är det för relevanta försörjningsområdet.”29 Huvudregeln är att varor och tjänster för totalförsvaret behov ska upphandlas enligt gällande regelverk. Härtill kommer EU-rättsliga bestämmelser om konkurrens och statsstöd. Därtill har privatisering och annan ekonomisk strukturomvandling, inklusive internationalisering och förändrade ägarförhållanden, påverkat förutsättningarna i grunden. finns inte kunskap i näringslivet, liksom i samhället i stort, om totalförsvarets behov i samma utsträckning som . Sammantaget innebär det att det inte går att införa det tidigare systemet i den nuvarande utvecklingen av totalförsvaret. Däremot finns det lärdomar och erfarenheter från förr som kan fungera som utgångspunkter för en modell för dagens totalförsvarsviktiga företag. 2001/02:10 Fortsatt förnyelse av totalförsvaret. Näringslivets roll i totalförsvaret 5.4Utgångspunkter för totalförsvarsviktiga företag Många privata företag bedriver en verksamhet som krävs för att tillgodose totalförsvarets kritiska behov i händelse av höjd beredskap och då ytterst krig. Totalförsvaret är således beroende av näringslivet för att fungera.