sou · H7B359d8 · 2019-12-12 00:00:00 — Att någon förändring inte kan konstateras beror främst på den stora osäkerheten i uppskattningen av felaktiga utbetalningar inom flera ersättningssystem, då som . För att med större säkerhet kunna uttala sig om effekten av olika insatser är det viktigt att det går att följa utvecklingen. För att uppnå detta är viktigt att ha ett kontinuerligt metodutvecklingsarbete och genomföra återkommande omfattningsbedömningar, där empiriska studier i så stor utsträckning som möjligt ligger till grund för slutsatserna (se vidare avsnitt 10.4). 10.3Orsaker till de felaktiga utbetalningarna Det primära syftet med denna rapport har varit att uppskatta den totala omfattningen av felaktiga utbetalningar. Det har inte varit att bedöma orsakerna till felutbetalningarna. För dessa redogjorde vi närmare i Läckaget i välfärdssystemen, del 1, där orsakerna till felaktiga utbetalningar undersöktes i 13 ersättningssystem, vars utgifter uppgick till 2018. I dessa ersättningssystem uppskattas ungefär 3 av 4 felaktigt utbetalda kronor bero på oriktiga uppgifter. Varannan felaktigt utbetald krona uppskattas dessutom bero på misstänkt avsiktliga fel. Knappt 1 av 20 felaktigt utbetalda kronor uppskattas bero på felaktiga bedömningar och beslut i handläggningen.151 Den stora potentialen för att minska felaktiga utbetalningar ligger därför i att säkerställa att uppgifterna som ligger till grund för besluten är korrekta. Från de uppskattningar som redovisas i denna rapport kan vi notera att välfärdssystemens utformning är en viktig orsak till de felaktiga utbetalningarna. Ersättningssystemens regelverk och konstruktion lägger grunden för myndigheternas förutsättningar att 150Försäkringskassan (2010) Felaktiga utbetalningar och brott mot socialförsäkringen. Svar på regeringsuppdrag. 151Se vidare Delegationen för korrekta utbetalningar från välfärdssystemen (2019): Läckaget i välfärdssystemen, del 1 – Omfattningsstudier och bedömningar av felaktiga utbetalningar från vissa välfärdssystem (Rapport 4). säkerställa korrekta utbetalningar och motverka bidragsbrott. Kunskapskällorna som ligger till grund för våra omfattningsrapporter visar att systemens konstruktion kan ge upphov till olika typer av problem som ökar risken för felaktiga utbetalningar. När det gäller assistansersättningen har riskerna för felaktiga utbetalningar och bidragsbrott framhållits i många sammanhang. Systemets regelverk och konstruktion är också på många sätt unik. har begränsade, praktiska eller legala, möjligheter att kontrollera att assistans verkligen utförts i den utsträckning som uppges i tidrapporter och räkningar. Denna risk anser vara en dominerande orsak till felaktiga utbetalningar inom assistansersättning. Detta gäller särskilt när assistansverksamheten bedrivs av en sluten krets där det allmännas insyn är begränsad. Beloppen som betalas ut per brukare är också omfattande, i genomsnitt , vilket i sig skapar starka incitament för felaktigheter och gör att fel får stora konsekvenser. har redogjort för en mängd förändringar inom assistansersättning som rör allt från interna arbetssätt, förstärkningar inom tillsynen och tillståndsgivningen samt lagändringar som vidtagits för att minska de felaktiga utbetalningarna. menar att dessa förändringar sammantaget pekar på att de felaktiga utbetalningarna bör ha minskat.152 De vidtagna åtgärderna är många men kansliet bedömer dock att de haft en relativt begränsad påverkan på de felaktiga utbetalningarna och bidragsbrotten. En slutsats är därför att flera av de centrala riskerna är svåra att motverka utan att i grunden ändra på systemets konstruktion. Vi kan också konstatera att risken för felaktiga utbetalningar ökar när fler än en myndighet eller organisation är ansvarig för att utreda, bedöma, betala ut och följa upp ärenden som löper . Inom till exempel arbetslöshetsersättningen är ansvaret uppdelat mellan Arbetsförmedlingen och arbetslöshetskassorna. Ansvaret för ersättningarna till deltagare i arbetsmarknadspolitiska program är delat mellan Arbetsförmedlingen och och för deltagare 152I sammanhanget bör dock Högsta förvaltningsdomstolens dom i mål nr 6518–17 nämnas. Enligt innebär domen att olämpliga anordnare kan utföra personlig assistans trots att de saknar tillstånd av och utan tillsyn från . Denna omständighet har dock inte vägts in i bedömningen av de felaktiga utbetalningarna eftersom uppskattningen avser 2018. med rätt till arbetslöshetsersättning även arbetslöshetskassorna. Bristande hantering hos en myndighet ger upphov till risker för felaktiga utbetalningar hos en annan myndighet eller hos arbetslöshetskassorna.153 Inte sällan handlar det om (ny) information om ett ärende som ena parten har som inte når den andra parten, som behöver informationen för sin verksamhet. Det kan handla om att stoppa eller sätta ned en utbetalning eller att vidta en sanktionsåtgärd. Vi noterar också att i ersättningssystem där företag och andra externa aktörer med ekonomiska intressen är verksamma, är de uppskattade felnivåerna särskilt höga. Det gäller dels ersättningssystem som studerats i huvudsak empiriskt154, dels ersättningssystem som studerats på annat sätt155. I de tre system (nystartsjobb, lönebidrag och statligt tandvårdsstöd) som studerats i huvudsak empiriskt inom ramen för delegationens arbete är också andelen misstänkt avsiktliga fel hög.156 10.4Mer empirisk kunskap behövs För att få bukt med den stora osäkerhet som finns i uppskattningen av flera ersättningssystem, och därmed kunna prioritera rätt åtgärder, behöver fler ersättningssystem och större del av dessa studeras empiriskt. På områden där kunskapen om de felaktiga utbetalningarna är som minst är osäkerheterna i uppskattningarna av naturliga skäl störst. Inom ramen för delegationens arbete har det genomförts flera empiriska studier, men det behövs ännu fler för att få säkrare skattningar om felens omfattning, karaktär och orsaker. Flera av de stora ersättningssystemen är uppskattade med hjälp av expertbedömningar. För att säkra tilliten till och förtroendet för välfärdssystemen är det viktigt att myndigheterna arbetar aktivt med att studera, följa upp och motverka de felaktiga utbetalningarna, särskilt i de ersättningssystemen där risken för felaktiga Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (2019): Felaktiga utbetalningar i arbetslöshetsförsäkringen. Rapport 2019:1 samt Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (2019): Sanktioner inom etableringsersättningen. 154 Statligt tandvårdsstöd, lönebidrag nystartsjobb samt ersättning för höga sjuklönekostnader. 155Assistansersättning samt aktivitetsstöd, utvecklingsersättning och etableringsersättning. 156Delegationen för korrekta utbetalningar från välfärdssystemen (2019): Läckaget i välfärdssystemen, del 1 – Omfattningsstudier och bedömningar av felaktiga utbetalningar från vissa välfärdssystem (Rapport 4), s. 157 utbetalningar är väsentliga och där utgifterna är stora. I dessa system innebär även små skillnader i andelen felaktiga utbetalningar stora belopp. Vi har sett behov av fler empiriskt grundade studier på flera områden (se kap. 9). Särskilt angeläget bedöms nya studier av följande områden vara: arbetsbaserad försäkringstillhörighet, identitetsrelaterat missbruk samt lön som ersättning. Det är också viktigt att göra fortsatta studier av svartarbete, sjukpenninggrundande inkomst, folkbokföring samt tre ersättningssystem där felen bedöms höga, men osäkerheterna i bedömningarna är stora (sjukpenning, sjukersättning, assistansersättning). Delegationen kommer i betänkandet att presentera en modell som möjliggör för återkommande bedömningar av de felaktiga utbetalningarna. (2007): Fusk med a-kassa, Motiv, omfattning och åtgärder. (2015): Intyget som dörröppnare till välfärdssystemet. Delegationen för korrekta utbetalningar från välfärdssystemen (2018): Risker för felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen (Rapport 1). Delegationen för korrekta utbetalningar från välfärdssystemen (2019): Bidragsmoralen i samhället – En aktuell lägesbild av inställningen till felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen (Rapport 2). Delegationen för korrekta utbetalningar från välfärdssystemen (2019): Läckaget i välfärdssystemen, del 1 – Omfattningsstudier och bedömningar av felaktiga utbetalningar från vissa välfärdssystem (Rapport 4). Delegationen för korrekta utbetalningar från välfärdssystemen (2019): Läckaget i välfärdssystemen, del 1 – Omfattningsstudier och bedömningar av felaktiga utbetalningar från vissa välfärdssystem (Rapport 4). Delegationen för korrekta utbetalningar från välfärdssystemen (2019): Digitalisering och AI för korrekta utbetalningar (Rapport 5). Delegationen mot felaktiga utbetalningar (2007): Vad kostar felen? Omfattning av felaktiga utbetalningar från trygghetssystemen (Rapport 7). Dybka, P., Kowalczuk, M., Olesiński, B. et al. (2019): Currency demand and MIMIC models: towards a structured hybrid model-based estimation of the shadow economy size. (2019) 26:4. (2011): Samverkansuppdrag mot felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen 2010. och Rådets förordning (EG) nr 883/2004 av om samordning av de sociala trygghetssystemen. Europeiska kommissionen (2017): An evaluation of the scale of undeclared work in Union and its structural determinants: estimates using the Labour Input Method. Förordning (2017:819) om ersättning till deltagare i arbetsmarknadspolitiska insatser. (2010) Felaktiga utbetalningar och brott mot socialförsäkringen. Svar på regeringsuppdrag. (2013): Föräldrar som inte vabbar. (2017) Kvalitetsuppföljning av förmånen ersättning för höga sjuklönekostnader. Svar på regeringsuppdrag. (2017): Assistansersättning – Inflöde, utflöde och konsekvenser av förändrad rättspraxis. (2019): Arbetsbaserad försäkringstillhörighet – Resultatet av ett försök att uppskatta omfattningen av felaktiga utbetalningar. (2019): Felaktiga utbetalningar av assistansersättning. (2019): Utvecklingen av risken för felaktiga utbetalningar inom assistansersättningen. Gyomai, G., , P. (2014): The non-observed economy in the system of national accounts. Statistics Brief No. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (2017): Underrättelser och sanktioner inom arbetslöshetsförsäkringen och aktivitetsstödet en jämförande rapport. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (2018): Kompletterande aktörer och Arbetsförmedlings kontrollarbete. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (2019): Felaktiga utbetalningar i arbetslöshetsförsäkringen. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (2019): Lika i sak, lika för alla? Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (2019): Sanktioner inom etableringsersättningen. Inspektionen för socialförsäkringen (2016): Sjukpenninggrundande inkomst (SGI). Inspektionen för socialförsäkringen (2018): Risker för felaktiga utbetalningar vid gränsöverskridande situationer. Inspektionen för vård och omsorg (2016): Lämplig eller inte – det är Lämplighetsprövning av tillståndspliktiga verksamheter som bedriver personlig assistans. Inspektionen för vård och omsorg (2018): Lämplighetsprövning av assistansanordnare 2017. Bilaga till rapporten eller inte – det är prövningen (2016-31). och , “Shadow Economies Around the World: What Did We Learn the Last 20 Years?”, IMF Working Paper 18/17. (2011): Samverkansuppdrag mot felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen 2010. Dnr: VER 2010–49. 2014/15:1, Budgetpropositionen . (2017): Folkbokföringen – Ett kvalitetsarbete i uppförsbacke. SCB (2008): Svart arbete i nationalräkenskaperna, . SCB (2016): GNI Inventory, reviderad . SCB (2019): Begreppsförklaringar inom nationalräkenskaperna. SFS 2018:1265 Lag om ändring i socialförsäkringsbalken. (2006): Svartköp och svartjobb i . (2008): Skattefelskarta för – Hur togs den fram och hur kan den användas? (2018): Motverka registrering av falska identiteter. Dnr 210 533 490–18/113. (2018): Samordningsnumrens funktion i samhället, , Dnr 2 04 319440-17/113. (2019): Resultat från de årliga attitydundersökningarna 2018. (2019): Årsredovisning 2018. (2018): Personlig assistans – Analys av en kvasimarknad och dess brottslighet. S2018/00301/FST. Socialförsäkringsbalk (2010:110). SOU 2012:6: Åtgärder mot fusk och felaktigheter med assistansersättning. Betänkande av Utredningen om assistansersättningens kostnader. SOU 2017:37: Kvalificerad välfärdsbrottslighet – förebygga, förhindra, upptäcka och beivra. Betänkande av Utredningen om organiserad och systematisk ekonomisk brottslighet mot välfärden. (2018): Folkbokföringsfelet – En metodrapport om skattning av övertäckning, undertäckning och folkbokförda på fel adress. (2018): kan kostnaden för personlig assistans dubblas. radio (2018): stoppar falska inkomstuppgifter, . Utredningen om samordning av statliga utbetalningar från välfärdssystemen, Fi 2018:05 (2019): Färre felaktiga utbetalningar från de statliga välfärdssystemen med ökad samordning av betalningar och kontroller. Det har i datamaterialet funnits en rad problem som behövt korrigeras innan analys har kunnat genomföras. Problemen härrör från olika typer av inmatningsfel när kontrollen genomförts. De korrigeringar som gjorts är framförallt av variabeln för från och med datumet för den korrekta SGI:n. Vid felaktiga årtal av typen 213 har dessa ändrats till 2013 och 22012 som korrigerats till 2012. I ett fåtal fall har datumvariabelns dag eller månad varit inkorrekt. Exempel på den här typen av felaktigt datum är 2012101. I detta fall har ett antagande gjorts att den sista siffran har fallit bort. Datumet har med andra ord korrigerats till 20121010. Ytterligare ett fåtal datumvariabler har haft ett format som kan tolkas på olika sätt, t.ex. 100910. Detta har tolkats som . Korrigeringar har gjorts på framförallt variabeln för korrekt SGI. En typ av fel har varit så kallade typfel. Det vill säga att det numeriska värdet innehåller en bokstav. Ofta belopp som avslutats med ”kr” eller där tusentalsavgränsade har matats in. Vad gäller korrekt SGI och inkomst enligt arbetsgivare har det funnits ett mindre antal avvikelser som föreföll vara mindre rimliga. Bland annat en inkomst enligt arbetsgivare som matats in som 3 690 000 medan den fastställda SGI:n varit 369 000. I det här fallet rör det sig om en tiofaldig skillnad mellan inkomsten enligt arbetsgivare och korrekt SGI. Vägledning har kunnat ges av tidigare och senare fastställda SGI:er som pekar på att den inkomst som gäller är densamma som den korrekta SGI:n (369 000). Omvänt har det också funnits en inkomst som enligt arbetsgivaren varit 31 000 men den korrekta SGI:n är 310 000. Vi låter även här den korrekta SGI:n vara ledande.