sou · H7B331 · 2019-06-03 00:00:00 — Av fjärde stycket framgår att den som genom innehav av aktier, andra andelar eller medlemskap kontrollerar av det totala antalet röster ska anses ha bestämmande inflytande. De närmare övervägandena redovisas i avsnitt 8.4.2. 7 § Om begär det, ska den som är godkänd tillhandahålla de handlingar och lämna de upplysningar som behövs för att kontrollera om förutsättningarna för att vara godkänd föreligger. får förelägga den som inte fullgör sina skyldigheter enligt första stycket att fullgöra dem. Paragrafen är ny. I paragrafens första stycke regleras den godkändes skyldighet att tillhandahålla handlingar och lämna upplysningar som behövs för att kontrollera att förutsättningar för att vara godkänd för F-skatt föreligger. Uppgiftsskyldigheten omfattar endast att, på begäran av , inkomma med sådana handlingar eller upp- lysningar som har betydelse för bedömningen av om kraven för att vara godkänd enligt 9 kap. är uppfyllda. Det kan exempelvis handla om uppgift som visar att en utländsk näringsidkare inte har skatte- skulder i hemlandet eller att den godkände ska inkomma med upp- gifter som visar att den som prövats vid ansökan är den som ska prövas. Av andra stycket följer att om den som är godkänd inte fullgör sina skyldigheter enligt första stycket får förelägga denne att fullgöra dem. Bestämmelsen ska tillämpas när den som är god- känd inte svarar på en förfrågan från eller om det skulle visa sig att lämnade uppgifter innehåller sådana brister eller felaktig- heter att det ändå inte går att bedöma om förutsättningar föreligger. Av föreläggandet ska tydligt framgå vilka uppgifter som behövs för bedömning. bör normalt inte i första hand använda sig av föreläggandebefogenheten. Ett beslut om föreläggande enligt denna paragraf omfattas av samma överklagandeförbud som andra förelägganden utan vite. Ett sådant finns i 67 kap. 5 § första stycket 2 . De närmare övervägandena redovisas i avsnitt 8.4.1. 10 kap. Skatteavdrag för preliminär skatt 11 § Skatteavdrag ska inte göras om den som tar emot ersättning för arbete är godkänd för F-skatt antingen när ersättningen bestäms eller när den betalas ut. Om mottagaren är godkänd för F-skatt med villkor enligt 9 kap. 2 §, gäller första stycket bara om godkännandet åberopas skriftligen. Paragrafen innehåller ett undantag från skyldigheten att göra skatte- avdrag. Ändringen i andra stycket innebär ingen ändring i sak utan följer av att nuvarande 9 kap. 3 § ges en ny beteckning. 11.2Förslaget till lag om ändring i socialavgiftslag (2000:980) Härigenom föreskrivs följande. 5 § Arbetsgivaravgifter ska inte betalas om den som tar emot ersättning för arbete är godkänd för F-skatt antingen när ersättningen bestäms eller när den betalas ut. En uppgift om godkännande för F-skatt från mottagaren får godtas om den lämnas i en handling som upprättas i samband med upp- draget och som innehåller nödvändiga identifikationsuppgifter för utbeta- laren och mottagaren. Om utbetalaren känner till att en uppgift om god- kännande för F-skatt är oriktig, får den inte godtas. Om mottagaren är godkänd för F-skatt med villkor enligt 9 kap. 2 § skatteförfarandelagen (2011:1244), gäller första stycket första meningen bara om godkännandet åberopas skriftligen. Första och andra styckena gäller inte ersättning från semesterkassa. Paragrafen reglerar ett godkännandes rättsverkningar på avgiftsom- rådet. Ändringen innebär ingen ändring i sak utan följer av att nuva- rande 9 kap. 3 § skatteförfarandelagen ges en ny beteckning. Särskilt yttrande av experterna Sedan F-skattereformen 1993 har F-skattesystemet utretts ett flertal gånger. Uppdragens syfte har skiftat, men gemensamt för de lag- ändringsförslag som antagits har varit att den modell som infördes har värnats. Även den nu aktuella utredningen uttalar vikten av att det huvudsakliga syftet med F-skattesystemet ska värnas. Med hänsyn till de förslag utredningen lägger fram anser vi dock att för- slagen inte är ägnade att värna systemet, utan i stället riskerar att resultera i försämrad tillit till F-skattesystemet samt på ett allvarligt sätt försämra rättssäkerheten för landets företagare. Nedanstående delar av utredningens förslag skulle, enligt vår uppfattning, leda till så allvarliga konsekvenser i dessa avseenden att de inte bör genom- föras. •Skatteverket ska, inom mycket vida och oprecisa ramar, få före- lägga företagare med F-skatt att lämna de uppgifter ”som behövs” för att kontrollera om F-skatten ska återkallas eller ej. Följs inte föreläggandet ska F-skatten återkallas, även om den uppgiftsskyl- dige företagaren inte tagit del av föreläggandet. •Genom en utvidgad prövning för godkännande och återkallelse av F-skatt i fåmansföretag ska en majoritetsägare utan formell ställning i företaget prövas på samma sätt som företagsledare i företaget. Detta trots att denna majoritetsägare saknar formella möjligheter att besluta i verksamheten. Förslaget innebär ett slags strikt ansvar för majoritetsägare i fåmansföretag. •Företagare, vars kunder använder sig av rot- och rutavdrag, ska få sin F-skatt återkallad för det fall företagaren inte återbetalar fel- aktigt utbetalt belopp och beslutet vunnit laga kraft. Problemet är marginellt – handlade det om av som utbetalats. hänför sig felaktiga utbetalningar dessutom till kunden och inte till företaga- ren. Därtill är reglerna krångliga, även för , varför ver- ket krävt återbetalning i flera fall som sedan ändrats i Högsta för- valtningsdomstolen. Många företagare har drabbats av återbetal- ningskrav som visat sig ”felaktiga” i efterhand. Utredningen före- slår att F-skatten ska återkallas, vilket är ett långtgående ingrepp. •Den s.k. generalklausulen om hinder för godkännande och grund för återkallelse vid missbruk utvidgas. En tillämpning av bestäm- melsen medför i praktiken ett näringsförbud och är således mycket ingripande. Utifrån vad som beskrivs i betän- kandet är det tämligen oklart i vilka situationer bestämmelsen kan komma att tillämpas Nedan redogör vi för hur vi ser på utredningens uppdrag och förut- sättningar samt lämnar närmare synpunkter på de förslag där vi inte delar utredningens bedömningar. Utredningens uppdrag och förutsättningar Enligt direktiven ska utredningen se över F-skattesystemet och ana- lysera effekterna i vissa avseenden av bestämmelsernas utformning och tillämpning. Syftet med översynen är bl.a. att bekämpa skattefusk och skatteundandragande. Enligt direktiven är det vidare viktigt att skapa så goda villkor som möjligt för att starta, driva och utveckla företag. Mot denna bakgrund har i utredningens uppdrag också in- gått att analysera hur aktuella bestämmelser om F-skatt inverkar på dessa villkor, och att analysera och redogöra för om det finns behov av att ändra bestämmelserna rörande F-skatt. Om det finns behov av att ändra bestämmelserna ska förslagen ha som utgångspunkt att för- bättra villkoren för att starta, driva och utveckla företag samt bidra till en ökad sysselsättning. Enligt vår uppfattning har utredningen brustit i denna del av upp- draget. Utredningen saknar i stort en analys och bedömning av på vilket sätt förslagen skulle förbättra villkoren för att starta, driva och utveckla företag samt bidra till en ökad sysselsättning. Perspektivet i betänkandet har en stark slagsida mot utökade kontroller, sanktio- ner och begränsningar av möjligheten att få och inneha godkännande för F-skatt. Att stävja och beivra osund konkurrens är av vikt, men det är bara en av flera faktorer för ett förbättrat företagsklimat. Från- varon av analyser och förslag avseende förenklingar och förbätt- ringar för de företagare som inte missbrukar systemet är beklagligt. För att studera F-skattesystemets betydelse i syfte att förebygga skattefusk och skatteundandragande har utredningen utgått från vad uppger rörande det kontrollerbara skattefelet i årsredo- visningen . Av årsredovisningen framgår att det kontroller- bara skattefelet bland små och medelstora företag grundas på att gjort slumpmässiga kontroller av aktiebolag och en- skilda näringsidkare med en omsättning för åren 2014–2016. Stora skattebetalare samt finansiella, utländska och offentligt ägda företag har exkluderats. Kontrollerna sägs ha genom- förts med revisioner. Hur många framgår inte av årsredovisningen. Däremot framgår av årsredovisning att det totala antalet revisioner som genomförts –2016 lig- ger på i genomsnitt 3 034. Utifrån beräkningen att det finns ungefär en miljon företag i det svenska näringslivet skulle det innebära att av företagen är föremål för revision . Med hänsyn till att de stora skattebetalarna undantagits – vilka rimligtvis borde vara föremål för mer frekventa revisioner än de mindre skatte- betalarna – lär det inte ens vara fråga om bland de små och medelstora företagen som varit föremål för revision . För övrigt framgår av årsredovisningen att det totala antalet revisioner nu är nere i 2 236. Även om skulle ta med samtliga revisioner bland små och medelstora företag – vilket knap- past är troligt – bygger beräkningarna på ett mycket litet underlag. Till detta kommer osäkerheten om huruvida, och i så fall hur, Skatte- verket har viktat betydelsen av omständigheten att verket riktar in sin kontrollverksamhet i form av revisioner på företag där de största bristerna bedöms förekomma. Mot den här bakgrunden och med hänsyn till att inte längre gör beräkningar av det dolda skattefelet – beräkningar som utsatts för mycket stark kritik från flera håll – anser vi att det inte går att dra några andra slutsatser än att skattefelet är förknippat med mycket stor osäkerhet. Vad sedan gäller möjligheterna att med förändringar i F-skatte- systemet motverka skattefusk och skatteundandragande saknas pro- blembeskrivningar som visar behov av de ändringar som föreslås. har inte heller dokumenterat de uppfölj- ningar av systemet som regeringen tidigare uppmanat verket till. I beskrivningen av föreslagna åtgärder saknas koppling mellan syftet, dvs. att minska skattefelet, och föreslagna åtgärder. Några beräk- ningar rörande förslagens påverkan på skattefelet anses inte heller möjliga att göra. Trots dessa omständigheter lägger utredningen fram förslag som kraftigt riskerar att försämra tilliten till F-skattesyste- met samt på ett mycket allvarligt sätt försämra rättssäkerheten för landets företagare. Våra synpunkter på utredningens förslag Tidsbegränsade godkännanden när ansökan sker på avsikt Enligt uppgift från som återges i betänkandet har drygt 1 000 personer godkänts för F-skatt på avsikt att bedriva näringsverksamhet, dvs. innan verksamheten har kommit i gång. Ut- redningen anger dock att denna siffra bör behandlas med stor för- siktighet och även om antalet är oklart anser utredningen att försla- get om tidsbegränsning bör genomföras. Vi ifrågasätter behovet av att kunna tidsbegränsa ett godkän- nande för F-skatt när ansökan sker på avsikt att bedriva näringsverk- samhet. Som framgår av betänkandet innebär det nuvarande systemet ett slags godkännande i de situationer där F-skatt beviljas på en avsikt att bedriva näringsverksamhet. I dessa fall är det tydligt att bedömningen är preliminär och att ska följa upp huruvida näringsverksamheten kommit i gång. Vi anser att det finns en risk för ökad osäkerhet bland dem som ansöker om F-skatt på avsikt att bedriva näringsverksamhet om vil- ken sorts F-skatt man fått och om kommer att godta de aktiviteter som redovisas. Dessa fall kommer sannolikt föranleda en del hantering av handläggare. Det finns som vi ser det inget egentligt stöd för utredningens förhoppning om att systemet på det här sättet ska kunna automatiseras och leda till Möjligheten att kunna tilldela tidsbegränsade god- kännanden när ansökan sker på avsikt synes inte heller vara något som efterfrågas av . Systemet med F-skatt fungerar bra i vårt samhälle. Tids- begränsade godkännanden för F-skatt kan riskera att leda till onödig osäkerhet. Som framgår av betänkandet kan handläggare åsätta de som godkänns för F-skatt på avsikt en särskild handlägg- ningskod (se avsnitt 5.6.1, not 44). Oavsett om godkännandet för F-skatt är tidsbegränsat eller inte behöver – såsom reger- ingen tidigare framhållit – följa upp huruvida de som godkänts för F-skatt också bedriver näringsverksamhet. Om så inte är fallet kan på eget initiativ återkalla F-skatten.1 Sammanfattningsvis anser vi att fördelarna med utredningens för- slag inte överväger dess nackdelar och förslaget bör därför inte genom- föras. Uppgiftsskyldighet och möjlighet att förelägga den som är godkänd Utredningen anger att när ansökan om F-skatt väl är godkänd och beslutet gäller tills vidare finns fall då det behövs ytterligare utred- ning, t.ex. om det framkommer omständigheter som tyder på att ett bolag har sålts. Det kan då vara fråga om andra personer som bör betraktas som företagsledare och därmed omfattas av prövning. Ett annat exempel är att en utländsk näringsidkare ska inkomma med ett nytt skuldfrihetsintyg eller att den godkände ska inkomma med upp- gifter som styrker att den som prövats vid ansökan är den som ska prövas. Den uppgiftsskyldighet med möjlighet att före- lägga som utredningen föreslår är dock mycket vidsträckt och kan tillämpas i många fler situationer än de som beskrivs i betänkandet. Förslaget innebär att kan begära tillhandahållande av de handlingar och de upplysningar ”som behövs” för att ska kunna kontrollera om förutsättningarna att vara godkänd för F-skatt föreligger. Det är något oklart hur stort behovet av lagändring anses vara. Som framgår av betänkandet har , utöver de uppgifter som verket har tillgång till genom olika register m.m., möjlighet att 1Se ställningstagande , Återkallelse av F-skatt – juridiska personer som inte bedriver verksamhet, dnr 202 65842-19/111. ställa frågor till den godkände om förhållanden som har betydelse för godkännandet. saknar dock möjlighet att begära upp- gifter i form av föreläggande. Frågan är om en sådan möjlighet behövs. har – som regeringen tidigare framhållit – skäl att följa upp företag som godkänts för F-skatt för att kunna konstatera om de bedriver näringsverksamhet eller inte. Om det senare är fallet kan , som nämnts i föregående avsnitt, på eget initiativ återkalla F-skatten. För det fall näringsverksamhet bedrivs kan Skatte- verket förelägga sökanden att inkomma med inkomstdeklaration. Om så inte sker eller om de uppgifter som inkommer inte kan läggas till grund för beskattning, kan F-skatten återkallas. Av de krav som finns för att vara godkänd för F-skatt i 9 kap. 1 § andra stycket skatteförfarandelagen (2011:1244), SFL, är det sanno- likt missbruk enligt punkten 3 som kan föranleda att behöver mer uppgifter än vad som finns tillgängligt i olika register m.m.I de fallen lär det dock vara fråga om pågående näringsverk- samhet och då har inom ramen för beskattningsverk- samheten ett flertal befintliga utredningsbefogenheter att tillgå för att få fram korrekt beslutsunderlag. För det fall de ovan nämnda ut- redningsalternativen i något fall inte skulle fungera finns möjlighet för att redan i samband med ansökan om F-skatt göra revision hos sökanden enligt 41 kap. 3 § 4 SFL. Sammanfattningsvis anser vi att den mycket vidsträckta före- läggandemöjlighet som utredningen föreslår är oproportionerlig och förslaget bör därför inte genomföras. En utvidgad prövning i vissa fall Vi delar utredningens uppfattning vad gäller skadligt beteende i form av tillsättande av målvakter i bolagsstyrelser som ett led i en krimi- nell verksamhet. Vi kan dock inte dela uppfattningen att prövningen för F-skatt ska utvidgas till den som genom innehav av aktier, andra andelar eller medlemskap kontrollerar av fåmans- företaget. Skälen för detta är följande. Utredningen menar att det väsentliga är att den utvidgade pröv- ningen träffar den eller de personer som faktiskt påverkar hur före- taget sköts. Men hur ska prövningen av den fysiska personen med bestämmande inflytande, men utan formell ställning, göras? är företagsledare har kontroll över företagets dagliga verksamhet och ska se till att inbetalningar av skatt osv. Den som är ägare utan formell ställning har ingen sådan möjlighet. Vad innebär det? Kom- mer missförhållanden i ett fåmansföretag alltid kunna hänföras till en ägare med bestämmande inflytande? Eller kanske aldrig? Enligt förslaget ska prövningen av godkännande för F-skatt i fåmansföretaget bara avse sådana hinder som kan hänföras till före- tagsledaren eller den som haft ett bestämmande inflytande. Frågan är vilka hinder det är som kan hänföras till den som endast är ägare men saknar formell ställning i företaget? Eftersom majoritetsägare – såsom utredningen framhåller – kan bestämma vilka som sitter i sty- relsen, innebär detta att missförhållanden vad gäller företagsledarens agerande är ett sådant hinder som kan hänföras till ägaren? Om inte, vad annat kan majoritetsägaren göra sig skyldig till? Utredningens förslag riskerar att leda till en form av strikt ansvar för majoritets- ägare i ett fåmansföretag. Vi delar dock utredningens uppfattning att frågor som rör informa- tionsutbyte mellan och bör utredas, lik- som att arbete med att motverka målvakter måste för- bättras. Sammanfattningsvis anser vi att den utvidgade prövning som ut- redningen föreslår är såväl skadlig för näringslivet som olämplig som verktyg för brottsbekämpning. Förslaget bör därför inte genom- föras. Den som inte följt föreläggande att fullgöra uppgiftsskyldighet Som vi anfört i avsnittet ovan om uppgiftsskyldighet och möjlighet att förelägga den som är godkänd för F-skatt, kan behovet av utred- ningens förslag att införa en ny föreläggandemöjlighet för Skatte- verket ifrågasättas. Det är även ett mycket långtgående förslag. Med den föreslagna bestämmelsen får förelägga den som är godkänd för F-skatt att tillhandahålla de handlingar och lämna de upplysningar som behövs för att kontrollera att förutsättningarna för att vara godkänd föreligger. Vid utredning om missbruk av F-skatt torde uppgiftsskyldigheten i och med detta kunna bli i det närmaste obegränsad. ges således mycket vida och opreciserade ramar att förelägga om uppgifter. går dock utredningen steget längre och föreslår att om före- läggandet inte följs ska F-skatten återkallas – ett mycket långtgående ingrepp. Detta gäller även om den uppgiftsskyldige inte tagit del av föreläggandet. Att införa en särskild sanktion i form av hot om för- lorad F-skatt framstår som systemfrämmande i SFL. Ett förhind- rande av passivitet från den godkändes sida, som leder till att denne fortsätter att vara godkänd trots att uppgiftsskyldigheten inte följs, kan förhindras med en betydligt snävare föreläggandemöjlighet. Sammanfattningsvis anser vi att utredningens förslag är opropor- tionerligt och oförutsägbart på ett sätt som äventyrar rättssäker- heten. Förslaget bör inte genomföras. Den som inte redovisar eller inte betalar sina skatter och avgifter Utredningen anser att det är otillfredsställande att den som har skatteskulder som huvudregel godkänns för F-skatt. Det kan enligt utredningen vara motiverat att ställa olika krav på den som vill starta en näringsverksamhet med godkännande för F-skatt och den som redan bedriver sådan. Det framkommer dock inte i betänkandet att det skulle vara något problem med att , enligt de all- männa råden, tillåter att ett skuldbelopp på högst be- traktas som obetydligt på så sätt att skulden inte hindrar ett god- kännande för F-skatt. Det system som finns synes fungera bra. Vi befarar att utred- ningens förslag skulle leda till mer manuellt arbete för , eftersom verket skulle behöva pröva samtliga omständigheter vad gäller de som ansöker om F-skatt om den sökande har en mindre skatteskuld. Även i det här sammanhanget har utredningen betonat behovet av en mer automatiserad handläggning hos , något vi anser riskerar att motverkas om förslaget genomförs. Sammanfattningsvis anser vi att det saknas tillräckliga motiv för att ändra den av tillåtna gränsen för skuldbelopp vid godkännande för F-skatt. Förslaget bör därför inte genomföras. Den som inte betalat tillbaka felaktigt utbetalt belopp i samband med rut- och rotarbeten Utredningen anser att det finns anledning att införa en ny grund för att återkalla ett godkännande för F-skatt vid felaktiga utbetalningar i samband med rut- och rotarbeten. Vi delar inte den bedömningen. Skälen till detta är följande. Utifrån den senast tillgängliga statistiken är det knappt av utbetalade belopp som inte återbetalades (av totalt ). Anmälningar om misstänkta bedrägerier på –2015 hand- lade om av begärda belopp (om man utgår från det begärda beloppet på ). Utredningen har uttalat att det inte är möjligt att dra några slut- satser om den skatterelaterade brottslighetens omfattning utifrån gjorda anmälningar, eftersom anmälningarna är beroende av myn- digheternas riktlinjer och kontrollsystem. Vi instämmer i detta. Såvitt känt gör inte heller någon bedömning av om det föreligger oaktsamhet eller uppsåt när brottsanmälan görs. Utred- ningen har inte presenterat några uppgifter om vad som hänt med brottsanmälningarna på . Hur många anmälningar som lett till fällande domar hade varit mer relevant information, sär- skilt med tanke på att utredningens förslag enligt vår uppfattning är långtgående och potentiellt skadliga. Som utredningen nämner finns det många skäl till krav på åter- betalning, och utredningen menar att det vore orimligt om en ut- förares godkännande för F-skatt återkallas på grund av orsaker denne själv inte kunnat råda över. Därför föreslås återkallelsen knytas till förhållanden som utföraren kan råda över. Ett sådant förhållande anser utredningen vara om den som fått en felaktig utbetalning inte följer beslut om återbetalning. Först efter att beslutet vunnit laga kraft ska återkallelse av ett godkännande få ske. Utred- ningens förslag får således förstås som att oavsett skälen till att återbetalning inte skett ska, efter att beslutet vunnit laga kraft, god- kännande för F-skatt återkallas. Utredningen tar då inte hänsyn till att detta visst kan bero på omständigheter som utföraren inte råder över, som t.ex. att utföraren har svårigheter att få betalt av kunden som rätteligen ska betala. Det är inte alls säkert att utföraren kan förskottera ett stort belopp i väntan på kundens betalning. handlar i många fall om mindre företagare som inte heller har råd att processa mot kunder som inte betalar. Det inträffar även att kunden inte har pengar att betala med eftersom kunden trott att en del av arbetskostnaden skulle täckas av rot- eller rutavdrag. Ett annat problem är att bestämmelserna gällande rot- och rut- avdrag är krångliga – inte bara för utförare och deras kunder utan även för och domstolarna. Det visar flera avgöranden från (). I två referatmål har HFD för- sökt ge och underinstanserna ledning när arbetet betalats av annan än köparen.2 Utgången i HFD resulterade i att utföraren medgavs utbetalning respektive att återkravet upphävdes. behandlade HFD två frågeställningar med anledning av beräkning av arbetskostnad – och därmed rätt till skattereduktion – vid arbete med installation av luftvärmepumpar. I båda fallen undanröjdes åter- kraven, helt eller delvis.3 meddelade HFD prövningstillstånd i två mål och återförvisade dem till kammarrätten, då HFD ansåg att det saknas vägledande avgöranden rörande den situationen att utföraren delat upp faktureringen på tre tillfällen och köparna betalat två av fakturorna i sin helhet.4 har HFD meddelat ytterligare två prövningstillstånd rörande återkrav. I det ena fallet5 är frågan om ett kommunalt bolags prissättning av utfört arbete avseende anslutning till bolagets fibernät innebär att arbetet inte räknas som hushållsarbete på grund av att kommunen ska anses ha lämnat bidrag eller annat ekonomiskt stöd för arbetet. Det andra fallet6 gäller frågan hur en köpares betalning för utfört hushållsarbete ska fördelas mellan kostnader som kan ligga till grund för skattereduktion och övriga kostnader när arbetskostnaden upp- skattas till ett skäligt belopp.