sou · H7B359 · 2019-12-12 00:00:00 — Samlade åtgärder för korrekta utbetalningar från välfärdssystemen Samlade åtgärder för korrekta utbetalningar från välfärdssystemen för korrekta utbetalningar från välfärdssystemen SOU och Ds kan köpas från Juridiks kundservice. Beställningsadress: Juridik, Kundservice, 106 47 Ordertelefon: Webbadress: /offentligapublikationer För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på /remisser Layout: Kommittéservice, Tryck: , 2019 Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att tillkalla en delegation med uppdrag att motverka överutnyttjande av och felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen och andra närliggande skattefinansierade eller skattesubventionerade system. Delegationen ska genom sitt arbete bidra till att de resurser som fördelas genom dessa system endast kommer dem till del som resurserna är avsedda för. Delegationen ska utgöra ett samlande organ som ska ta fram faktaunderlag till regeringen och lämna förslag på mål och resultatindikatorer i syfte att möjliggöra en samlad uppföljning för regeringen av de insatser som genomförs av myndigheterna och resultaten av dessa. förordnades landshövding till att vara ordförande i delegationen. Längst bak i detta missiv finns en förteckning över förordnade ledamöter och experter i delegationen. anställdes som kanslichef. Som sekreterare anställdes (fr.o.m. 2016-11-01 ), (fr.o.m. 2016-11-01), Bessam (fr.o.m. 2016-11-21), (fr.o.m. 2017-09-01), (fr.o.m. 2018-05-01), (fr.o.m. 2018-08-13 ), (fr.o.m. 2018-10-01) samt (fr.o.m. 2019-03-11). Delegationen har antagit namnet Delegationen för korrekta utbetalningar från välfärdssystemen. Delegationen har redovisat följande rapporter: •Risker för felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen (Rapport 1) •Bidragsmoralen i samhället – En aktuell lägesbild av inställningen till felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen (Rapport 2) •Styrning av arbetet med att motverka felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen – En kartläggning (Rapport 3) •Läckaget i välfärdssystemen, del 1 – Omfattningsstudier och bedömningar av felaktiga utbetalningar från vissa välfärdssystem (Rapport 4) •Digitalisering och AI för korrekta utbetalningar från välfärdssystemen (Rapport 5) •Läckaget i välfärdssystemen, del 2 – Omfattningen av felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen (Rapport 6) Delegationen överlämnar sitt betänkande Samlade åtgärder för korrekta utbetalningar från välfärdssystemen (SOU 2019:59). Uppdraget är härmed slutfört. Förteckning över delegationens ledamöter och experter Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF) Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) Inspektionen för vård och omsorg () Kommuner och Regioner (SKR)1 1Den ändrade Kommuner och Landsting (SKL) namn till Kommuner och Regioner (SKR). 1.1Förslag till förordning om Rådet för korrekta utbetalningar från välfärdssystemen ...................................... 1.2Förslag till förordning om ändring i förordningen (2016:1023) med instruktion för 1.3Förslag till förordning om ändring i förordningen (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen ........ 1.4Förslag till förordning om ändring i förordningen (2017:1114) med instruktion för Centrala 1.5Förslag till förordning om ändring i förordningen (2009:1174) med instruktion för ............ 1.6Förslag till förordning om ändring i förordningen (2019:502) med instruktion för ................ 1.7Förslag till förordning om ändring i förordningen (2009:1173) med instruktion för ..... 1.8Förslag till förordning om ändring i förordningen (2007:906) med instruktion för Inspektionen för 1.9Förslag till förordning om ändring i förordningen (2017:154) med instruktion för ....................... 1.10 Förslag till förordning om ändring i förordningen (2007:1110) med instruktion för .................... 1.11Förslag till förordning om ändring i förordningen (2013:176) med instruktion för Inspektionen för vård 1.12Förslag till förordning om ändring i förordningen (2003:766) om behandling av personuppgifter inom Delegationens uppdrag, organisation och arbete............ Avgränsningar och definitioner ............................................. Erfarenheter av uppdragets genomförande........................... Betänkandets disposition och läsanvisningar........................ Kartläggning och aktuell lägesbild ............................... Tillvägagångssätt för kartläggningarna.......................... Attitydundersökning av inställningen till fel och fusk ........ Omfattningsstudier av felaktiga utbetalningar ..................... 3.3Kartläggning av styrningen för att motverka felaktiga 3.4Digitalisering och artificiell intelligens för korrekta Bidragsmoralen i samhället .................................................... 4.1.1Avståndstagande till fusk med bidrag men yngre har en mer tillåtande attityd ......................... 4.1.2Attityderna till olika former av fusk skiljer sig Många tror att fusket är omfattande ...................... Det anses enkelt att fuska ....................................... Lågt förtroende för välfärdsmyndigheterna........... 4.2Omfattningen av felaktiga utbetalningar från 4.2.1Felaktiga utbetalningar i enskilda 4.2.2Kolliderande ersättningar och bristande samordning är ett begränsat problem..................... 4.2.3Fel i systemöverskridande uppgifter ger upphov till olika mycket felaktiga 4.2.4Sammantaget är de felaktiga utbetalningarna 4.2.5Felen varierar och är koncentrerade till några system och systemöverskridande uppgifter........... Främsta orsaken är felaktiga uppgifter................... Stor andel misstänkt avsiktliga fel .......................... Mörkertal och osäkerhet i uppskattningarna....... 4.2.9Viktigt att skapa förutsättningar för att uttala sig om felens utveckling .......................... 4.3Splittrad styrning, avsaknad av helhetssyn och oklara 4.3.1Den övergripande styrningen och återrapportering är otydlig.................................... Det saknas ett helhetsperspektiv på frågan.......... 4.3.3Tydlig uppgift i instruktionerna men splittrad styrning i regleringsbrev och svåröverblickbar återrapportering i årsredovisningarna .................. 4.3.4Myndigheterna utför ett omfattande arbete för att motverka felaktiga utbetalningar men ansvaret är splittrat och styrningen otydlig ......... Samverkan med bäring på felaktiga 4.4Potentialen i digitalisering och AI utnyttjas inte för att motverka felaktiga utbetalningar ......................................... 4.4.1Det finns en stor outnyttjad potential i digitalisering och AI för att minska felaktiga 4.4.2Korrekta utbetalningar är ett lågt prioriterat 4.4.3Digitala tjänster har begränsat fokus på korrekta uppgifter och utvecklas utan systematisk kunskap om designprinciper för 4.4.4Brister i styrning och uppföljning av 4.4.5Outnyttjad potential i riskbaserade kontroller Överutnyttjande av välfärdssystemen ................................. I har myndigheterna arbetat länge med uppskattningar av felaktiga 4.6.2I finns tydliga och ambitiösa krav på regelbundna och systematiska riskbedömningar och uppskattningar .................. 4.6.3Samordnade utbetalningar i och Stort fokus på felaktiga utbetalningar från Sammanfattning och slutsatser ............................................ Förslag, bedömningar och konsekvensanalyser .......... Samlad styrning och tydligare ansvar ......................... 5.1Långsiktig inriktning och övergripande mål för arbetet med att motverka felaktiga utbetalningar ........................... 5.1.1Långsiktig inriktning och fördjupad 5.1.2Övergripande mål och samlad årlig uppföljning i budgetpropositionen ...................... 5.3Regeringens styrning och myndigheternas återrapportering behöver bli tydligare ................................. 5.3.1En handledning för arbetet att motverka felaktiga utbetalningar inom ramen för intern styrning och kontroll tas fram .............................. för att stärka uppgiften att motverka felaktiga behöver förtydligas och integreras i den 5.4Ett övergripande strategiskt ansvar på myndigheterna 5.5Stärkt styrning och ökad samverkan för att motverka felaktiga utbetalningar från arbetslöshetskassorna ............. Rättsligt reglerad skyldighet för internkontroll och riskhantering .......................... Information för att bedöma måluppfyllelsen behöver inhämtas från arbetslöshetskassorna...... 5.6Stärkt styrning och ökad samverkan för att motverka felaktiga utbetalningar från kommunerna ........................... Ny organisation för helhetssyn på felaktiga utbetalningar och överutnyttjande ............................. 6.1Ett råd för korrekta utbetalningar från inhyses på ESV ............................................... Konsekvenser om en utbetalande myndighet bildas........... En modell för återkommande omfattningsstudier ........ En modell för återkommande omfattningsstudier införs .. Modellen följer en treårscykel ............................................. 7.4Rådets kansli ansvarar för tillämpning och förvaltning Bättre utnyttjande av potentialen i digitalisering och 8.1Regeringens digitaliseringsstrategi och nationella inriktning för AI kompletteras med skrivningar om vikten av korrekta utbetalningar.......................................... 8.2En arbetsgrupp för digitalisering och AI för att minska felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen .................... 8.3Sammanställa kunskap om hur digitala lösningar kan utformas för att säkerställa korrekta utbetalningar............ 8.4Uppdrag till utbetalande myndigheter att redogöra för hur de tillvaratagit potentialen i digitalisering och AI för att minska de felaktiga utbetalningarna......................... 8.5Utveckla riskbaserade kontroller särskilt för 8.6Ett uttryckligt rättsligt stöd behövs för riskbaserade 8.7 Preciserat ansvar för automatiserade handläggningsprocesser samt analys och uppföljning........ 8.8 Återrapporteringskrav på hur investeringar i digitalisering påverkar felaktiga utbetalningar .................... 9 Förhindra felaktiga utbetalningar och överutnyttjande.. 207 9.1Bättre konsekvensanalyser av risker för felaktiga utbetalningar och överutnyttjande ...................................... 9.2Utredning av regelverken som styr informationsutbytet 9.3Säkra goda förutsättningar att upptäcka och stoppa oseriösa och kriminella välfärdsaktörer ............................... 9.4Förbättra förutsättningar för att använda arbetsgivardeklarationer på individnivå för att motverka Behov av att elektroniskt kunna inhämta uppgifter från arbetsgivardeklarationerna i fler 9.4.2Försäkringskassans förmåner får rättsligt stöd att elektroniskt inhämta uppgifter från 9.4.3Uppdrag att utreda hur tillgången till uppgifter i arbetsgivardeklarationen kan 9.5 Kommunicera kontroller i syfte att stärka bidragsmoralen och tydliggöra upptäcktsrisken ................. 9.6Myndigheterna får i uppdrag att analysera effektiviteten i sina kontroller av lämnade uppgifter ................................. 9.7Fastställandet av SGI bör baseras på historiska Upptäcka och hantera felaktiga utbetalningar............. Förbättrade förutsättningar för arbetet med och uppföljningen av underrättelser ........................................... Utveckla rutiner för att underrätta de utbetalande myndigheterna vid upptäckt svartarbete ............................. Uppdrag att lämna förslag på strikt Ett sanktionssystem vid sidan av bidragsbrottslagen bör utredas på nytt....................................................................... Rättning av pensionsgrundande inkomst vid felaktiga 11.1.1 Övergripande statsfinansiella konsekvenser........ 11.1.2 Kostnadsberäkningar av vissa enskilda förslag.... Konsekvenser för företags arbetsvillkor och Konsekvenser för brottsligheten och det Sammanställning av 41 ersättningssystem som ingått Fördjupad analys av osäkerhetsintervallet...................... Sedan Delegationen mot felaktiga utbetalningar (FUT- delegationen) presenterade sina förslag 2008 har frågan om felaktiga utbetalningar varit levande och engagerat många. Flera av FUT- delegationens förslag har resulterat i nya regler på området. Regeringen har i sin styrning av berörda myndigheter bland annat infört mer enhetliga uppgifter i myndigheternas instruktioner om att de ska säkerställa att felaktiga utbetalningar inte görs och motverka bidragsbrott. Regeringen har även tillsatt flera utredningar på området med syftet att säkerställa att utbetalningar från välfärdssystemen blir korrekta och att motverka bidragsbrott. Trots regeringens åtgärder och myndigheternas insatser kvarstår problem med att välfärdssystemen riskerar att användas för andra ändamål än de är avsedda för. Mot denna bakgrund beslutade regeringen att tillsätta Delegationen för korrekta utbetalningar från välfärdssystemen . Delegationen har haft i uppdrag att motverka överutnyttjande av och felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen och andra närliggande skattefinansierade eller skattesubventionerade system. Uppdraget har varit att bidra till att de resurser som fördelas genom dessa system endast kommer dem till del som resurserna är avsedda för. Enligt direktiven skulle delegationen utgöra ett samlande organ som ska ta fram faktaunderlag och en övergripande kunskapsbaserad lägesbild till regeringen. Vidare ingick i uppdraget och lämna förslag på mål och resultatindikatorer i syfte att möjliggöra en samlad uppföljning av de insatser som genomförs av myndigheterna och att komplettera tidigare attitydundersökningar på området. En viktig del av uppdraget var att genomföra omfattningsstudier av felaktiga utbetalningar från system där det finns väsentliga risker för fel och redovisa orsakerna till felen, samt göra en bedömning av den totala omfattningen av felaktiga utbetalningar. I detta ingick också att föreslå en modell som möjliggör återkommande omfattnings- bedömningar. I uppdraget ingick även att föreslå hur arbetet kan fortsätta efter att delegationens uppdrag är slutfört.2 Delegationens direktiv ställer krav på ett omfattande kartläggnings- arbete rörande felaktiga utbetalningar som grund för de förslag som ska tas fram. Resultaten av kartläggningarna har presenterats i sex rapporter där olika dimensioner av arbetet med att motverka överutnyttjande och felaktiga utbetalningar beskrivs. Avståndstagande till fusk med bidrag men yngre har en mer tillåtande attityd3 Den attitydundersökning som genomfördes av Kantar på uppdrag av delegationens kansli visar att det finns ett tydligt avståndstagande till fusk med bidrag. Den generella uppfattningen är att fusk är omoraliskt och någonting som påverkar välfärden negativt. Det är också något fler av de tillfrågade som anser att det är allvarligare att människor inte får bidrag de har rätt till än att det fuskas. uppger att det är acceptabelt att andra fuskar med bidrag. Jämfört med tidigare undersökningar4 förefaller avståndstagandet till fusk ha ökat något. 3Delegationen för korrekta utbetalningar från välfärdssystemen (2019): Bidragsmoralen i samhället – En aktuell lägesbild av inställningen till felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen (Rapport 2). 4Delegationen mot felaktiga utbetalningar (2007) och Samverkansuppdraget (2010). Skillnader i attityder mellan olika grupper Det finns dock stora skillnader i attityder mellan åldersgrupper. Äldre ser betydligt allvarligare på fusk med bidrag än vad yngre gör. Unga har genomgående en mer tillåtande attityd till fusk med bidrag än äldre. Till exempel anser lite över hälften i den yngsta åldersgruppen att det är mycket allvarligt att arbeta svart som man får sjuk- eller arbetslöshetsersättning, medan motsvarande siffra för den äldsta åldersgruppen är . fler i den yngsta åldersgruppen jämfört med den äldsta skulle också behålla en felaktig utbetalning. En annan skillnad är att personer som står utanför arbets- marknaden har en mer tillåtande attityd till bidragsfusk jämfört med yrkesverksamma och pensionärer. De tidigare undersökningarna från FUT-delegationen och Samverkansuppdraget visade också att det är vanligare bland yngre och personer som inte är heltids- arbetande att acceptera fusk. Även utbildningsnivå tycks ha betydelse för attityder till fusk, personer med enbart grundskolenivå har en mer tillåtande attityd än de med akademisk utbildning. Attityder till olika former av fusk skiljer sig åt Attityderna varierar mellan olika former av fusk. Mest allvarligt anses det vara att arbeta svart som man får sjuk- eller arbetslöshetsersättning. Att ta ut en extra sjukdag trots att man inte är sjuk eller att ta ut tillfällig föräldrapenning för att umgås med barn trots att de inte är sjuka ses som minst allvarligt. Många tror att fusket är omfattande och att det är enkelt att fuska Många tror att fusk med bidrag är omfattande. av de svarande tror att fusket är ganska eller mycket omfattande. Äldre tror i högre utsträckning än yngre att fusket är omfattande. En tiondel av de svarande uppger att de känner någon som har försökt få mer bidrag än vad de är berättigade till . De främsta orsakerna till att människor fuskar uppges vara att politiker och personer i ledande ställning fuskar och att upptäcktsrisken är liten. Vidare anser att det är lätt att fuska och att det finns stora möjligheter att inte anmäla ändrade förhållanden. Av de tillfrågade anser att informationsutbytet mellan myndigheterna är otillräckligt många svarade dock att de inte vet. På påstående att myndigheterna är överdrivet noggranna i sina kontroller instämda medan inte höll med om det påståendet. Förtroendet för välfärdsmyndigheterna är lågt anser att det är enkelt att göra rätt när man ansöker om bidrag och att bidragssystemen är lägga att förstå. Mindre än en fjärdedel anser att myndigheter behandlar alla rättvist och att bidrag betalas ut endast till dem som har rätt till ersättningen. Många miljarder betalas ut felaktigt från välfärdssystemen varje år5 En viktig del av delegationens uppdrag var att ta fram kunskap om omfattningen av och orsakerna till de felaktiga utbetalningarna från välfärdssystemen. bedömningar av den totala omfattningen av felaktiga utbetalningar har baserats enbart på expertbedömningar. Sådana bedömningar innefattar stora osäkerheter. I syfte att få större säkerhet i bedömningen av den totala omfattningen har studierna inom ramen för detta uppdrag baserats på så mycket empiriskt underlag som varit möjligt, i synnerhet i ersättningssystem som bedömts vara särskilt riskfyllda. Detta är första gången som så många empiriska studier genomförts samlat på detta område. Som underlag för omfattningsstudierna användes de riskanalyser av enskilda ersättningssystem som togs fram i början av uppdraget.6 5 Delegationen för korrekta utbetalningar från välfärdssystemen (2019): Läckaget i välfärdssystemen, del 1 – Omfattningsstudier och bedömningar av felaktiga utbetalningar från vissa välfärdssystem (Rapport 4). Läckaget i välfärdssystemen, del 2 – Omfattningen av felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen (Rapport 6). 6Delegationen för korrekta utbetalningar från välfärdssystemen (2018): Risker för felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen. Totala omfattningen av felaktiga utbetalningar Resultaten från omfattningsstudierna visar att de felaktiga utbetalningarna totalt uppskattas till av de totala utgifterna exklusive ålderspensionssystemet. Osäkerhetsintervallet uppgår till 3,5–, eller 11–. I den totala uppskattningen av felaktiga utbetalningar ingår felaktiga utbetalningar från 41 välfärdssystem och från vissa så kallade systemöverskridande uppgifter. Dessutom ingår felaktiga utbetalningar som en följd av kolliderande ersättningar och bristande samordning av ersättningar. Felaktiga utbetalningar från enskilda system Av de välfärdssystem som hanteras av de myndigheter och organisationer som är representerade i delegationen bedömdes 41 vara relevanta för delegationens uppdrag. De totala felaktiga utbetalningar från dessa system uppskattas till , vilket motsvarar av utgifterna . Osäkerhets- intervallet är 9,6–23,eller 1,5–3,. Av dessa system har 18 studerats antingen empiriskt eller med hjälp av olika bedömningar. Resterande 23 system är mindre ersättnings- system där en schablonuppskattning gjorts. För de nio system som bedömts särskilt riskfyllda med avseende på felaktiga utbetalningar uppskattades felnivån till av utgifterna, med ett osäkerhetsintervall på 6,1–11,. För övriga system icke riskfyllda system uppskattades felnivån till , med ett osäkerhetsintervall på 0,5–2,. Ett fåtal av ersättningssystemen uppskattas stå för en relativt stor del av de samlade felaktiga utbetalningarna. Sex ersättningssystem uppskattas svara för över hälften av de uppskattade felaktiga utbetalningarna, som utgifterna uppgår till av de totala utgifterna.7 7 Dessa är tillfällig föräldrapenning, lönebidrag, nystartsjobb, assistansersättning, sjuk- ersättning och sjukpenning. Uppskattningen inkluderar de felaktiga utbetalningar som fel i systemöverskridande uppgifter orsakar i dessa ersättningssystem. har också undersökt om ersättningar som inte får kombineras betalas ut (kolliderande ersättningar) och om utbetalningar som betalas ut har samordnats. Resultaten visar att felaktiga utbetalningar som en följd av att kolliderande ersättningar eller bristande samordning är ett relativt litet problem och uppgår till 91–. Särskilda studier och bedömningar har också genomförts för att kvantifiera de felaktiga utbetalningar som beror på fel i vissa så kallade systemöverskridande uppgifter. Systemöverskridande uppgifter har betydelse för korrekta utbetalningar i många ersättningssystem. Det handlar om felaktigheter i folkbokföringen, felaktig sjukpenninggrundande inkomst (SGI)8, samordnings- nummer samt sådana felaktiga utbetalningar som uppstår till följd av svartarbete. Fel i systemöverskridande uppgifter uppskattas orsaka i felaktiga utbetalningar , med ett osäkerhetsintervall på 3,3–7,. Enligt våra bedömningar är svartarbete den systemöverskridande uppgift som orsakar utgiftsmässigt mest felaktiga utbetalningar, 3–. Orsaker till de felaktiga utbetalningarna Uppgifter och underlag har en helt avgörande betydelse för att utbetalningar ska bli korrekta. Felaktiga uppgifter i ansökan och ej anmälda ändrade förhållanden orsakar drygt tre fjärdedelar av de felaktiga utbetalningarna i enskilda ersättningssystem som studerats empiriskt eller med hjälp av expertbedömning. Den stora potentialen för att minska felaktiga utbetalningar ligger därför i att säkerställa att uppgifterna som ligger till grund för beslut och utbetalningar är korrekta. 8 Sjukpenninggrundande inkomst används för att fastställa ersättningsnivån i flera av ersättningssystem. Där det varit möjligt har en bedömning gjorts av omfattningen av misstänkt avsiktliga fel från sökande. I dessa studier bedöms hälften av felen vara misstänkt avsiktliga fel från sökande, dvs. Även välfärdssystemens utformning bedöms vara en viktig orsak till felaktiga utbetalningar. Ersättningssystemens regelverk och konstruktion lägger grunden för myndigheternas förutsättningar att motverka felaktiga utbetalningar och överutnyttjande. Risken för felaktiga utbetalningar ökar när flera myndigheter ansvara för ett ersättningssystem och när företag eller andra externa aktörer är involverade. De uppskattade felnivåerna är särskilt höga i denna typ av system. Splittrad styrning och uppföljning samt och avsaknad av helhetsbild9 Kartläggningen av styrningen av arbetet med att motverka felaktiga utbetalningar visar att det är svårt att få en helhetsbild av arbetet. Utbetalningar från välfärdssystemen hanteras av flera myndigheter som i sin tur sorterar under olika departement. Beredning av besluten kring de utgiftsområden som innefattar myndigheternas verksamheteter hanteras av olika utskott i .