sou · H7B315 · 2019-03-28 00:00:00 — Av förordning (2015:284) med instruktion för följer att myndigheten är förvaltningsmyndighet för verksamhet som rör hälso- och sjukvård och annan medicinsk verksamhet inklusive tand- vård, socialtjänst, stöd och service till vissa funktionshindrade samt frågor om alkohol och missbruksmedel. ska genom- föra sitt uppdrag genom regler (föreskrifter), kunskap och stats- bidrag. ska också ansvara för kunskapsutveckling och kunskapsförmedling inom sitt verksamhetsområde. ska genom kunskapsstöd (som nationella rikt- linjer, rekommendationer och föreskrifter) bidra till att hälso- och sjukvården bedrivs enligt vetenskap och beprövad erfarenhet. Myndigheternas uppdrag och erfarenheter av ingår uppgifter som att inventera kunskapsläget och utveckla ny kunskap samt sammanställa och analysera denna kunskap. Myn- digheten ska också följa upp och utvärdera utvecklingen av vården och omsorgen, utveckla och förvalta nationella indikatorer för god hälsa, vård och omsorg samt redovisa analyser av verksamheternas processer, resultat och kostnader. Myndigheten ansvarar vidare för hälso- och socialtjänstregister och övriga statistikdatabaser. ansvarar för en rad förvaltningsärenden bl.a. när det gäller beslut om behörigheter för olika professioner och statsbidrag. Myndigheten har också ett sär- skilt uppdrag när det gäller kurser för specialistläkare. Arbetet med de nationella riktlinjerna utgör en betydande del av uppdraget. ska, i enlighet med förordningen om statlig styr- ning med kunskap avseende hälso- och sjukvård och socialtjänst samverka med vissa andra statliga myndigheter för att säkerställa att styrning med kunskap avseende hälso- och sjukvård och socialtjänst utgör ett stöd för huvudmän (landsting och kommuner) och olika professioner som har ansvar för patienter och brukare. Samverkan sker inom ramen för Rådet för styrning med kunskap. I ett särskilt forum, Huvudmannagruppen, sker ett informationsutbyte med huvud- männen. uppdrag är brett och innefattar flera olika frågor inom bl.a. hälso- och sjukvården och . Utredningens bedömning är att myndigheten inte har några specifika uppdrag gällande . Någon särskild information om finns exem- pelvis inte heller på myndighetens hemsida. har emellertid en central roll när det gäller kunskapsstyrningen av vår- den, bl.a. när det gäller framtagandet av de nationella riktlinjerna. Hälso- och sjukvården ska bedrivas enligt vetenskap och beprö- vad erfarenhet. I framtagandet av kunskapsstöd som nationella riktlinjer måste myndigheten således ta ställning till vilka metoder som får anses vedertagna och vad som inte är det och är att betrakta som KAM-metoder. Det finns också exempel där Social- styrelsen har yttrat sig i domstol kring om en metod kan anses vara förenlig med vetenskap och beprövad erfarenhet. Myndigheternas uppdrag och erfarenheter av frågeställningar om anses vara en del av grund- uppdrag. Som framgått av bl.a. kapitel 6 finns det flera metoder som både används inom hälso- och sjukvården och inom . Detta gäller exempelvis akupunktur, hypnoterapi och mindfulness. I vissa fall är utövarna legitimerade eller definierade som hälso- och sjukvårds- personal enligt 1 kap. 4 § patientsäkerhetslagen. I andra fall är ut- övarna att betrakta som KAM-aktörer. En genomgång av de nationella riktlinjerna som har gjort för utredningens räkning visar att akupunktur som metod återfinns som en åtgärd som anses kunna användas för vissa tillstånd. Inom riktlinjerna för tandvård anges akupunktur som en metod som kan användas bl.a. vid huvudvärk associerad med käkfunktionsstör- ning och käkmuskelsmärta. Hypnoterapi kan enligt riktlinjer för prevention och behandling vid ohälsosamma levnads- vanor i vissa fall användas vid dagligrökning hos vuxen (2). Enligt riktlinjerna för rörelseorganens sjukdomar kan elektroakupunktur användas vid behandling av artros i knä när grundbehandling inte har givit tillräckligt med resultat. Lågenergilaser anses i undantagsfall kunna användas mot artros i knä, när grundbehandling inte har givit resultat (3). Inom området depression och ångest anges att hälso- och sjukvården bör erbjuda återfallsförebyggande behandling med KBT eller mindfulnessbaserad kognitiv terapi till vuxna som efter recidiverande perioder av egentlig depression uppnått remission (4). Däremot anges att hälso- och sjukvården inte bör erbjuda ljusterapi med vitt morgonljus till vuxna med lindrig till medelsvår egentlig depression. har därutöver ett uppdrag när det gäller hygienisk verk- samhet. Myndigheten utfärdar här allmänna råd (SOSFS 2006:4). Kommunerna har tillsynsansvaret. Med hygienisk verksamhet avses enligt de allmänna råden sådan hygienisk verksamhet som erbjuds all- mänheten och som inte står under IVO:s tillsyn enligt 7 kap. patient- säkerhetslagen (2010:659). Exempel på hygienisk verksamhet som räknas upp i de allmänna råden och i den handbok på området som har publicerat är bl.a. massage och annan kroppsvård, Myndigheternas uppdrag och erfarenheter av fotvård och akupunktur. Flera olika KAM-behandlingar kan rymmas inom dessa begrepp. Enligt anses dock inte healing/handpåläggning, homeopati, irisdiagnostik och öronljus ut- göra hygienisk verksamhet. I de allmänna råden återfinns bl.a. råd kring rutiner vid ingrepp och behandling, hur instrument och redskap ska behandlas, lokalernas utformning och egenkontroll. Vidare anges att information om even- tuella hälsorisker i samband med den hygieniska behandlingen bör lämnas till kunden. I de fall speciell efterbehandling behövs bör kun- den, enligt , även få skriftlig information om skötsel- rutiner. I handboken har exempelvis branschråd från Kroppsterapeu- ternas yrkesförbund och bilagts. 5.6Tandvårds- och läkemedelsförmånsverket (TLV) Av instruktionen för (2007:1206) följer att myndigheten ska medverka till en ändamåls- enlig och kostnadseffektiv läkemedelsanvändning och tandvård samt till en god tillgänglighet till läkemedel i samhället och en väl funge- rande apoteksmarknad. I myndighetens uppdrag ingår att pröva vilka läkemedel som ska vara subventionerade och omfattas av högkostnads- skyddet samt att fastställa försäljningspriser. Myndigheten avgör även vilka förbrukningsartiklar som ska ingå i högkostnadsskyddet och fastställer produktens försäljningspris. TLV har också ett tillsyns- uppdrag genom att de utövar tillsyn över de aktörer som ska följa förmånslagen, det vill säga främst läkemedelsföretag. TLV utvärderar läkemedel som används på kliniker och pub- licerar hälsoekonomiska bedömningar av dessa. Hälsoekonomiska kunskapsunderlag tas fram till landstingen på efterfrågan av lands- tingen via en landstingsgemensam grupp, Rådet för nya terapier (). TLV har inget specifikt uppdrag rörande . Godkända läke- medel kan subventioneras och ingå i läkemedelsförförmånerna liksom licensläkemedel och lagerberedningar. Receptfria läkemedel kan också subventioneras om de uppfyller samma kriterier som Myndigheternas uppdrag och erfarenheter av Däremot kan inte naturläkemedel sub- ventioneras. har ansvar för att de konsumentskyddande regler som ligger inom myndighetens tillsynsansvar följs, att konsumenter har tillgång till information och vägledning om konsumenters rättig- heter och skyldigheter samt annan information som ger dem möjlig- het att göra väl avvägda val. arbetar också med kunskapsbyggande, omvärldsbevakning och internationella frågor för att konsumenter inte råka illa ut när de köper varor eller tjänster. Myndigheten ska även stärka konsumenternas ställning på mark- naden genom kontakter med privata aktörer och i det arbetet ge- nomföra branschöverenskommelser och insatser på standardiser- ingsområdet. Inom hälsoområdet har exempelvis en branschöverenskommelse med . har också tillsammans med branschförbund tagit fram vägledningar för hur tjänster ska erbjudas konsumenterna. Bl.a. finns en vägledning om hur en personlig tränare bör arbeta för att erbjuda en säker tjänst till konsumenten. har även en upplysningstjänst, Hallå konsu- ment, som privatpersoner kan vända sig till med frågor om köp av varor och tjänster, avtal, reklamationer, hållbara val m.m. Det finns flera olika sätt att kontakta Hallå konsument: besök på webbplatsen, telefon, mejl eller genom en chattfunktion där myndighetens väg- ledare kan svara på frågor. Frågor kan även ställas i Hallå konsu- ments frågeforum på webbplatsen. har i flera olika tillsynsärenden behandlat frågor rörande . Som exempel kan nämnas ärenden rörande otillbörlig marknadsföring av bioresonansterapi, som bl.a. påståtts kunna bota allergier m.m., marknadsföring av homeopati samt atlantotecmeto- den som påstods kunna bota eller lindra besvär av bl.a. yrsel, synfel, Myndigheternas uppdrag och erfarenheter av ryggsmärta, tinnitus m.m. Företagen som har tillhandahållit tjäns- terna har ansetts ägnat sig åt otillbörlig marknadsföring när det gäller metodernas förmåga att bota bl.a. sjukdomar. har i Konsumentrapporten gjort en analys av skönhetsbehandlingar och konsumenternas skydd. Även om skönhetsbehandlingar i sig inte är att betrakta som finns det många likheter med genom att ingrepp/behandlingar i många fall utförs av icke-legitimerad personal, att patientförsäkringarna ofta inte gäller och att behandlingarna ofta hamnar utanför IVO:s direkta tillsynsansvar (5). Information om skönhetsbehandlingar åter- finns också på sidan Hallå konsument. finns i övrigt ingen specifik konsumentinformation om KAM-aktörer och på . Komplementär- och alternativmedicinska metoder i SBU:s publikationer åren 1989–2018. : social utvärdering (SBU); 2019. Nationella riktlinjer för prevention och behand- ling vid ohälsosamma levnadsvanor – Stöd för styrning och led- ning 2018. Nationella riktlinjer för rörelseorganens sjuk- domar: osteoporos, artros, inflammatorisk ryggsjukdom och ankyloserande spondylit, psoriasisartrit och reumatoid artrit – Stöd för styrning och ledning 2012. Nationella riktlinjer för vård vid depression och ångestsyndrom – Stöd för styrning och ledning 2017. Konsumentrapporten – läget för konsumenter 2018. 6Översikt över och i •Det finns ett stort antal yrkesorganisationer för KAM-utövare i . •Många av yrkesorganisationerna är avsedda för utövare inom en viss metod eller ett visst terapeutiskt system, men det finns också de som är riktade mot utövare av flera olika metoder. Det finns även ett fåtal paraplyorganisationer/branschorgani- sationer inom området. •För medlemskap för yrkesverksamma ställer organisationerna krav på viss utbildning. Detta gäller vanligen inom den aktuella metoden eller systemet, men ibland även inom anatomi, fysiologi, sjukdomslära m.m. •Yrkesorganisationerna driver en stor bredd av frågor, bl.a. verkar de för informationsspridning, kvalitetssäkring och ökad patientsäkerhet samt fortbildningsaktiviteter för medlemmarna. •Etiska riktlinjer tillämpas av de flesta organisationerna. En del har även etiskt råd/nämnd. I finns ett stort antal yrkesorganisationer inom KAM- området. Utredningen har gjort en översiktlig redovisning av ett drygt trettiotal organisationer som vi har identifierat, se bilaga 5. Redovisningen gör inte anspråk på att vara heltäckande utan ska ses som exempel på yrkesorganisationer inom det utredningen definie- rat som KAM-området. Redovisningen bygger i huvudsak på infor- mation tillgänglig från organisationernas hemsidor och till viss del Översikt över och i på material som utredningen har tillhandahållits direkt från organisa- tionerna. Organisationerna har getts möjlighet att lämna synpunkter på respektive beskrivning. Det ska tilläggas att inte samtliga organi- sationer anser sig utöva . Nedan följer en kortfattad redo- görelse av utredningens observationer utifrån kartläggningen. Kartläggningen visar att de flesta av organisationerna är för yrkes- utövare som arbetar med en viss metod eller ett visst terapeutiskt system. Några av organisationerna är dock för utövare inom flera olika metoder. Ett fåtal organisationer är avsedda för legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal: för antroposofiskt orienterad medicin (LAOM), sofisk Läkekonst (), () och för Integrativ Medicin ()1. Det finns även organisationer som är rena certifieringsorganisationer och organisa- tioner som håller i ett register över utövare. Exempel på detta är () som certi- fierar medicinska massageterapeuter och Register Auktoriserade Counsellors (RACS) som är ett kvalitetsregister över aukto- riserade RACS counsellors i (professionella samtalsterapeu- ter). Det finns också ett fåtal branschorganisationer och paraply- organisationer som samlar yrkesorganisationer inom ett eller flera områden inom . De kan även omfatta andra aktörer såsom intresseföreningar och skolor. Tre exempel på branschorganisatio- ner och paraplyorganisationer är för komplemen- tär och alternativ medicin, och Terapi (SAMT) och Svensk Massage. Flertalet av de enskilda organisationerna, för vilka vi har uppgift om medlemsantal, är mindre organisationer med cirka 40–340 med- lemmar. Endast två av organisationerna har fler än 1 000 medlem- mar: () med drygt 1 100 medlemmar samt (KrY) med cirka 4 300 medlemmar. Gemensamt för dessa två är att de organiserar terapeuter inom flera olika områden, däribland massage. Många av yrkesorganisationerna har någon form av förteckning över sina yrkesverksamma medlemmar tillgänglig på sin hemsida. I vissa fall är detta i form av ett sökbart register. 1Under avser () och för Integrativ Medicin () att gå samman. Översikt över och i Majoriteten av organisationerna i vår kartläggning, för vilka vi har uppgiften, har bildats –2010, men det finns flera både , och . Den äldsta organisa- tionen, (), bildades . För medlemskap för yrkesverksamma ställer organisationerna krav på viss utbildning. Ofta gäller det inom den aktuella metoden, men ett antal organisationer ställer även krav på utbildning i anatomi, fysiologi, sjukdomslära m.m., ibland även kallat basmedi- cinsk utbildning. För mer information om vilka utbildningar och utbildningsaktörer som organisationerna rekommenderar hänvisas till avsnitt 6.2 och bilaga 5. Bland de organisationer som ställer krav på basmedicinsk utbildning i vår kartläggning varierar omfattningen mellan motsvarande 12–60 högskolepoäng (hp). Ansvars- och patient- skadeförsäkring är också ett krav för yrkesverksamma i en del organisationer. De flesta organisationerna har även etiska riktlinjer som medlemmarna ska följa, se även avsnitt 12.2. Flera organisa- tioner ger möjlighet till certifiering eller ackreditering av medlem- marna. Det kan bl.a. innebära högre utbildningskrav än för ordinarie medlemskap, krav på fortbildning eller krav på att medlemmen varit yrkesverksam . Några av organisationerna tillämpar certi- fieringsprov. De flesta organisationerna har även andra kategorier av medlemskap än för yrkesverksamma, exempelvis för studerande och stödmedlemmar. Yrkesorganisationerna driver en stor mängd frågor med stor bredd. En del av frågorna är metod- och organisationsspecifika, men det finns mer generella återkommande frågor såsom informations- spridning om den eller de aktuella metoden/metoderna eller det/de terapeutiska systemet/systemen, forskning, kvalitetssäkring och ökad patientsäkerhet. Vidare är det vanligt att organisationerna internt arbe- tar med att stötta professionen, ordnar fortbildningsaktiviteter för sina medlemmar och driver yrkesetiska frågor. Vissa av organisa- tionerna har också ett etiskt råd eller en etisk nämnd. Några orga- nisationer arbetar för ökad integrering i den etablerade hälso- och sjukvården. En del organisationer verkar även för legitimering av sina medlemmar eller för skyddad yrkestitel. Ett antal organisationer driver olika initiativför att stärka branschens ekonomiska förutsätt- ningar, såsom momsbefrielse eller BOT-avdrag. Översikt över och i •Utbildningar som rekommenderas av yrkesorganisationer inom KAM-området ges i huvudsak i enskild regi och är vanligtvis inte under statlig tillsyn. Utbildningarna har mycket varierande innehåll och omfattning. Flertalet utbildningar ges på deltid och är upplagda för att möjliggöra arbete. Många av yrkesutbildningarna inom KAM-området innehåller inslag av, eller kräver en separat kurs i anatomi, fysiologi, sjukdomslära m.m., ibland även kallat basmedicinsk utbildning. •Det finns kortare inslag av inom programutbildningar vid tio högskolor och universitet i som svarat på utredningens enkät. I samtliga fall gäller det utbildningar inom hälso- och sjukvårdsområdet. KAM-inslagen förefaller i huvud- sak beröra metoder som delvis finns inom hälso- och sjuk- vården. tas även upp i diskussioner kring evidens och vetenskap och beprövad erfarenhet på några lärosäten. •Det finns även valbara kurser och fristående kurser på hög- skolor och universitet med KAM-inslag samt ett fåtal exempel på kurser som är helt ägnade åt komplementär och alternativ medicin, integrativ omvårdnad eller en specifik metod såsom akupunktur. Det saknas en översikt över utbildningar inom KAM-området och utbildningar med KAM-inslag. För att få en bättre bild av utbudet av utbildningar och fortbildningar om och utbildningar med KAM-inslag har utredningen genomfört tre primära aktiviteter: 1.en översiktlig sammanställning av utbildningsaktörer som lyfts fram av de yrkesorganisationer inom som beskrivits i kart- läggningen ovan samt utbildningsaktörernas yrkesutbildningar, 2.en enkätundersökning riktad till utvalda svenska högskolor, uni- versitet och några enskilda utbildningssamordnare2, 2Enskilda utbildningssamordnare är icke-statliga högskolor som drivs av t.ex. stiftelser eller föreningar. Översikt över och i 3.en förfrågan till sektioner och nätverk inom Svensk sjuksköterske- förening och angående utbildning eller annan fortbildningsaktivitet inom . Utbildningsaktörer och yrkesutbildningar som rekommenderas av yrkesorganisationer inom I bilaga 5 finns en sammanställning över drygt 70 utbildningsaktörer som lyfts fram av de organisationer som sammanställs i bilaga 5 och cirka 100 yrkesutbildningar som ges av dessa utbildningsaktörer. Utredningen gör inte anspråk på en fullständig redovisning och har heller inte gjort någon kvalitetsgranskning av utbildningarna. Här sammanställs information som utbildningsaktörerna själva tillhand- ahåller på sina hemsidor. Sammanställningen syftar till att återge exem- pel och att visa på bredden av utbildningar inom KAM-området. Sammanfattningsvis visar kartläggningen att: •Yrkesutbildningar inom som rekommenderas av KAM- organisationer ges huvudsakligen i enskild regi och är vanligtvis inte föremål för statlig tillsyn. Det finns dock undantag i form av ett fåtal utbildningar som ges av svenska högskolor och univer- sitet, utbildningar inom samt någon enstaka utbildning som bedrivs av fristående utbildningsaktörer som har sökt statligt stöd i form av tillsyn. I denna kartläggning av rekommenderade utbildningsaktörer och utbildningar via yrkesorganisationer inom KAM-området har endast tre utbildningar vid svenska högskolor och universitet identifierats: magisterprogrammet i bildterapi respektive specia- listutbildningen i bildterapi vid samt magister- programmet i musikterapi vid Kungl. Vid har utbildningar till medicinsk massage- terapeut och massage- och friskvårdsterapeut från och identifierats. De har också massageterapeututbildningar som beviljats stöd i form av tillsyn. Det bör påpekas att bildterapi, musikterapi och massage är exem- pel på metoder som finns både inom och utom hälso- och sjuk- vården. Det bör också framhållas att kiropraktik och naprapati inte omfattas av utredningen eftersom kiropraktor och naprapat är legitimationsyrken, varför Översikt över och i och Naparapathögskolan inte är upptagna trots att de står under statlig tillsyn. •Yrkesutbildningarna är mycket varierande både avseende innehåll och omfattning. Vissa utbildningar är begränsade , medan andra innebär heltidsstudier . Inte sällan är beskrivningarna av utbildningarna korta och innehåll, upplägg och omfattning framgår inte alltid tydligt i den infor- mation som finns tillgänglig via hemsidorna. I vår kartläggning har vi gjort vissa avgränsningar, se vidare bilaga 5. Vi har bl.a. ex- kluderat utbildningar som enligt tillgänglig information förefaller vara kortare än motsvarande fyra veckors heltidsstudier. Ett exempel på en kortare utbildning är utbildningen till ayurvedisk hälsovägledare vid . Utbildningen kan läsas i flera orter i . Kursen består av tio delkurser om totalt . För de som vill arbeta yrkesmässigt rekom- menderas dock även en separat utbildning i basmedicin. Osteo- patutbildning vid respektive är exempel på längre utbildningar. Dessa ges respektive , båda motsvarande 240 hp. •Flertalet av yrkesutbildningarna ges på deltid och är upplagda så att den studerande ska kunna arbeta under pågående studier. Det kan t.ex. innebära att de fysiska sammankomsterna är uppdelade iett block och förlagda i anslutning . Det innebär också ofta att kurserna är i distansform och åtminstone delvis bygger på självstudier och hemmapraktik. Yrkesutbildningen i reflexologi som ges av Kairon Reflexologi- skola är ett exempel. Denna utbildning är lång bero- ende på studietakt och de fysiska sammankomsterna är uppdelad itio undervisningsblock om vardera (torsdag–söndag). Tiden mellan de olika kursstegen ska användas för att träna teknik och för att få behandlingsvana. Ett annat exempel är utbildningen till akupunktör i kinesisk medicin som ges av Neijing Akademin. Denna utbildning är lång motsvarande halvtidsfart och ges på distans med två till tre dagars fysiska sammankomster . Översikt över och i •De flesta yrkesutbildningarna inom KAM-området innehåller ett visst inslag av anatomi, fysiologi och sjukdomslära m.m., även ibland kallat basmedicinsk utbildning. Det kan vara allt från några timmars undervisning till motsvarande heltidsstudier. I flera fall krävs en separat kurs i basmedicin för certifiering eller diplomering. Eftersom de separata kurserna i basmedicin inte är inkluderade i vår sammanställning finns en något mer detaljerad text om dessa nedan. •Kraven på förkunskaper för att läsa en yrkesutbildning inom varierar och i vissa fall finns inga krav på förkunskaper. Vid krav på förkunskaper är det inte sällan ett krav på grundläggande behörighet, men det kan även exempelvis vara krav på språk- kunskaper eller annan utbildning. •Avgiften för yrkesutbildningarna varierar kraftigt. Bland de utbildningar som vi har sammanställt som inte är avgiftsfria och där vi har en uppgift om priset är en kostnad under 100 000 kro- nor vanligast, men ungefär 10 av 60 utbildningar har kostnader som överstiger . Utbildningar vid högskolor och universitet är däremot avgiftsfria3, men kostnader för litteratur och annat studiematerial kan tillkomma. Flera folkhögskolor har utbildningar till friskvårdspedagog, hälsotränare, hälsocoach etc. där utbildningen även leder till möjlighet till certifiering inom exempelvis massage. Undervisningen vid folkhögskolor är också normalt avgiftsfri men kostnader för material, studieresor m.m. tillkommer ofta. Detsamma gäller vanligtvis även för utbildningar vid . Som redan nämnt ovan ingår det i kursplanen för flera KAM- utbildningar också anatomi, fysiologi, sjukdomslära etc. även kallat basmedicin. Inte sällan krävs i stället/också en separat utbildning i basmedicin för att få KAM-utbildningen godkänd. Som angivit ovan är det även vanligt att yrkesorganisationerna har krav på basmedi- cinsk utbildning för att kunna bli medlem som yrkesverksam eller 3Utbildning vid högskolorna ska vara avgiftsfri för studenter som är medborgare i en stat som omfattas av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) eller , 4 kap. 4§ högskolelagen (1992:1434). Översikt över och i Kurser i basmedicin förefaller företrädesvis tillhanda- hållas av utbildningsaktörer inom KAM-området. Några organisa- tioner, förbund och skolor anger att de kräver basmedicinsk utbild- ning motsvarande undersköterskenivå och hänvisar bl.a. till utbild- ning vid Komvux.