sou · H6B388 · 2019-01-01 00:00:00 — Statistikk om tjenester og tjenestemottakere. 100Information lämnad till utredningen i möte vid Helse- og omsorgsdepartementet i Hur organiseras stödet? Det Kongelige helse- og omsorgsdepartementet har i ett cirkulär preciserat de lagstadgade rättigheterna i BPA.101 Där framgår att arbetsgivaransvaret kan ligga hos kommunen, hos en privat tjänste- leverantör eller hos brukaren. Kommunen kan inte tvinga brukaren att vara arbetsgivare, men i övrigt är det kommunen som avgör hur tillhandahållandet av BPA ska organiseras i enlighet med kommu- nens rätt att utforma tjänster till medborgarna.102 När det gäller vem som kan vara assistent ställer lagen inga formella krav. I problematiseras dock anhöriga som personliga assistenter utifrån möjligheten att säkerställa en nöd- vändig professionell distans mellan brukaren och assistenten, och det slås fast att kommunen kan ställa krav på att anhöriga inte ska vara assistenter. Att anställa närstående kan leda till oklarheter i rollerna som bidrar till att minska brukarstyrningen av stödet. Att anställa föräldrar som assistenter till minderåriga barn kan rucka på den föräldraauktoritet som föräldraansvaret kräver och som barnet har rätt till. Vidare försämras arbetsgivarens möjligheter, vid anhöriga som assistenter, att använda assistenten för andra uppgifter i verk- samheten i det fall brukaren inte nyttjar assistans, exempelvis vid sjukhusvistelse. När det gäller anhöriga anses en lösning med omsorgslön vid vård av närstående vara att föredra.103 24.5.2Andra stöd som motsvarar LSS-insatser Avlastning i och utanför hemmet Privata omsorgsgivare som har särskilt betungande omvårdnad kan beviljas avlastning för att få fritid och ledighet och möjlighet att delta i vanliga samhällsaktiviteter. Stödet kan utgöras av avlastning i hemmet eller som kortidsvistelse på ett särskilt boende. Kravet på att det ska handla om särskilt betungande omvårdnad innebär att det måste vara mer fysiskt eller psykiskt belastande än vanlig omvårdnad 101Helse- og omsorgsdepartementet. Rundskriv nr I-9/2015. Rettighetsfesting av brukerstyrt personlig assistanse (BPA). 102Ibid, s. 5. 103Ibid, s. 7 f. och/eller handla om mycket arbete samt att omvårdnaden ges i många timmar . Rätten till avlastning beror därmed på många faktorer och det är kommunen som avgör om, och i så fall i vilken utsträckning, stödet beviljas.104 Kommunen kan bevilja barn och vuxna insatsen stödkontakt för att få hjälp med ett socialt liv och en meningsfull fritid. Stödet kan ges individuellt eller i grupp. Syftet med stödet är att främja ökad själv- känsla, öka förmågan att hantera olika livssituationer och att närmare interagera med andra människor. Möten med stödkontakten kan exempelvis ske i hemmet, på café, bio, eller i samband med sportevenemang eller andra social aktivi- teter. Insatsen är avgiftsfri, men deltagaren betalar sina egna om- kostnader.105 Omsorgslön (Omsorgsstønad) kan beviljas privatpersoner som tar på sig särskilt betungande omvårdnad på privat basis, företrädesvis av en anhörig. Stödet ska bidra till att göra det möjligt för privata omvårdare att stå för den bästa möjliga omvårdnaden och beviljas i de fall där kommunen annars hade varit tvungen att utföra om- sorgen. En förutsättning för att kommunen ska överväga den här lösningen är att den som får omvårdnad dels vill ha omvårdnad på det sättet, dels att den hjälpen är lämplig givet de behov av hjälp som kommunen bedömer föreligger. Kriterierna för att bevilja omsorgsstöd är att det rör sig om särskilt betungande omvårdnad, av varaktig karaktär och av viss storlek. Vidare spelar det viss roll för bedömningen om vårdgivaren 104§ 2–8 Lov om pasient- og brukerrettigheter (pasient- og brukerrettighetsloven). Informa- tion hämtad från /rettigheter-klagemuligheter/helse--og-omsorgstjenester/ rett-til-kommunale-helse--og-omsorgstjenester/rett-til-avlastningstiltak/ 105§ 3–2 Lov om kommunale helse- og omsorgstjenester m.m. Information hämtad från . kan påvisa förlorad arbetsinkomst till följd av omvårdnaden. Det betyder att huruvida det beviljas omsorgsstöd eller inte och i så fall i vilken omfattning avgörs av en skönsmässig bedömning av kom- munen. Vi ett beviljande beslutas om det antal timmar stödet och storleken på stödet, vanligtvis ska lönen vara i samma storleksord- ning som för annan omsorgspersonal.106 Anpassad bostad och bostad med omsorg dygnet runt Omsorgsboenden eller kommunala bostäder kan vara bostäder med speciella anpassningar för personer som behöver det för att klara sig själva. Personen betalar hyra, men kan få bostadsbidrag vid behov. Det föreligger ingen rättighet till anpassad bostad eller omsorgs- boende, men kommunerna har ett ansvar att hjälpa personer med funktionsnedsättning att erhålla en bostad. På grundval av en per- sons behov bedömer kommunen om stöd ska beviljas.107 För att kunna ansöka om socialförsäkringsförmåner i måste en person ha sin huvudsakliga bosättning i landet. Det innebär att en persons omständigheter ska tyda på att denna inte bara vistas tillfälligt i landet. Bedömningen av om en person ska anses huvud- sakligen bosatt i utgår från dels den varaktighet och kon- tinuitet med vilken en person bor i eller ett annat land, dels var personen är folkbokförd.108 infördes en obligatorisk försäkring gällande långvarigt vårdbehov för personer bosatta i (Pflegeversicherung) som är organiserad som en del av sjukförsäkringen, därigenom omfattar den alla som täcks av den obligatoriska statliga sjukförsäkringen eller 106§ 3–6 Lov om kommunale helse- og omsorgstjenester m.m. Information hämtad från /rettigheter-klagemuligheter/helse--og-omsorgstjenester/rett-til- kommunale-helse--og-omsorgstjenester/rett-til-omsorgsstonad/. 107https://helsenorge.no/hjelpetilbud-i-kommunen/kommunal-bolig-boliger-med-serlige- tilpasninger Directorate-General for employment, Social Affairs and Inclusion (2018). Your social security rights in , s. 49. har tecknat en privat sjukförsäkring. De grupper som omfattas av den obligatoriska statliga sjukförsäkringen är lönearbetare, pensio- närer, studenter, personer med funktionsnedsättning, lärlingar och mottagare av arbetslöshetsersättning.109 Även familjemedlemmar till en person i dessa grupper blir medförsäkrad. Personer som inte omfattas av den obligatoriska statliga försäkringen, exempelvis egna företagare, måste teckna en privat försäkring genom privata hälso- och sjukförsäkringsföretag som även täcker långvarigt vårdbehov.110 Alla som bosätter sig i måste alltså teckna försäkring för förmåner vid långvarigt vårdbehov. I praktiken finns det dock grupper, exempelvis vissa egenföretagare, som faller utanför försäkringen eftersom de inte har råd att teckna försäkringen. Det innebär att det finns personer som trots det lagstadgade kravet inte har en för- säkring för långvarigt vårdbehov i Tyskland.111 Lagen gällande långvarigt vårdbehov som infördes riktade sig till personer som behövde stöd till följd av sjukdom eller funk- tionsnedsättning. Syftet med förmånen är att tillhandhålla stöd till en person som är beroende av hjälp för att hon eller han ska kunna leva ett så självständigt och oberoende liv som möjligt.112 Definitionen av långvarigt vårdbehov var att en person, till följd av fysisk, mental eller psykisk sjukdom eller funktionsnedsättning som definierades i lagen113, var permanent och i hög utsträckning i behov av stöd med den dagliga livsföringen av . Den dagliga livsföringen definierades som: –Den personliga hygienen: tvätta sig, duscha och bada, tand- skötsel, kamning, rakning och toalettbesök, –Nutrition: skära upp mat och hjälp med att äta, 109Social Security Programs Throughout the World. Europe 2016, s. 121. 110Social Security Programs Throughout the World. Europe 2016, s. 122. 111Reinhard, H.-J. (2018). Long-Term Care in : An introduction. i , U. och , H-J. (red.). Long-Term Care in Europe. A Juridical Approach. 112Reinhard, H.-J. (2018). Long-Term Care in : An introduction. iBecker, U. och , H-J. (red.). Long-Term Care in Europe. A Juridical Approach. 113 Se § 14 Para. 2 SGB XI (version 1994). –Mobilitet: ta sig i och ur sängen självständigt, klä på sig och av sig, stå, gå, gå i trappor samt lämna huset och hitta hem igen, –Hushållssysslor: handla, laga mat, städa, diska, tvätta kläder och värma hemmet.114 Riktlinjerna för hur hjälpbehovet skulle bedömas beaktade enbart fysiska hjälpbehov och tog inte hänsyn till särskilda behov vid inlär- ningssvårigheter eller demens.115 Förmånen kunde beviljas i tre vård- nivåer beroende på hur stort behovet av stöd bedömdes att vara: •Vårdnivå I (betydande behov av vård): Detta uppstår när en per- son behöver hjälp minst en gång och i genomsnitt minst per dag. •Vårdnivå II (stort behov av vård): Detta uppstår när en person behöver hjälp minst och i genomsnitt minst per dag. •Vårdnivå III (extremt behov av vård): Detta uppstår när en person behöver hjälp och kräver ett genom- snitt på minst 300 minuters hjälp per dag.116 Vad och vem omfattar lagen efter reformen 2017? För att förstärka försäkringen vid långvarigt vårdbehov har en reformering genomförts (Zweites Pflegestärkungsgestz). Reformen har medfört en ny definition av långvarigt vårdbehov och ett nytt bedömningsinstrument som trädde i kraft . En bak- grund till förändringen var att den tidigare definitionen och bedöm- ningen av långvarigt vårdbehov inte tog hänsyn till psykisk funk- tionsnedsättning.117 Med den nya definitionen anses en värdig omsorg om personer med fysisk, kognitiv och psykisk funktionsnedsättning att kunna garanteras. Reformen syftar till att gynna och stärka individer som 114Reinhard, H.-J. (2018). Long-Term Care in : An introduction. 121–175 i , U. och , H-J. (red.). Long-Term Care in Europe. A Juridical Approach. 115Arntz, M., Sacchetto, R., Spermann, A., , S. och Widmaier, S. (2006). – Structure and Reform Options. 116European Commission (2016). Reform of the long-term care insurance in . behöver vård, deras familjer och vårdpersonal. Omsorgen är inriktad på individens kapacitet och förmågor och förmånsbeloppet bestäms av vad individen fortfarande kan göra på egen hand och vad han eller hon behöver stöd och hjälp med.118 Den nya definitionen av långvarigt vårdbehov utgår alltså från kvarvarande förmågor hos personen som behöver stöd. En person anses vara i behov av långvarigt stöd om hon eller han, till följd av sitt ohälsotillstånd, har en nedsatt självständighet och förmåga och därav behöver assistans av en annan person. Det handlar med andra ord om stöd till personer som inte på egen hand kan kompensera för eller övervinna sina fysiska, kognitiva eller psykiska funktionsned- sättningar. Den nya behovsbedömningen utgår från personens kapacitet och förmågor och graderar detta på en femgradig skala där noll motsvarar ingen nedsättning och fyra motsvarar extremt svår nedsättning av personens självständighet och förmåga. Utvärderingen av den för- säkrades förmåga sker i hemmet och ska utföras av personer med medicinsk kompetens vid den obligatoriska sjukförsäkringskassan (– MDK). Bedömningen görs inom sex områden och de totala poängen sammanvägs genom en viktning119 av dessa: •Kognitiva och kommunikativa förmågor (): •Beteendemönster och psykologiska svårigheter (): •Självständighet och personlig hygien (): •Hantera och självständigt utföra egenvård () •Förmåga att strukturera den dagliga livsföringen och sociala kontakter ().120 (2016). Strategic Social Reporting. 119Viktningen anges inom parentes. 120Reinhard, H.-J. (2018). Long-Term Care in : An introduction. 121–175 i , U. och , H-J. (red.). Long-Term Care in Europe. A Juridical Approach, och European Commission (2016). Reform of the long-term care insurance in . Den sammanvägda bedömningen av de viktade poängen gör att en person hamnar i någon av de fem grader av hjälpbehov som finns i systemet, där grad 1 är ”liten nedsättning av självständighet och för- mågor” och grad 5 är ”väldigt stor nedsättning av självständighet och förmågor med särskilt stort behov av långvarig vård”. Dessa grader slår fast omfånget på det bedömda hjälpbehovet och avgör där- igenom nivån på det beviljade stödet för en person.121 Hur organiseras stödet? I allmänhet finns det tre olika sätt att organisera stödet som en mot- tagare kan välja mellan: •Heltids- eller deltidsvistelse i ett vårdhem eller annan passande institution. •Omsorg i hemmet av hälsovårdspersonal eller vårdare anställda av en vårdgivare. När det gäller kostnader för stöd är ersättningen som ges beroende av den vårdnivå som en person bedömts ha. Vid stöd i ett vårdhem eller vid professionellt stöd i hemmet så står försäkringen för kost- nader (nivå) för den högsta graden av hjälpbehov, grad 5. En person kan, i stället för att flytta till ett vårdhem eller få professionellt stöd i hemmet, välja att själv organisera sin omsorg. I det fallet betalas ett vårdbidrag ut till den försäkrade. För den högsta graden av hjälpbehov, grad 5, är vård- bidraget 2018. Det finns också möjligheter att kombinera stöden, exempelvis genom deltidsvistelse vid ett vårdhem och vårdbidrag. I det fallet kommer stödet att proportionellt ges i natura och som kontant stöd.122 Directorate-General for employment, Social Affairs and Inclusion (2018). Your social security rights in , s. 13 f. Directorate-General for employment, Social Affairs and Inclusion (2018). Your social security rights in , s. 14. För att omfattas av det nederländska socialförsäkringssystemet måste en person lagligen bo eller arbeta i . Lagligen innebär att personen antingen är nederländsk medborgare eller upp- fyller villkoren för att anses lagligen bosatt enligt utlänningslagen (Vreemdelingenwet, VW). Villkoren handlar bland annat om var- aktigheten och kontinuiteten av vistelsen i , familje- situationen och hur permanent boendesituationen är. En person som bor eller arbetar i , och därmed betalar skatt i , är skyldig att teckna en vårdförsäkring enligt lagen om sjukvårdsförsäkring (Zorgverzekeringswet, Zvw) och är där- igenom försäkrad för förmåner vid långvarigt vårdbehov (LTC) genom omsorgslagen (, Wlz). Wlz infördes genom en reform av lagen om särskilda vårdkostnader (Algemene , Awbz). Den är en allmän social- försäkring för personer med stort och långvarigt behov av omsorg, svaga äldre personer och personer med omfattande funktions- nedsättningar, som behöver omsorg . Stöd vid långvarigt vårdbehov kan ges vid ett vårdhem eller i hemmet.123 Stöd vid långvarigt behov av omsorg täcktes det långvariga vårdbehovet främst av lagen om särskilda vårdkostnader (Awbz) som lagstiftades för att, främst genom inkomstrelaterade avgifter, kollektivt täcka riskerna för kostnader som kan uppstå i samband med vård av långtidssjuka på sjukhus och för äldre och fysiskt och psykiskt funktionsnedsatta personer med kroniska problem. Den betalade för ett brett utbud av tjänster både inom vårdboenden och i hemmet.124 Den nederländska modellen innebar att hälso- och sjukvården täcktes av två kompletterande försäkringssystem, sjukförsäkringen och försäkringen för särskilda vårdkostnader. Enligt sjukförsäk- ringslagen ska alla personer som är bosatta i , och alla personer som inte är bosatta i men som betalar Directorate-General for employment, Social Affairs and Inclusion (2018). Your social security rights in the , s. 13 f. och Jeurissenb, P.P. (2016). The policy and politics of the 2015 long-term care reform in the . inkomstskatt i landet, teckna sjukförsäkring hos ett sjukförsäkrings- institut. En person som var sjukförsäkrad hos ett sjukförsäkrings- institut skrevs automatiskt in i Awbz-försäkringen.125 Det samma gäller i omsorgslagen Wlz.126 I saknas en definition av långvarigt vårdbehov i de relevanta lagarna, och fram till reformen 2015 gjordes ingen prin- cipiell skillnad mellan kort och långvarig vård eller mellan sjukdom och funktionsnedsättning. Detta har delvis förändrats , eftersom omfattningen av Wlz är begränsad till personer vars stora vårdbehov antas vara permanent och dygnet runt.127 Reformen innebar ett skifte från stöd i vårdboenden till stöd i hemmet. Stöd i vårdboenden ska bara ges i situationer där omsorg om en person i hemmet inte är ett realistiskt alternativ. Det bygger på synen att personer som inte har omfattande funktionsnedsättningar kan bli bättre omhändertagna i sin hemmiljö och att allt fler föredrar att åldras i hemmet. Det innebär också att långvarig vård blir mer cen- trerad kring mottagarna.128 Wlz gäller alltså för personer som har behov av stöd över . Personer som inte har ett så omfattande behov kan få stöd enligt lagen om sjukvårdsförsäkring (Zvw), som stipulerar att sjuk- försäkringsgivare ansvarar för att tillhandahålla hemsjukvård (så som att administrera medicin, lägga om sår och sköta injektioner) och kroppsrelaterad omvårdnad (så som att tvätta sig, raka sig och klä på och av sig).129 Det första steget i att reformera den nederländska omsorgen vid långvarigt vårdbehov togs 2007 med införandet av lagen om socialt stöd (, Wmo) och senare den uppdaterade lagen Wmo 2015. Den främsta orsaken till införandet var att kräva ett större individuellt ansvar och att uppgradera kommunernas roll när det gäller omsorg i hemmet. Sysselsättning, socialpolitik och inkludering (2012). Dina social- försäkringsrättigheter i . Directorate-General for employment, Social Affairs and Inclusion (2018). Your social security rights in the , s. 13 f. 127Dijkhoff, T. (2018). Long-Term Care in the Netherland, s. 309–352 i , U. och , H-J. (red.). Long-Term Care in Europe. A Juridical Approach. 128Maarsea, J.A.M.H. och Jeurissenb, P.P. (2016). The policy and politics of the 2015 long-term care reform in the . 129Dijkhoff, T. (2018). Long-Term Care in the Netherland, s. 309–352 i , U. och , H-J. (red.). Long-Term Care in Europe. A Juridical Approach. syftet att skapa ett mer inkluderande samhälle och främja obero- endet och delaktigheten för personer med funktionsnedsättningar genom att säkerställa stöd från kommunen. Wmo är ett skatte- finansierat system som kommunerna ansvarar för och som omfattar olika biståndsprogram, exempelvis hushållstjänster, transporttjäns- ter, måltider och bostadsanpassningar. Kommunerna har stort utrymme att utforma i vilken form och omfattning stöd kan ges och om stödet ska vara avgiftsfritt, däremot får inte en inkomstprövning av den sökande göras.130 Vem och vad kan det beviljas långvarigt stöd för? Den långvariga omsorg som en person kan ha rätt till enligt Wlz kan beskrivas utifrån brett definierade funktioner. De breda funktio- nerna garanterar den beviljade personen stor frihet att utforma stödet tillsammans med den som är utförare. •personlig vård (t.ex. hjälp med att duscha, klä på sig, raka sig, gå på toaletten, äta och dricka), •sjukvård (t.ex. lägga förband samt administrera läkemedel och ge injektioner), •stödjande vägledning (t.ex. hjälp med att lägga upp dagen, bli mer självständig eller lära sig att ta hand om hushållet), •behandling (t.ex. specialbehandling av geriatrisk specialist eller beteendevetare), •boende (t.ex. och sjukhusvård när vård i hemmet inte är lämpligt på grund av omfattande vårdbehov), •resor till och från deltagande i daglig verksamhet eller dagliga medicinska behandlingar för personer som till följd av sitt ohälso- tillstånd inte kan resa på egen hand.131 130Maarsea, J.A.M.H. och Jeurissenb, P.P. (2016). The policy and politics of the 2015 long-term care reform in the . Sysselsättning, socialpolitik och inkludering. (2012). Dina socialförsäkringsrättigheter i och , Welfare and Sport (2016). Healthcare in the . Centret för bedömning av vårdbehov (Centrum Indicatiestelling Zorg, CIZ) har ansvaret för att opartiskt, objektivt och grundligt reda ut om vård behövs och, i så fall, indikera vilken typ av vård och hur mycket. Behovsbedömningen som CIZ gör utgår ifrån Världs- hälsoorganisationens internationella system för klassificering av funktion, funktionsnedsättning och hälsa (ICF). CIZ bedömning gäller , som högst , därefter krävs en ny behovsbedömning.132 Hur organiseras stödet? Stödet enligt omsorgslagen Wlz kan ges på två sätt: •Upphandlad vård där vårdgivaren bestämmer hur vården ges. •Personlig budget (Persoonsgebonden budget, PGB) där den bevil- jade person själv ordnar stödet i form av personlig omvårdnad, hem- sjukvård, personlig assistans eller korttidsvistelse på vårdhem.133 Tanken bakom den personliga budgeten är att personer i behov av omsorg ska behålla sin självständighet och att deras deltagande i samhället ska främjas. Dessutom kan det stimulera till innovativa former av efterfrågestyrd omsorg. Personer som beviljats en per- sonlig budget kan fritt välja vem de vill köpa vård och tjänster från, alltifrån vårdinstitutioner och egenföretagare till anhöriga, vänner eller andra icke-professionella. I och med att Wlz trädde i kraft införlivades den personliga budgeten som en rättighet i lagstift- ningen. Det finns krav förenade med ordningen i form av admi- nistrativa skyldigheter för budgetinnehavaren, exempelvis tillhanda- hållande av en vårdplan inom , skriftlig motivation till varför den personliga budgeten väljs framför stöd i natura. Vidare görs det en bedömning av huruvida budgetinnehavaren, med eller utan stöd, kan hantera budgeten och köp av tjänster. Om en person beviljas den personliga budgeten så betalas ersättningen in på ett Sysselsättning, socialpolitik och inkludering. (2012). Dina social- försäkringsrättigheter i . Sysselsättning, socialpolitik och inkludering. (2012). Dina social- försäkringsrättigheter i . öronmärkt konto hos den institution som utsetts att förvalta budge- ten. Förvaltaren ska godkänna de avtal som budgetinnehavaren sluter med vårdgivare, därefter kan budgetinnehavaren löpande vidarebefordra räkningar för betalning av förvaltaren.134 Storleken på den personliga budgeten avgörs av den bedömning av vårdbehov som CIZ genomfört. Utifrån typen av funktionsned- sättning, den bedömda vårdnivån och behovet av stöd med respek- tive definierad funktion skapas en sammanlagd budget för en person. Det gör att spridningen vad gäller storleken på den personliga budgeten är stor. För den kombination som ger det lägsta total- beloppet på den personliga budgeten är nivån . För den kombination som ger det högsta totalbeloppet är nivån för 2018.135 beslutades Scheme (NDIS), en socialförsäkringsförmån för personer med omfattande och per- manent funktionsnedsättning. Systemet är avsett att täcka alla som föds med eller förvärvar en omfattande och permanent funktions- nedsättning innan de har fyllt , undantaget personer som om- fattas av andra statliga eller territoriala ersättningssystem för för- värvade skador. NDIS infördes på försök i delar av , och har gradvis införts över hela landet. Vem kan beviljas stödet? Stöd från NDIS kan beviljas en person som är australiensisk med- borgare, innehar permanent uppehållstillstånd eller tillhör en special- kategori (personer som uppfyller en kvalificeringstid genom att ha varit beviljade visum innan NDIS infördes). Personen måste vara vid ansökan om stödet.136 Målgruppen är personer med en funktionsnedsättning som: 134Dijkhoff, T. (2018). Long-Term Care in the , s. 309–352 i , U. och , H-J. (red.). Long-Term Care in Europe. A Juridical Approach. 135Zorginstituut Nederland (2017). Tarieventabel 2018 PGB-Wlz, . 136Chapter 3, Part 1, Section 22-23. Scheme Act 2013. Authorised Version C2016C00934 registered 21/10/2016. •kan hänföras till ett eller flera tillstånd av intellektuell, kognitiv, neurologisk, sensorisk eller fysisk art, •är, eller troligtvis kommer att bli, bestående, •medför en väsentligt nedsatt funktionsförmåga – eller psyko- social förmåga – att delta i en eller flera av följande aktiviteter: kommunikation, social interaktion, lärande, mobilitet, egenvård eller självbestämmande, •påverkar personens förmåga till social eller ekonomisk del- aktighet, •gör att personen sannolikt kommer att behöva stöd från NDIS under återstoden av livet.137