sou · H7B336 · 2019-06-26 00:00:00 — Andel resor bilpassagerare [%] Andel personkm bil förare [%] Andel personkm koll [%] Andel personkm GC [%] Andel personkm bilpassagerare [%] Emissioner CO2 [g/km] CO2 arbetsresor enkel resa [ton/år] CO2 totalt enkel resa [ton/år] Bränsleförbrukning [L/] Bränsleförbrukning enkel resa [m3/år 4 (14) Vi ser att medelreseavståndet per arbetsresa minskar, i genomsnitt till för scenario 2–6. Sampers-modellen omfattar förändringar av färdmedel och destinationsval med givna förutsättningar avseende lokalisering av bostäder och arbetsplatser. I en eventuell framtid med andra regler för kompensation av arbetsresekostnader kommer det sannolikt att påverka hur och var människor väljer att bo och arbeta, och var företag väljer att lokalisera sina verksamheter. I princip skulle det kunna analyseras m h a transport- och markanvändningsmodeller som kombinerar val av transportsätt och lokalisering av verksamheter. En trolig effekt av erhållna resultat är att de föreslagna avståndsbaserade kompensationerna (skattereduktionerna) ytterligare torde öka intresset för, och värdet av, lokalisering nära kollektiva transportmöjligheter. För de förhållandevis många som flyttar över till kollektivresor längre än borde det i praktiken endast gälla tågresor. Bussresor över så långa avstånd tar troligen alltför för att människors dagliga tidsbudget ska gå ihop. Den fortgående digitaliseringen medger naturligtvis att långa pendlingsresor under en del av arbetsveckan blir möjlig för allt fler, men å andra sidan minskar naturligtvis kompensationen i proportion till antalet icke-resor. Om resultaten disaggregeras m.a.p. färdmedel finner vi att medelavstånden för arbetsresorna med kollektivtrafik ökar ungefär lika mycket som de minskar för bilresorna. Att det totalt blir ett minskat medelavstånd beror på att bilresorna är mer än dubbelt så många. Från kollektivresesynpunkt erhålls alltså en regionförstoring. I tabellerna S.2 och S.3 presenteras resultat för scen 6 som är ett tänkt huvudscenario hos . Resultatet presenteras dels i antal, dels i personkm, fördelat på olika avståndsklasser och olika färdsätt. Vidare fördelas de på olika typer och kommuner enligt SKL:s indelning. Kolumnerna med beteckningen överkompensation indikerar att det enligt modellresultaten kommer att göras ett begränsat antal resor med kollektivtrafik som är så pass långa att de ger en sammanlagd skattereduktion som överstiger kostnaderna för periodkort. Huruvida dessa kommer att göras i verkligheten beror på hur rimligt det är med så pass långa dagliga pendlingsresor med hänsyn tagen till tidsbudget med mera, det finns ju bara . I princip torde det krävas bra tågförbindelser, som med fördel kombineras med möjlighet att tillgodoräkna sig arbetstid under resan. 5(14) Tabell S.2 Antal personkm enligt Sampers modellresultat för Scen 6 enligt SKL:s kommunindelning. Mindre stad/tätort Pendlingskommun nära större stad Pendlingskommun nära mindre stad/tätort Lågpendlingskommun nära större stad Mindre stad/tätort Pendlingskommun nära större stad Pendlingskommun nära mindre stad/tätort Lågpendlingskommun nära större stad 6 (14) Tabell S.3 Antal personkm enligt Sampers modellresultat för Scen 6 enligt SKL:s kommunindelning. Mindre stad/tätort Pendlingskommun nära större stad Pendlingskommun nära mindre stad/tätort Lågpendlingskommun nära större stad Mindre stad/tätort Pendlingskommun nära större stad Pendlingskommun nära mindre stad/tätort Lågpendlingskommun nära större stad Resultaten i tabellerna S2 och S3 redovisas i tabellerna S.4 och S.5 som % av Scen0- resultaten. Vi ser att antalet resor är praktiskt taget oförändrat men det är en inte oväsentlig minskning av totala antalet personkm på . Antalet personkm med bil reduceras med vilket motsvarar en minskning med ca 8,5 miljoner personkm/dag, och kollektivresorna ökar med vilket motsvarar en ökning med ca 3,7 miljoner personkm/dag (). Resultatet indikerar en relativt kraftigt försämrad tillgänglighet för bilisterna. Orsakerna är kombinationen av ökade bilresekostnader och minskade kollektivresekostnader. 7(14) Tabell S.4 Ändrat antal resor enligt Sampers modellresultat för Scen 6 relativt Scen 0 enligt SKL:s kommunindelning. Ändrat antal resor Scen6 relativt Scen0 [%] Mindre stad/tätort Pendlingskommun nära större stad Pendlingskommun nära mindre stad/tätort Lågpendlingskommun nära större stad Ändrat antal resor Scen6 relativt Scen0 [%] Mindre stad/tätort Pendlingskommun nära större stad Pendlingskommun nära mindre stad/tätort Lågpendlingskommun nära större stad 8 (14) Tabell S.5 Ändrat antal personkm enligt Sampers modellresultat för Scen 6 relativt Scen 0 enligt SKL:s kommunindelning. Ändrat antal personkm Scen6 relativt Scen0 [%] Mindre stad/tätort Pendlingskommun nära större stad Pendlingskommun nära mindre stad/tätort Lågpendlingskommun nära större stad Ändrat antal personkm Scen6 relativt Scen0 [%] Mindre stad/tätort Pendlingskommun nära större stad Pendlingskommun nära mindre stad/tätort Lågpendlingskommun nära större stad Vidare inkluderas i tabellerna S 6 och S.7 en redovisning av skillnaderna mellan scenario 6 och scenario 4 på samma format som i tabellerna S.2 och S.3 för att illustrera differenserna. Scenario 4 avviker från huvudscenariot, scenario 6, genom att det inte innehåller något tillägg till skattereduktionen vid bristfällig kollektivtrafik. I övrigt är scenarierna identiska. Här framgår tydligt att tillägget vid bristfällig kollektivtrafik medför en förskjutning mot fler resor i de längre avståndsintervallen från övriga, men också mot fler bilresor. Sannolikt underlättar detta matchningen på arbetsmarknaden som fördelarna i övrigt med ett avståndsbaserat regelverk bibehålls. 9(14) Tabell S.6 Skillnad i antal resor enligt Sampers mellan Scen 6 och Scen 4 enligt SKL:s kommunindelning. Komp[#] Komp[kr] Mindre stad/täto 10‐30 km 30‐100 km 10‐30 km 30‐100 km Mindre stad/täto 10 (14) Tabell S.7 Skillnad i antal personkm enligt Sampers mellan Scen 6 och Scen 4 enligt SKL:s kommunindelning. Mindre stad/tätort Pendlingskommun nära större stad Pendlingskommun nära mindre stad/tätort Lågpendlingskommun nära större stad Mindre stad/tätort Pendlingskommun nära större stad Pendlingskommun nära mindre stad/tätort Lågpendlingskommun nära större stad Av samma skäl som ovan presenteras Scen 4 och Scen 6 sida vid sida i den samhällsekonomiska kalkylen i tabell S.8. Den stora fördelen med Scen 6 i kalkylen nedan är /år i konsumentöverskott, men den balanseras i stort sett ut av motsvarande budgetunderskott. Den stora nackdelen är de externa effekterna (olyckor och miljö) som minskar med /år. 11(14) Tabell S.8 Samhällsekonomisk kalkyl för årliga effekter med alternativa arbetsreseregler. Skillnader redovisas mellan Scen 4 och Scen 0, respektive Scen 6 och Scen 0 (UA – JA). Sampers med basår 2014 och framskrivet till 2021. Moms, avgifter, skatteeffekter Arb reseavdrag/skattereduktion Fordonskostnad (moms) Övriga avgifter (biltull) Arb reseavdrag/skattereduktion Restid, kostnader, skatteeffekter Arb reseavdrag/skattereduktion Övr skatter/avgifter (trängsel) Arb reseavdrag/skattereduktion Mycket allvarligt skadade () 12 (14) Våra slutsatser är sammanfattningsvis att de föreslagna scenarierna 2–6 resulterar i 1.Minskning av arbetsresor med bil. Orsaken till de stora effekterna är kombinationen av försämringar för bilresor och omvänt för kollektivresor. Se kapitel 3.2, med ett förtydligande i tabell 3.3. 2.Det alternativa huvudscenariot 6 med ett grundbelopp i skattereduktion vid gles kollektivtrafik ökar tillgängligheten med bil jämfört med huvudscenariot – scenario 4. 3.Ökning av arbetsresor med kollektivtrafik 4.I de fall där kapaciteten redan är ansträngd i dagens situation under max-timmarna torde det tillkomma ökade drift- och investeringskostnader för att tillhandahålla acceptabla kollektivtransporter. Fördelen är att det bör leda till restidsvinster för kollektivresenärer. 5.En liten minskning totalt sett av antal arbetsresor (som antas ersättas av distansarbete och andra möjligheter). 6.Det reducerade antalet arbetsresor tolkas som att arbetsuppgifterna i förekommande fall utförs på distans eller m h a övernattningsbostäder i arbetsplatsens närhet. 7.Avsevärd positiv effekt på externa effekter: Olyckor och Miljö. Minskade olyckskostnader representerar merparten av nyttorna. 8.Avsevärda konsumentöverskottsförluster för bilresor. Vinster för kollektivresor. 9.Minskade kostnader för drift och underhåll av vägsystemet 10.Betydande statsfinansiellt netto av ändrade skatteregler för arbetsresekostnader, men minskade intäkter p.g.a. ett minskat bilresande (avser främst bränsleskatter och moms på dessa). Använda principer för beräkning av konsumentöverskotten gör att de minskade bränsleskatterna inte balanseras av en pluspost för bilresenärerna. Deras kostnader minskar naturligtvis men det framgår inte av den samhällsekonomiska kalkylen. 11.Av samma skäl som i föregående punkt framgår inte att bränslekostnaderna minskar för bilresenärerna. Orsaken är att den specifika drivmedelsförbrukningen i princip är densamma, per region, i olika scenarier. Avstånden i varje efterfrågerelation är väsentligen lika mellan scenarierna. Det innebär att skillnaden i bränslekostnaderna mellan scenarier i princip är 0, och då blir bidraget till konsumentöverskotten 0. Sannolikt skulle ytterligare fördjupningar i detaljerna och mer detaljerade beräkningar uppvisa lite större förändringar, men de förväntas vara marginella. 12.För tidsvärdenas del däremot erhålls, p.g.a. det minskade trafikarbetet med bil, så pass många och stora effekter att det blir mer påtagliga bidrag till konsument- överskottet. Jämfört med effekterna av de ändrade resekompensationsreglerna utgör det dock endast en mindre andel – fast med omvänt tecken. 13.Minskad genomsnittlig längd på arbetsresor med en knapp km. Kan tolkas som regionkrympning. 13(14) 14.En regionförstoring kan sägas uppnås där tillräcklig bra kollektivtrafik erbjuds. 15.Regelverket är enkelt för huvudregeln som endast avser avstånd mellan bostad och arbetsplats (för de fall där arbetsplatsen inte regelbundet förflyttas ). Ex på olika arbetsplatser gäller exempelvis anställda i byggbranschen och verksamhet som erbjuds i människors hem. 16.Applicering av komplementregeln innebär samma komplikation som , enär det kräver en analys av huruvida biltidsvinsten kvalificerar för dess användning. Att det endast blir aktuellt för arbetsresor längre än begränsar dock antalet potentiella användare av regeln avsevärt. 17.Oavsett system bör dock antalet arbetsresor bokföras och/eller rapporteras på något sätt. 14 (14) 1.Santiagokonventionen mot organhandel. 2.Ingen regel utan undantag – en trygg sjukförsäkring med människan i centrum. 3.Effektivt, tydligt och träffsäkert –det statliga åtagandet för framtidens arbetsmarknad. 4.Framtidsval – karriärvägledning för individ och samhälle. 5.Tid för trygghet. 6.En långsiktig, samordnad och dialog baserad styrning av högskolan. –ett enklare förfarande. 9.Privat initiativrätt – planintressentens medverkan vid detaljplaneläggning. 10.Stöd för validering eller kompetens åtgärder i samband med korttidsarbete. 11.Biojet för flyget. 12.Nya befogenheter på konsumentskyddsområdet. 13.Agenda 2030 och : Världens utmaning – världens möjlighet. –med e-legitimation. 15.Komplementär och alternativ medicin och vård – säkerhet, kunskap, dialog. –med förtydligat ansvar. 17.Bebyggelse- och transportplanering för hållbar stadsutveckling. 18.För flerspråkighet, kunskaps utveckling och inkludering. Moders målsundervisning och studiehand ledning på modersmål. iarbetslivet – behovet av utökat författningsstöd. 20.Stärkt kompetens i vård och omsorg. 21.Effektivt investeringsfrämjande för hela . – dess uppgift och organisation för en god miljöförvaltning. 23.Styrkraft i funktionshinderspolitiken. 24.Stärkt integritet i idrottens antidopnings arbete. 25.Genomförande av ändringar i utstationeringsdirektivet. 26.Organbevarande behandling för donation. Praxisgenom gång och analys. 28.Komplementär och alternativ medicin och vård – ny lagstiftning. 29.God och nära vård. Vård i samverkan. 30.Moderna tillståndsprocesser för elnät. 31.F-skattesystemet – en översyn. 32.Straffrättsligt skydd för barn som bevittnar brott mellan närstående samt mot uppmaning och annan psykisk påverkan att begå självmord. 33.Ökad statlig närvaro i . 34.Förbättrat skydd för totalförsvaret. 35.Demokrativillkor för bidrag till civil samhället. + Demokrativillkor för bidrag till civilsamhället. Vägledning för hand läggare. 36.Skattelättnad för arbetsresor. En avståndsbaserad och färdmedels neutral skattereduktion för längre arbetsresor. Effektivt, tydligt och träffsäkert –det statliga åtagandet för framtidens arbetsmarknad. Tid för trygghet. [5] Belastningsregisterkontroll i arbetslivet –behovet av utökat författningsstöd. Genomförande av ändringar i utstationeringsdirektivet. Stöd för validering eller kompetensåtgärder i samband med korttidsarbete. Nya befogenheter på konsumentskyddsområdet. Agenda 2030 och : Världens utmaning – världens möjlighet. F-skattesystemet – en översyn. [31] Ökad statlig närvaro i . Skattelättnad för arbetsresor. En avståndsbaserad och färdmedels neutral skattereduktion för längre arbetsresor. Förbättrat skydd för totalförsvaret. Moderna tillståndsprocesser för elnät. – ett enklare förfarande. – med e-legitimation. Praxisgenomgång och analys. Straffrättsligt skydd för barn som bevittnar brott mellan närstående samt mot uppmaning och annan psykisk påverkan att begå självmord. Stärkt integritet i idrottens antidopnings arbete. Demokrativillkor för bidrag till civil samhället. +Demokrativillkor för bidrag till civilsamhället. Vägledning för hand läggare. Biojet för flyget. – med förtydligat ansvar. [16] miljöövervakning –dess uppgift och organisation för en god miljöförvaltning. Privat initiativrätt – planintressentens medverkan vid detaljplaneläggning. Bebyggelse- och transportplanering för hållbar stadsutveckling. Santiagokonventionen mot organhandel. Ingen regel utan undantag – en trygg sjukförsäkring med människan i centrum. Komplementär och alternativ medicin och vård – säkerhet, kunskap, dialog. Stärkt kompetens i vård och omsorg. [20] Styrkraft i funktionshinderspolitiken. Organbevarande behandling för donation. Komplementär och alternativ medicin och vård – ny lagstiftning. God och nära vård. Vård i samverkan. Framtidsval – karriärvägledning för individ och samhälle. En långsiktig, samordnad och dialog baserad styrning av högskolan. För flerspråkighet, kunskapsutveck ling och inkludering. Modersmåls undervisning och studiehandledning på modersmål. Effektivt investeringsfrämjande för hela .