ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H611412 · 2019-03-15 00:00:00 — Fråga 2018/19:412 Säkrande av bevis genom förhör i tid av (M) till Statsrådet (S) rekommenderar att misstänkta gärningsmän alltid ska förhöras. Detta gäller också för våldtäktsutredningar. Trots detta läggs många utredningar ned utan att den utpekade förhörs. anmäldes rekordmånga våldtäkter och våldtäktsförsök. har antalet uppklarade våldtäktsbrott minskat. Från låga 2014 – till . Det innebär att inte ens en av tio anmälda våldtäkter mot kvinnor leder till åtal. Dessutom tar det, i flera fall där man faktiskt hör en misstänkt, väldigt innan ett förhör blir av. Detta är naturligtvis inte acceptabelt, då risken är stor att värdefulla bevis går förlorade på grund av bristfällig handläggning. och har publicerat en gemensam tillsynsrapport där de bland annat granskat 214 sexualbrott från sex olika åklagarkamrar och motsvarande polisområden. I cirka en fjärdedel av ärendena, , har inget förhör hållits med misstänkta, enligt rapporten. visade en undersökning av drygt 450 våldtäktsfall i att en tredjedel av de kända misstänkta aldrig blev förhörda av polisen innan utredningen lades ned. Problemet är att ärenden där bevisläget bedöms osäkert läggs ned för tidigt, enligt studien, som gjorts av , professor i processrätt, och , brottsofferforskare. “Man kan inte förutsätta att man vet.” I åklagarnas handbok brott i nära relation står att ett förhör kan leda till att den misstänkte erkänner eller att han lämnar ”uppgifter som för utredningen framåt på annat sätt”. Rättssystemet har med andra ord stora brister när det gäller rättssystemets handläggning av våldtäktsutredningar. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att rekommendationer att misstänkta gärningsmän alltid ska höras ska efterlevas och för att fler våldtäktsbrott ska upp?
fr · H611413 · 2019-03-18 00:00:00 — Fråga 2018/19:413 Ansvar för 20 000 bortglömda av (S) till Statsrådet (S) Det finns en stor grupp människor i samhället som "hamnar mellan stolarna" i gränslandet mellan sjukskrivning och arbete. Det handlar om de människor som inte uppnår av sitt arbetsutbud, vilket är en nedre gräns för att komma in och få aktivt stöd av Arbetsförmedlingen. Enligt en uppskattning rör det sig om 20 000 personer i som inte bedöms vara redo för arbetslivsinriktad rehabilitering, men som genom aktivering i en lägre omfattning bedöms kunna förbättra sin hälsa och närma sig arbete eller studier (SKL menar att siffran är för lågt räknad). En majoritet av dessa är kvinnor. eller ser dem som sitt ansvar eller uppdrag. Landstingen anser sig endast arbeta med medicinsk rehabilitering. De får därmed inte det stöd till förberedande arbetslivsinriktad rehabilitering de behöver och klarar av att ta emot, av någon part. finansierade i en insats för personer som står långt ifrån arbetsmarknaden och som behöver en komma-igång-aktivitet. Insatsen kallades Växa och omfattade runt 180 personer. av deltog de i ett aktiverande, socialt sammanhang. Över hälften av dem hade sin inkomst från och flertalet övriga hade försörjningsstöd från kommunerna. Innan projektet sjösattes befann sig dessa människor i passivitet och fick inget stöd i form av arbetsförberedande rehabilitering för att närma sig arbetsmarknaden. Resultaten efter försöksperioden var slående. En stor andel – – gjorde tydliga stegförflyttningar mot arbetsmarknaden. Många gick från passiv sjukskrivning till en aktiv arbetslivsinriktad rehabilitering. gick dessutom direkt ut i arbete! Trots det goda resultatet blev det svårt att implementera Växa. har inga medel för aktiva rehabiliteringsinsatser, och Arbetsförmedlingen har krav på att man ska uppnå av sitt arbetsutbud. Region jobbar endast med medicinsk rehabilitering och kommunerna vill ha betalt om de skulle utöka sina arbetsmarknadsenheter för att också kunna omfatta personer med ersättning från . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad avser regeringen att göra för att tydliggöra ansvaret för denna grupp människor?
fr · H611414 · 2019-03-18 00:00:00 — Fråga 2018/19:414 Fri kultur av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) Myndigheten för kulturanalys har i rapporten 2019 redovisat det uppdrag man fått av regeringen: att göra en samlad uppföljning av de nationella kulturpolitiska målen. Enligt målen ska kulturen vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft med yttrandefriheten som grund. De tre målen benämns i rapporten som självständighetsmålet, delaktighetsmålet och samhällsmålet. Kulturanalys kritiska bedömning är att kulturpolitiken på flera områden inte fört kulturområdet närmare de nationella kulturpolitiska målen. Mot bakgrund av självständighetsmålet har Kulturanalys bedömt ökad och alltför detaljerad politisk styrning av bidragsgivning och bestämda verksamheter. Detta är mycket allvarligt eftersom Kulturanalys anser att den nationella kulturpolitiken och dess legitimitet kan komma att ifrågasättas. Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : På vilket sätt anser ministern att politisk styrning bidrar till kulturen som en dynamisk och obunden kraft?
fr · H611415 · 2019-03-18 00:00:00 — Fråga 2018/19:415 Säkerhet på biogasbussar av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) exploderade en biogasbuss i på väg ned i Klaratunneln. Explosionen förefaller ha orsakats av en kollision som skadad biogastuben på taket. Explosionen var kraftig och ledde till stark rökutveckling i regeringskvarteret. I bussen fanns vid tillfället bara busschauffören, som skadades men lyckades ta sig ur bussen på egen hand. Bussen brann sedan upp. Bussens förare hade extrem tur, och att bussen inte hade några passagerare var också tursamt. Men nästa gång detta händer kommer det kanske inte alls att sluta så. Med anledning av ovan vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Vad avser arbetsmarknadsministern att vidta för åtgärder för att en liknande gasexplosion och arbetsplatsolycka inte inträffar?
fr · H611416 · 2019-03-18 00:00:00 — Fråga 2018/19:416 Nekad ersättning för skada i jobbet av (SD) till Statsrådet (S) I en tidningsartikel kan man läsa om en lastbilsförare som skadar sitt ben allvarligt i en arbetsplatsolycka. Det var i samband med lossning som trucken tappade ett virkespaket på lastbilsförarens vänstra ben. Skadorna blev omfattande, och föraren är rullstolsbunden och ska ha foten i högläge. Citat ur tidningsartikeln: har sagt sitt baserat på läkarintyget som beskriver omfattande underbensfrakturer, omfattande fotledsfrakturer samt omfattande, öppna fotfrakturer. Sistnämnda har alltså inte läkt . bedömer att uppgifterna i läkarintyget inte styrker att dina besvär är så omfattande att du inte kan utföra ett normalt förekommande arbete på grund av sjukdom. Vidare kan man läsa i artikeln: bedömer således att du inte har en funktions- och aktivitetsbegränsning som medför nedsatt arbetsförmåga med minst en fjärdedel på grund av sjukdom i förhållande till normalt förekommande arbete som kan utföras sittande. Det pågår en rättsprocess om ansvarsfrågan, och har den skadade lastbilsföraren blivit utförsäkrad och i princip lämnad åt sitt öde. Det är anmärkningsvärt att en människa som skadas i sitt arbete kan hamna i en sådan här situation. Det är förvånande att vårt välfärdssamhälle inte fungerar bättre när man skadas på jobbet. Att ens fundera på att tvinga en rullstolsburen människa med öppna fotfrakturer att söka ett arbete är häpnadsväckande! Jag inser att ministern inte kan svara i ett enskilt fall, men ett svar hur man åtgärdar ett uppenbart felaktigt system kan förväntas. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att svårt skadade personer inte ska löpa risk att utförsäkras?
fr · H611417 · 2019-03-18 00:00:00 — Fråga 2018/19:417 Obligatoriska samtal av (C) till Justitie- och migrationsminister (S) tillsattes en utredning för att utvärdera vårdnadsreform. Betänkandet lämnades över till regeringen . I utredningen konstateras det att antalet vårdnadstvister har ökat . Några av skälen som anges är att fokus ligger på oförmåga att samarbeta i stället för på förmågan att göra detsamma. Utredaren presenterar olika förslag för att öka samarbetet och förbättra för barnet när föräldrarna hamnar i konflikt med varandra, men det har inte kommit några förslag till från regeringen. Min fråga till justitie- och migrationsminister är: Ämnar ministern och regeringen vidta åtgärder med anledning av utredningens förslag om obligatoriska samtal före rätt att väcka talan i domstol, och när ska de i så fall vidtas?
fr · H611418 · 2019-03-18 00:00:00 — Fråga 2018/19:418 Anmälningar mot lärare av (KD) till Utbildningsminister (S) Antalet anmälningar där elever anmäler lärare har tredubblats . inträffade en händelse, i min hemkommun , där en elev kallade en lärare för hora när läraren samlade in elevernas mobiltelefoner inför en lektion. En annan lärare ingrep då och skickade ut eleven ur klassrummet, vilket senare polisanmäldes av eleven. Ett annat fall som medierna har rapporterat om är ett i där en lärare lyft ut en stökig elev ur klassrummet. Rektorn ansåg att åtgärden var befogad, men Skolinspektionens Barn- och elevombud beslutade om i skadestånd för kränkning eftersom elevens klasskamrater sett den stökiga eleven lyftas ut. Detta är en situation som skapar osäkerhet och som riskerar att göra att lärare tvekar att ingripa i situationer som riskerar att leda till anmälan. En osäkerhet i vad lärare får och inte får göra är olycklig. Lärares befogenheter måste vara tydliga för att lärare ska kunna känna trygghet i sin yrkesutövning. Vi riskerar att få lärare som blir både osäkra och rädda, och till slut leder det till att man inte kan upprätthålla ordning och en god undervisningsmiljö. Mycket tyder på att detta redan har skett. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att komma till rätta med det problem som lärare nu ger uttryck för med anledning av det eskalerande antalet anmälningar?
fr · H611419 · 2019-03-18 00:00:00 — Fråga 2018/19:419 Undantag för spel på kredit av i (SD) till Statsrådet (S) Enligt spellagen är det inte tillåtet för licenshavare eller spelombud att erbjuda eller lämna kredit för insatser i spel. Dock får undantag göras från denna regel om aktören uppfyller vissa kriterier som specificeras i lagen. Undantaget är ett arv från tidigare lagstiftning, där undantag kunde göras om det fanns synnerliga skäl. kritiserade den gamla lagstiftningen för detta undantag, bland annat eftersom det visat sig att företag som Socialdemokraternas egna Kombispel, via undantaget mot kreditförbudet, kunnat driva 8 000 personer till Kronofogden. Ett undantag som möjliggör sådant är svårt att se som förenligt med en hållbar spelmarknad där folkhälsoaspekten är av stor betydelse. Dagens lagstiftning har inte ett lika generöst undantag för spel på kredit som tidigare, men riskerna och nackdelarna är inte undanröjda för det. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka värden i undantaget från förbud mot spel på kredit kan statsrådet se som väger tyngre än riskerna och nackdelarna med detsamma ur exempelvis ett folkhälsoperspektiv?
fr · H611420 · 2019-03-19 00:00:00 — Fråga 2018/19:420 Domen mot i av (S) till Utrikesminister (S) i fängelse är ett nästan dubbelt så långt straff som det som vi i vårt demokratiska rättssamhälle kallar för ”livstid”. Människor som döms till livstid, vår lags strängaste straff, har gjort de mest horribla gärningar i form av särskilt grovt dödligt våld. Och man undrar då: Vad har en människa gjort för att förtjäna en dom som är dubbelt så hård? Domen jag talar om handlar, förutom dubbel livstid med våra mått mätt, även om 148 piskrapp. Och återigen, vad har en människa gjort för att förtjäna ett sådant straff? Svaret är: stått upp för andra människors fri- och rättigheter. För i exemplet jag har i min fråga är allt tvärtom i förhållande till vårt eget rättssystem. Den dömda står upp för mänskliga rättigheter, och rättsprinciperna och rättssystemet som dömt henne är fruktansvärt. Jag skriver om , iransk advokat och människorättsaktivist, som fick sin dom efter att ha försvarat de kvinnor som i uppmärksammade protester över hela landet krävde sin rätt. Att regimen i inte accepterar oliktänkande är ingen nyhet, men att som så brutalt ge sig på nästa led, den som försöker tillgodose de anklagades mänskliga rättigheter, är en helt ny dimension av förtryck. När ett system är kriminellt och dömer den med rätten på sin sida måste vi som rättssamhälle, med en feministisk utrikespolitik och som en av världens starkaste och viktigaste röster för mänskliga rättigheter, stå upp för den som drabbas. Vi måste stå upp för , som döms för att ha ägnat hela sitt liv för kvinnors rättigheter! Över hela världen höjs röster mot denna uppenbart orättfärdiga dom. Miljontals har nåtts av Amnestys kampanj, tiotusentals intellektuella världen över skriver, FN och EU har protesterat starkt och tydligt. När du läst hit har det gått ungefär lika som det tar att få sju av de där etthundrafyrtioåtta piskrappen, eller som av . Jag vill med anledning av ovanstående fråga utrikesminister : Vad säger och gör ministern och regeringen för , och med det för alla andra i orättfärdigt dömda kvinnor?
fr · H611421 · 2019-03-19 00:00:00 — Fråga 2018/19:421 Stöd till de iranska människorättsaktivisterna av (L) till Utrikesminister (S) fälldes människorättsadvokaten i vad som inte kan kallas för något annat än en skenrättegång. Varken eller hennes advokat medverkade i rättegången, rapporterar Amnesty. Hon riskerar nu i fängelse och ett dödligt antal piskrapp. Anklagelserna som riktas mot henne är att hon har bedrivit ”statsfientlig information”, vilket har chockat bland annat FN, då hennes arbete syftat till att stå upp för mänskliga rättigheter. och EU kan inte se blint på den här typen av frihetsinskränkningar och drakoniska lagar. Kvinnors rättigheter i är kraftigt begränsade. Kvinnor i behöver sin mans tillstånd för att få arbeta, tvingas att bära hijab och kan inte ens frångå äktenskap i fall där ens man våldför sig på en. besökte handelsdelegation , där de svenska statsråden anpassade sig efter iranska lagar och bar slöja, något som väckte stor kritik både från Liberalerna och från människorättsaktivister i , som ansåg att de normaliserade tvånget. Det ger helt motsatt effekt ifall målet är att hjälpa kvinnor som . bör använda de instrument och påtryckningsmekanismer vi har för att ska utvecklas i en demokratisk riktning, inte anpassa oss efter diktatorers regler av bekvämlighetsskäl. Jag skulle därför vilja att ministern talar klarspråk om och dess oskyldigt dömda människorättsaktivister. Jag vill därför fråga utrikesminister : Hur avser ministern och regeringen att agera för att och andra människorättsaktivister i ska friges?
fr · H611422 · 2019-03-19 00:00:00 — Fråga 2018/19:422 Mänskliga rättigheter i av (S) till Utrikesminister (S) , människorättskämpe i , riskerar upp till fängelse samt 148 piskrapp. Anklagelserna mot henne grundar sig bland annat i att hon försvarat kvinnor som protesterat mot tvånget att bära slöja i . De fackliga aktivisterna har tidigare suttit fängslade för engagemang och har efteråt redogjort för hur de utsattes för tortyr i fängelset, något som har lett till att de återigen fängslades och riskerar farliga påföljder. Den iranska regimens bristande respekt för mänskliga rättigheter är inget nytt. Med en pågående och fördjupad ekonomisk kris i landet blir det 40-åriga förtrycket mer påtagligt för det redan utsatta folket. Ett folk som har haft förhoppningar om ett öppnare samhälle ser nu i stället hur våldet och krafttagen mot oliktänkande i stället hårdnar. Jag vill därför fråga utrikesminister : Hur adresserar och lyfter ministern situationen i , och just nu i synnerhet , och situation?
fr · H611423 · 2019-03-20 00:00:00 — Fråga 2018/19:423 Tillgång till bank-id av (V) till Statsrådet (MP) Statliga myndigheter digitaliserar alltmer och vill att allt fler ska söka deras tjänster den vägen. Inte minst Arbetsförmedlingen styr hårt åt det hållet. Många får problem med digitaliseringen. Det kan handla om tillgång till dator, datorvana med mera. Men det kan också handla om att man blir nekad tillgång till bank-id. Många arbetssökande med utländsk bakgrund får avslag av banken med motiveringen att de inte kan tillgodogöra sig bankens information. Inte ens om de har goda färdigheter i engelska eller om de har tolk eller representanter från AF med sig blir de beviljade bank-id. Om bankerna anser att språkkunskaperna är ett problem borde de till exempel kunna ha information på andra språk eller godkänna tolk eller att medföljande myndighetspersoner bistår. Bankernas hantering av bank-id förefaller leda till att människor får problem i kontakter med bland annat statliga myndigheter. Jag vill därför fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att bankerna inte ska neka tillgång till bank-id?
fr · H611424 · 2019-03-20 00:00:00 — Fråga 2018/19:424 Ordningsvakter med kopplingar till nazistiska organisationer av (V) till Statsrådet (S) På grund av den ökade otryggheten har många kommuner, landsting och köpcentrum upphandlat ett flertal ordningsvakter och väktare som ska se till att allmänheten kan vistas tryggt på de bevakade platserna. Säkerhetsbranschen omsätter , och stora delar betalas av gemensamma skattemedel. Dessvärre har den upplevda tryggheten inte ökat. har avslöjat att 170 personer som arbetar som ordningsvakter har stark koppling till olika nazistiska organisationer. Att tillhöra en extremistisk miljö med åsikter som syftar till att förgöra den demokrati som vi alla lever i och arbeta som ordningsvakt är helt oacceptabelt. har tidigare väckt frågan om rättsväsendets rasprofilering och om ordningsvakters korta utbildning. Som om inte detta vore nog problematiskt visar det sig nu också att vissa personer i säkerhetsbranschen har en koppling till nazistiska organisationer. Det är uppenbart att det måste ske stora förändringar av säkerhetsbranschen. Det krävs alltifrån garantier för att de personer som anställs står upp för alla människors lika värde, mänskliga rättigheter och likabehandling till att ordningsvakternas regelverk uppdateras. Om säkerhetsbranschen inte kan ta ansvar för att upprätthålla ett förtroende för branschen hos allmänheten bör staten överväga att ta över ansvaret för ordningsvakterna. Ett förstatligande av trygghetstjänster ger helt andra verktyg för att kontrollera och effektivisera trygghetsupplevelsen. Med anledning av vad som anförts ovan vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta med anledning av att ett betydande antal ordningsvakter visat sig ha kopplingar till nazistiska organisationer?
fr · H611425 · 2019-03-20 00:00:00 — Fråga 2018/19:425 av (V) till Utrikesminister (S) ger ekonomiskt stöd, genom , till den amerikanska tankesmedjan . Tankesmedjan arbetar med globala säkerhetspolitiska frågor och transatlantiskt samarbete. stöd uppgår till , enligt organisationen själv. Bland övriga bidragsgivare finns bland annat Nato, en lång rad Natoländer, flera stora oljebolag och svenska . nära band med Nato har belysts , även om tankesmedjan beskriver sig som oberoende. , som var utrikesminister när började stödja tankesmedjan, sitter i dess ”advisory board”. Det gör även Saabs vd och , vd för 21st Century Fox. släppte ’s Trojan Horses 3.0: Russian Influence in , The , , and om hur ska ha försökt påverka svensk politik. I rapporten beskrivs hur en tjänsteman vid ett av regeringspartier skulle ha haft kontakt med ryska ambassaden. Rapporten namnger även flera tidigare politiker som man anser har påverkats av utan att ge något stöd för sina ståndpunkter. Mot denna bakgrund vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern att se över ekonomiska stöd till ?
fr · H611426 · 2019-03-20 00:00:00 — Fråga 2018/19:426 Målsättningen om antalet polisanställda 2024 av (M) till Statsrådet (S) Det finns en bred enighet i riksdag om att vi ska ha 10 000 fler polisanställda 2024. Under föregående mandatperiod minskade polistätheten i . Antalet poliser som slutar på grund av andra orsaker än pension är fortfarande stort. Enbart lämnade 48 poliser yrket, enligt uppgifter från . fylls fortfarande inte platserna vid polisutbildningen. Regeringen har fortfarande svårt att se allvaret i utvecklingen. Inrikesminister uttalade sig om att det kommer att bli tufft att nå målsättningen om 10 000 fler polisanställda. motsätter sig regeringen de åtgärder som har föreslagit för att göra polisyrket mer attraktivt och för att locka fler till polisutbildningen. Det handlar både om en särskild lönesatsning för polisen som fullt utbyggd ger i genomsnitt mer och om betald polisutbildning. Mot bakgrund av statsrådets insikter om utmaningarna i att nå målet om 10 000 fler polisanställda till 2024 vill jag fråga statsrådet : Är statsrådet nu beredd att fullfölja den särskilda satsningen på polisens löner och införa den betalda polisutbildningen?
fr · H611427 · 2019-03-20 00:00:00 — Fråga 2018/19:427 Skärpta straff för våldtäkt av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Flera åtgärder krävs för att stärka arbetet mot sexuella övergrepp. har lagt fram flera förslag på skärpt lagstiftning, bland annat avseende straffen för våldtäkt. riktade ett tillkännagivande till regeringen om att minimistraffet för våldtäkt av normalgraden bör skärpas från två till fängelse. Det stora antalet våldtäktsmål i domstol avser våldtäkt av normalgraden. Regeringen har ännu inte återkommit till i frågan, och någon proposition har inte aviserats av regeringen. Mot bakgrund av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Hur långt har arbetet med att utreda skärpta straff för våldtäkt av normalgraden kommit, och när väntas en proposition kunna läggas fram i ?