ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H611882 · 2019-08-13 00:00:00 — Fråga 2018/19:882 Rymdstrategin behöver omsättas i handling av (M) till Statsrådet (S) Den svenska flyg- och rymdindustrin har cirka 12 000 anställda. Det är en viktig industri som kännetecknas av många innovationer som förvisso utvecklas för rymd, men som också kommer till nytta på jorden. I internationella sammanhang har utmärkt sig positivt med många framgångsrika forskningsrön och där svenskutvecklade produkter finns representerade på flera internationella rymdmissioner. Det finns också ett flertal satelliter som levererar data . antog en rymdstrategi. I inledningen till densamma skriver den förra socialdemokratiska rymdministern att ”är ett litet land men en stor rymdnation”. Att strategin slutligen kom på plats var ett viktigt steg för branschen och forskningen, men frågan är hur regeringen kommer att arbeta för att konkretisera strategin. Med hänvisning till ovan vill jag fråga statsrådet följande. På vilket sätt kommer statsrådet att omsätta rymdstrategin i konkret handling och när kan vi vänta oss en plan för detta?
fr · H611883 · 2019-08-13 00:00:00 — Fråga 2018/19:883 Temporär in- och utförsel av hästar av (M) till Statsrådet (S) Det finns få länder som står varandra så nära som och och som är så betydelsefulla för varandra, inte minst ekonomiskt. Näringslivet i våra länder blir alltmer integrerade, särskilt i gränsbygder så som norra och där också arbetsmarknadsregionerna är gränsöverskridande. Alltjämt finns det dock väldigt många gränshinder som behöver undanröjas. Arbetet med att identifiera och framförallt riva gränshinder behöver intensifieras och ges högre prioritet av både den svenska och norska regeringen liksom av respektive lands myndigheter. Temporär import eller export av varor är ofta förenliga med betydande gränshinder. Inte minst gäller detta för temporär import eller export av hästar där gränshindren är många och dokumentationskraven omfattande. Bland annat kräver det norska Tollvesenet in ett depositionsbelopp motsvarande momsen vid införsel av hästar till . Ett belopp som sedan betalas tillbaka vid utförsel. Det är dock ett administrativt krångligt förfarande och handläggningstiderna är ofta långa vilket gör att ägare kan behöva ligga ute med depositionsbeloppet . Särskilt stort blir problemet om hästen förs över gränsen för t.ex. träning och eller tävling. Då kan ägaren tvingas ligga ute med flera depositionsbelopp för en och samma häst. Belopp som kan vara mycket betydande om berörd häst betingar ett högt värde. Just hur värdet på en häst ska beräknas och fastställas är också ett vanligt problem och det både vid införsel till såväl som till . Andra problem rörande temporär in- och utförsel av häst är bland annat omfattande och ibland otydliga dokumentationskrav liksom att hästägare upplever olika praxis i olika tullregioner. Det finns helt klart andra gränshinder som har större negativ påverkan på tillväxt och jobbskapande än de hinder som rör temporär in- och utförsel av hästar. Hästnäringen är dock en viktig och allt viktigare näring på landsbygden och hästsporten är mycket stor i både och . Därav är det många såväl privatpersoner som företag som drabbas av dessa gränshinder och då särskilt personer och företag i gränsbygd som ofta tar hästar över gränsen för t.ex. träning eller tävling. En möjlighet värd att utreda är ett förenklat system för temporär in- och utförsel av hästar likt det som finns för hundar. Hundar kan nämligen fritt tas över gränsen förutsatt att de har ett hundpass och uppfyller vissa andra krav avseende bland annat åtgärder för att förhindra spridning av dvärgbandmask. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande. Är statrådet beredd att vidta några åtgärder för att undanröja de gränshinder som finns vid temporär in- och utförsel av hästar över den svensk-norska gränsen?
fr · H611884 · 2019-08-13 00:00:00 — Fråga 2018/19:884 Läkares fortbildning av (M) till Socialminister (S) Svensk hälso- och sjukvård dras med problem i form av bland annat bristande tillgänglighet men över lag är den vård som ges av mycket god kvalitet. En absolut förutsättning för detta är att vårdens medarbetare har god kompetens. Det kräver i sin tur bra vårdutbildningar och det har . Vad som dock är ett bekymmer i är personalens fortbildning och inte minst läkarnas. Fortbildning är tyvärr eftersatt och ofta något som utifrån ett kortsiktigt perspektiv prioriteras bort då det ses som en kostnad och inte en investering. Fortbildning är dock just en investering. En investering i morgondagens hälso- och sjukvård av ännu högre kvalitet. Hälso- och sjukvårdens fackliga organisationer lyfter ofta problemet med otillräcklig eller bristfällig fortbildning. Sjukhusläkarnas ordförande skrev i ledare i förbundets tidning (nummer 2, 2019) att ”Fortbildning är så sorgligt eftersatt att regering och dess myndigheter måste ta ett nationellt ansvar”. Sjukhusläkarna vill bland annat att ska utfärda en nationell föreskrift om att alla läkare ska en individuell fortbildningsplan. Till denna plan vill förbundet att det också kopplas en öronmärkt budget. Jag delar uppfattning att regeringen behöver ta ett större nationellt ansvar. Regeringen behöver säkerställa att läkare, liksom vårdens alla personalkategorier, ges kontinuerlig fortbildning. Det krävs för att svensk hälso- och sjukvården ska fortsätta att utvecklas och hålla en mycket god kvalitet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister följande. Avser socialministern att vidta några åtgärder, i form av ökad nationell styrning, i syfte att säkerställa att läkarna ges den fortbildning som krävs för att hälso- och sjukvården ska hållas modern och säker?
fr · H611886 · 2019-08-14 00:00:00 — Fråga 2018/19:886 Övergrepp mot ryska demokratiaktivister av (L) till Utrikesminister (S) har demonstranter blivit brutalt nedslagna och fängslade i . Sammanlagt har över 2 000 demonstranter fängslats, och det är oklart vilket straff som kommer att utdömas. En av de redan dömda är den kände oppositionspolitikern , som dömdes till ett långt fängelsestraff. Vittnesmålen om och bevisen för den brutalitet som de ryska specialavdelningarna inom polisen har utsatt demonstranterna för finns överallt på sociala medier. Upprinnelsen till protesterna är de lokalval i bland annat som är planerade till . En rad oberoende kandidater fick sina kandidaturer underkända av . Det ledde fram till de omfattande demonstrationer som inleddes . Uppskattningarna av antalet demonstranter varierar, men troligtvis har så många som 20 000 människor tagit sig ut på . Demonstrationerna saknar tillstånd, vilket heller aldrig skulle ha givits dem, och detta använder polisen som motiv till sina aktioner. Den ryska regimen har kommit att bli alltmer repressiv. Civilsamhällesorganisationer, människorättsaktivister och hbt-personer betraktas som den ryska regimens fiender. Tillväxten i den ryska ekonomin har stannat av, bland annat genom de sanktioner som varit föremål för efter den folkrättsvidriga annekteringen av . En konsekvens är att den tvingats höja pensionsåldern, ett beslut som har skapat stort missnöje och lett till vikande opinionssiffror för president . Krigen i och skapar inte heller längre någon patriotisk framgång för Putins regim. röstade de svenska socialdemokratiska ledamöterna, som enda svenska ledamöter, ja till att åter skulle bli fullvärdig medlem av . Som bakgrund till beslutet nämns att det har funnits en sådan önskan bland organisationer i det ryska civila samhället. Utrikesminister har fördömt den ryska regimens övergrepp på Twitter, men det krävs betydligt mer både från och från EU. Min fråga till utrikesminister är därför: Vilka initiativ kommer den att ta dels för att markera mot i givet den senaste månadens våld mot fredliga demonstranter, dels för att i EU följa upp muntliga fördömanden med konkreta åtgärder?
fr · H611887 · 2019-08-16 00:00:00 — Fråga 2018/19:887 Åtgärder mot av (M) till Utrikesminister (S) Läget i försämras dag för dag. Demokratiaktivister och frihetsvänner möter ett växande motstånd och en växande brutalitet. I bakgrunden finns även de hot kan komma att verkställa. Åtskilligt har hänt sedan ledamoten för sedan väckte sin relevanta fråga 2018/19:862 Situationen i . Polisvåldet har eskalerat. Omvärlden kan inte stillatigande och passivt se på när ett system präglat av öppenhet och rättssäkerhet krossas. Bilderna från i finns fortfarande kvar i mångas medvetande. Min fråga till utrikesminister är: Vilka åtgärder vidtar ministern och regeringen för att tillsammans med europeiska partnerländer markera mot för att inte legitimera brutalitet och övergrepp mot demokratiförespråkare och frihetsvänner i ett än så länge präglat av öppenhet?
fr · H611888 · 2019-08-16 00:00:00 — Fråga 2018/19:888 Gemensamt nordiskt agerande mot våldsbejakande grupper av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) har skakats av ett våldsdåd riktat mot en moské som hade kunnat få dramatiska och allvarliga konsekvenser. I samband med detta har landets statsminister på ett balanserat sätt försökt peka på våldets och hatets bredare ursprung. Det handlar snarare om politiska rörelser eller subgrupper med förankring i flera länder, inklusive . Det finns ingen anledning för någon att agera självrättfärdigande via Twitter eller andra kanaler. Inte heller från svensk sida. I stället finns anledning att ta detta seriöst och på största allvar. Givet dåd som kunnat iakttas i grannländer finns i stället anledning att fundera på ifall mer kan göras i fråga om nordisk samverkan mot organiserat våld och hat. Min fråga till justitie- och migrationsminister är: Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att stärka ett gemensamt nordiskt agerande mot hatspridande och våldsbejakande grupper som verkar i flera länder?
fr · H611889 · 2019-08-19 00:00:00 — Fråga 2018/19:889 Angående Postnord av Boriana (M) till Näringsminister (S) Vid beställning/import av varor från land utanför EU betalar beställaren tull- och momsavgift. Försändelsen tas emot av Postnord och hålls kvar tills ovannämnda kostnader är betalda. Inte sällan slarvar Postnord bort försändelserna, och besvarar klagomål med rådet att kontakta avsändaren ”så får de skicka en ny”. Som mottagare till försändelse är man inte kund till Postnord, och har ingen rätt att ställa krav eller ersättningsanspråk. Man får inte heller tillbaka tull- och momsavgiften. Om leverantören/avsändaren skickar en ny vara, måste beställaren betala avgifterna på nytt. Den enskilde mottagaren har betalat för en vara, betalat för dess transport, och betalat moms- och tullavgifter utan att ha fått något i gengäld. Ett förhållande som självklart är helt oacceptabelt. Min fråga till näringsministern är därför: Vilka åtgärder tänker näringsministern vidta för att Postnords bristfälliga service inte ska drabba vanliga konsumenter?
fr · H611890 · 2019-08-19 00:00:00 — Fråga 2018/19:890 Bilstöd vid funktionsnedsättning av Boriana (M) till Socialminister (S)
fr · H611891 · 2019-08-19 00:00:00 — Fråga 2018/19:891 Utredning av medicinska åldersbedömningar av (V) till Justitie- och migrationsminister (S) De medicinska åldersbedömningar som används för att bestämma ensamkommande asylsökandes ålder har länge varit föremål för debatt. Kritiken har varit kraftig mot de metoder som används och mot regeringens och ansvariga myndigheters ovilja att agera. Rättsläkare har lämnat () – den myndighet som är ansvarig för de medicinska åldersbedömningarna – i protest mot att myndigheten håller fast vid en rättsosäker metod. Svenska och internationella experter och statistiker har riktat allvarlig kritik mot RMV:s agerande. Efter att , (Smer) och krävt en utredning av metoderna meddelade regeringen att en sådan ska tillsättas. kommer RMV att fortsätta att använda metoden, och tidigare fattade beslut ska än så länge gälla. Kritiken mot RMV är befogad, men det är regeringen som bär det yttersta ansvaret. Bedömningen av ålder har mycket stor påverkan på den enskildes möjlighet att få uppehållstillstånd. Att hantera dessa frågor så långsamt och prioritera dem så lågt som regeringen gör är oförsvarligt. Över efter att regeringen meddelade att den skulle tillsätta en utredning finns ingen utredning på plats. menar att regeringen måste ta sitt ansvar och skyndsamt agera för att en utredning kommer på plats och att utredningen också bör granska regeringens eget ansvar i frågan. Mot denna bakgrund vill jag fråga justitie- och migrationsminister : När avser statsrådet att tillsätta den aviserade utredningen om de medicinska åldersbedömningarna?
fr · H611892 · 2019-08-19 00:00:00 — Fråga 2018/19:892 bistånd till Unrwa av Boriana (M) till Utrikesminister (S) för hjälp till palestinska flyktingar, Unrwa, anklagas i en uppmärksammad granskningsrapport för omfattande maktmissbruk, korruption och nepotism. Länder som , och har stoppat alla utbetalningar till organisationen på grund av uppgifterna i rapporten. har Unrwa beskyllts bland annat för att sprida antisemitism, vilket har resulterat i att har dragit in sitt bistånd. var den fjärde största bidragsgivaren, och har betalat ut 6,2 miljarder till Unrwa. Därför vill jag fråga utrikesminister : Vilka åtgärder tänker utrikesministern vidta för att de svenska skattebetalarnas pengar inte ska gå till en ifrågasatt och kritiserad organisation som Unrwa?
fr · H611893 · 2019-08-19 00:00:00 — Fråga 2018/19:893 deltagande i internationella FN-sammanhang av Boriana (M) till Utrikesminister (S) har blockerat Republiken () möjligheter att delta i internationella FN-sammanhang. stod bakom tillbakadragandet av Republiken observatörsstatus i (), beslutsorganet för () 2017. hade Republiken deltagit i WHA och bidragit till världshälsan. Ett återupptagande av Republiken i WHA skulle gagna världssamfundets medlemmar, inte minst för att landet toppar rankning av Health Care Index, som listar hälsovården i 89 länder. är en demokrati, har fria val och respekterar mänskliga rättigheter. Något som inte kan sägas om . är också det första landet i som godkänner samkönade äktenskap. Ett land som lever upp till en hög demokratisk standard borde ha stöd. Min fråga till utrikesminister är därför: På vilket sätt tänker ministern arbeta för att främja deltagande i FN-sammanhang?
fr · H611894 · 2019-08-19 00:00:00 — Fråga 2018/19:894 Grannländernas gränskontroller av Boriana (M) till Justitie- och migrationsminister (S) På en presskonferens förklarade den danska statsministern att gränsskyddet mot kommer att stärkas. Hon är med rätta orolig för att gängvåldet i och kommer att sprida sig till . Gängmord, sprängningar och skjutningar har blivit vardag i . Min fråga till justitie- och migrationsminister är följande: Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att grannländerna inte ska behöva skärpa gränskontrollerna mot ?
fr · H611895 · 2019-08-19 00:00:00 — Fråga 2018/19:895 Förtrycket av kvinnor i av Boriana (M) till Utrikesminister (S) utrikesminister kommer att besöka den 20–och träffar då utrikesminister . är ett land där kvinnors politiska, ekonomiska, kulturella och individuella rättigheter förtycks. Tvånget att bära slöja är ett exempel. Ministeriet för högre utbildning kräver att alla universitet ska ha policyer för hantering av studenter som bryter mot slöjtvånget. Kvinnor i har svårt att försörja sig och det saknas lagar som säkrar deras situation på arbetsmarknaden. Kvinnorna är tvungna att acceptera jobb med dåliga villkor till mycket låga löner. I praktiken betraktas kvinnor inte som människor med individuella rättigheter utan marginaliseras i lagstiftningen, som betonar deras värde endast som hustrur och mödrar vars skyldighet är att föda och uppfostra barn. Därför vill jag fråga utrikesminister följande: Tänker utrikesministern ta upp frågan om kvinnors rättigheter med utrikesminister?
fr · H611896 · 2019-08-19 00:00:00 — Fråga 2018/19:896 Postnord och otillåten cabotagetrafik av (SD) till Näringsminister (S) stoppade trafikpolisen en bulgarisk dragbil med en trailer från Postnord. Vid den efterföljande kontroll som polisen utförde visade det sig att det var fråga om otillåten cabotagetransport, ! Händelsen är alltså inte unik utan Postnord har enligt medieuppgifter vid åtminstone tre tidigare tillfällen figurerat i rapporter om otillåten cabotagetrafik. Det är synnerligen allvarligt att ett bolag där svenska staten är delägare ägnar sig åt den här typen av transporter. Den svenska åkerinäringen lider av osund konkurrens, och detta har påtalats för regeringen ett flertal gånger. Otillåten cabotagetrafik är ett av de allvarligare lagbrotten som sätter en sund marknad ur spel. Därför är det direkt provocerande när ett bolag som staten är delägare i gång på gång figurerar i rapporter kring otillåten cabotagetrafik! Staten, om någon, borde väl sköta sina transporter efter regelboken! Att staten föregår med gott exempel är ett rimligt krav landets medborgare kan ställa på statlig verksamhet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga näringsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att statliga bolag inte ska nyttja olagliga godstransporter?
fr · H611897 · 2019-08-19 00:00:00 — Fråga 2018/19:897 Bidrag till hemladdare för elbilar av (C) till Miljö- och klimatminister (MP) För att ställa om till en mer klimatsmart fordonsflotta behöver riksdag och regering stimulera alternativa drivmedel. Ett alternativ är elbilar, som ökar i antal. För att fler ska välja detta alternativ behövs förutom bonussystemet vid nybilsköpet även bidrag till hemladdare. Det är viktigt att möjligheten för hemladdning finns även för flerbostadshus så detta inte enbart är en reform för dem som bor i villa. I förordningen 2019:525 som antogs gällande bidrag till hemladdare kan man enbart söka bidrag en gång per fastighetsbeteckning. Detta gäller även om det är ett flerbostadshus, till exempel en bostadsrättsförening. I praktiken innebär det att om det enbart är en eller ett par som vill installera hemladdare initialt så är det låst för dem som vill installera senare, eftersom de enbart kan söka en gång per fastighetsbeteckning. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Vad avser ministern och regeringen att göra för att även flerbostadshus ska kunna installera hemladdare till samtliga boende även om det sker i olika omgångar?
fr · H611898 · 2019-08-19 00:00:00 — Fråga 2018/19:898 Personrån i norra av Alireza Akhondi (C) till Statsrådet (S) Antalet anmälningar om rån mot personer ökar. har antalet ungdomar som rånas på sina mopeder ökat i , och i har unga personer utsatts för rån under pistolhot. Många av rånen begås av unga mot andra unga. växer rädslan bland unga och deras föräldrar, och de ungas frihet beskärs när de inte vågar vara ute. De långsiktiga verkningarna för dem som utsatts vet vi ännu ingenting om, men många som utsätts för den här typen av grov brottslighet påverkas länge av upplevelsen och unga är ofta särskilt känsliga. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur säkerställer statsrådet att polisen kan arbeta effektivt för att stoppa personrånen, t.ex. i med betoning på , och ?
fr · H611899 · 2019-08-20 00:00:00 — Fråga 2018/19:899 Avsättningen av borgmästare i av (S) till Utrikesminister (S) hade regionalval där den sittande regeringen förlorade valet. Sedan militärkuppförsöket har flera folkvalda politiker blivit fängslade, bland andra HDP:s före detta medordförande och vilka riskerar långa fängelsestraff. fördömde för mänskliga rättigheter agerande för dess förtryck av oppositionella. Det klargjordes att det prokurdiska partiet före detta ledare har fängslats på godtyckliga grunder och måste friges. Som många andra fängslade politiker, journalister och oppositionella anklagas han för terrorism fast han med fredliga medel arbetat för demokrati och alla folks frihet i . Demirtaş har suttit fängslad och inget tyder på att den AKP-ledda regeringen har för avsikt att respektera dom. Det är en skam att en av medlemmar kan underlåta att respektera domstolens beslut. I stället har AKP-regeringen avfärdat domen helt, och anklagelserna mot Demirtaş kvarstår i . Enligt CPJ:s (to Protect Journalists) sammanställning har dessutom flest fängslade journalister i hela världen, och det finns inga indikationer på att situationen är på väg att förbättras. Den turkiska regeringen slår, både medvetet och systematiskt, ned all typ av opposition och dissidenter. rapporterades att det turkiska inrikesministeriet avsatt tre borgmästare från HDP (Folkens demokratiska parti) och arresterat över 400 av dess medlemmar, däribland 60 kommunfullmäktigeledamöter. Det är en oroväckande utveckling som sker i . Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Vad kan regeringen göra för att den turkiska staten ska respektera mänskliga rättigheter och frige de politiska fångarna?
fr · H611900 · 2019-08-20 00:00:00 — Fråga 2018/19:900 Överenskommelser för återsändande av kriminella utlänningar av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) har frågan om att utländska brottslingar bör avtjäna sina straff i sina hemländer blivit något mer debatterad, då vi är många som anser att vårt samhälle inte ska ta ansvar för en person med medborgarskap i ett annat land. För att överföra dömda utländska kriminella till deras hemländer krävs särskilda internationella överenskommelser med undantag för när en brottsling har synnerliga skäl. Finns det synnerliga skäl kan överföring ske genom hänvisning till lagen om internationellt samarbete rörande verkställighet av brottmålsdom. Vad som är synnerliga skäl är dock inte alltid helt solklart. Efter i blev 27-åriga angripen av en för henne helt okänd och flerfaldigt dömd etiopisk medborgare som försökt våldta henne innan hon blev brutalt dödad. Mannen hittades dagen efter att man funnit kropp och han dömdes mot sitt nekande enbart till 16-års fängelse och livstids utvisning för mord (han undkom dock våldtäktsdom). Mannens fängelsetid i har kantats av en lång rad problem. Han har fått ett stort antal varningar efter våldsamma attacker, varför han placerats i isoleringscell. Han har dessutom återkommande gått till verbala attacker och betett sig olämpligt mot personalen och regelbundet blivit varnad för arbetsvägran. Trots att mannen själv begärt att bli utlämnad till har ansökan nekats av den som anser att han ska få vara kvar i till då han efter två tredjedelars avtjänat fängelsestraff riskerar bli villkorligt frigiven. Mot bakgrund av detta önskas justitie- och migrationsminister svara på följande fråga: Avser ministern att verka för fler internationella överenskommelser för att kunna återsända utländska kriminella eller på annat sätt möjliggöra för en bredare tolkning av ”synnerliga skäl” i syfte att utvisa fler?
fr · H611901 · 2019-08-20 00:00:00 — Fråga 2018/19:901 Åtgärder efter händelserna vid av (SD) till Utrikesminister (S) Efter att det iranska revolutionsgardet kapat ett svenskägt tankerfartyg i har reaktionerna varit starka. Bulk, som äger den brittiskflaggade oljetankern , har vittnat om att fartyget närmades av oidentifierade fartyg samt en helikopter på internationellt vatten innan det ändrade kurs och var på väg mot . Kort efter detta kom nya uppgifter från om ytterligare ett fartyg som bordats av iranska soldater, och kapades ett tredje fartyg. Besättningen på består av 23 personer från en rad olika länder som hålls fångna av . Situationen i är mot bakgrund av detta, men även en lång rad andra händelser, mycket allvarlig. , men även , har varit tydliga efter dessa händelser, men den varit förvånansvärt tyst trots att Impero är ett svenskägt fartyg. Mot bakgrund av detta önskas utrikesminister svara på följande fråga: Avser ministern och regeringen att sätta press på efter denna händelse, och kan regeringen tänkas vidta några åtgärder gentemot ?