ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H711530 · 2019-12-03 00:00:00 — Fråga 2019/20:530 Kärnkraftverket i Astraviec av (M) till Utrikesminister (S) Kärnkraftverket i belarusiska Astraviec har blivit en prioriterad säkerhetsfråga för grannlandet , som ställer sig frågande till belarusiska myndigheters förmåga att upprätthålla en tillräckligt hög standard för säkerheten. Ett starkt engagemang och en stark oro har även uttryckts från politiker i och . Frågor kopplade till strålsäkerhetsområdet måste naturligtvis tas på stort allvar, och ett förtroendefullt internationellt samarbete kring frågorna är naturligtvis av stor vikt. Med anledning av ovanstående önskar jag fråga utrikesminister : Har ministern tagit upp frågor kopplade till kärnkraftverket i Astraviec i samband med sitt möte med president , och hur avser ministern att arbeta vidare med frågan för att försäkra sig om att kärnkraft i vårt närområde håller samma höga krav på säkerhet som i ?
fr · H711531 · 2019-12-04 00:00:00 — Fråga 2019/20:531 Renägares förluster på grund av rovdjursangrepp av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) Efter utredning av och kunde anta ovan nämnda proposition. Den innehåller dels mål för rovdjuren, det som kallas gynnsam bevarandestatus, dels mål för hur stora skador rovdjuren ska få orsaka rennäringen, vilket anges ska vara maximalt av renhjorden. I utredningen och propositionen finns också angivet ett tillvägagångsätt för hur förlusterna ska beräknas, det så kallade toleransnivåverktyget. och ska enligt vad som anges i propositionen vara de som tillsammans utvecklar toleransnivåverktyget. De ska hjälpa samebyarna att tillsammans med i respektive län beräkna de verkliga förlusterna. (2007/2008–2016/2017) har mellan 53 000 och 70 000 renar dödats av rovdjur, i snitt 61 400 renar . Detta motsvarar i medeltal en förlust av av den totala renhjorden , som lägst (2015/2016). I snitt slaktades i snitt 55 600 renar . Rovdjuren dödar över hälften av den totala potentiella produktionen av klimatsmart kött. Sedan propositionen beslutades har samebyarnas förluster av renar till rovdjur ökat, vilket visar att innehållet i propositionen inte fått den verkan som avsågs. redovisar flera samebyar förluster kring , och många av dem finns i . Det saknas instrument för att nå toleransnivån; rovdjuren har ett starkare skydd än vad samisk renskötsel har. Renskötselns svaga författningsskydd i förhållande till den svenska rovdjursstammen får till följd att samiska intressen ständigt prioriteras ned. Exempel på detta ser vi när beslut på skyddsjakt överklagas och domstolarna upphäver beslutet. Rovdjuren har ett starkare skydd i lagstiftningen; det saknas balans. Att ändra förordningen om rovdjursförvaltning och jaktförordningen, vilket föreslår, kommer inte att slutligen lösa frågan men är en åtgärd som i vart fall är möjlig för att åstadkomma bättre balans och öka förutsättningarna för att vidta de förvaltningsåtgärder som de anser vara nödvändiga för att skydda rennäringen. Jag vill därför fråga miljö- och klimatminister : Avser ministern och regeringen att ändra i förordningar om renägarnas förluster av rovdjur som i propositionen En hållbar rovdjurspolitik (prop. 2012/13:191) ska vara maximalt , enligt den hemställan som gjordes av , och om regeringen verkar för en författningsändring, hur ser tidsplanen ut?
fr · H711532 · 2019-12-04 00:00:00 — Fråga 2019/20:532 En primärvårdsreform av (M) till Socialminister (S) Det finns delar av svensk hälso- och sjukvård som vi kan vara stolta över, såsom de insatser som vårdens medarbetare utför . finns det omfattande problem. har bland allra längsta väntetider, och vårdens kvalitet är varierande med stora regionala skillnader. Vården är sjukhustung och har för svagt utvecklad nära vård och primärvård. Sjukhusens akutmottagningar tar emot många patienter som egentligen kan tas om hand av den nära vården. Detta skapar längre vårdköer. Det råder en stor samsyn kring att mer vård behöver flytta ut från de stora sjukhusen och utföras i den nära vården och primärvården. Det är angeläget att förflyttningen av vård från sjukhusen till primärvården kommer igång. Det är också angeläget att regeringen delger regionerna hur man avser att genomföra detta och hur lagstiftningen kommer att se ut. I regeringens propositionsförteckning står det att propositionen Primärvårdsreform - inriktning för en nära och tillgänglig vård ska läggas på bord innevarande år. Jag har tidigare frågat socialministern (En proposition om primärvården, skriftlig fråga 2019/20:339) när socialministern avser att lägga fram propositionen. Då svarade socialministern att "det är min ambition att lägga fram en primärvårdsproposition så snart det är möjligt, dock tidigast ." har december månad kommit. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Kommer ministern att lägga fram propositionen Primärvårdsreform - inriktning för en nära och tillgänglig vård ?
fr · H711533 · 2019-12-04 00:00:00 — Fråga 2019/20:533 Konkurrensvillkoren för svenska mikrobryggerier av (M) till Finansminister (S) har utvecklingen av mindre lokala bryggerier präglats av en stark tillväxt. fanns det 42 bryggerier i . fanns det närmare 400 stycken. Av dessa är den absoluta merparten mycket små bryggerier som bedrivs utan ett tydligt vinstsyfte. Mikrobryggerierna redovisade 2015 i genomsnitt en förlust på . För de stora bryggerierna var vinsten i genomsnitt ca per företag. Bryggeribranschen är, sett till antalet företag, en av de snabbast växande branscherna i . Till skillnad från de allra flesta andra länder inom EU har valt att inte särskilja skattesatserna för mikrobryggt öl och storskaligt producerat öl. Trots att detta är fullt möjligt. Enligt artikel 4 i rådets direktiv /83/EEG av om harmonisering av strukturerna för punktskatter på alkohol och alkoholdrycker får ett land sänka punktskatterna på alkohol på mikrobryggt öl. Intentionen med denna möjlighet att särskilja skattesatserna för mikrobryggerierna är att det ska gynna inhemska och hantverksmässigt framställda produkter. Det är därför angeläget att svenska mikrobryggerier får samma möjligheter som bryggerier i de flesta andra länder inom EU för att långsiktigt kunna klara sin lönsamhet. Kostnaden för att tillämpa det ovan nämnda rådsdirektivet bedöms enligt mikrobryggeriernas branschförening inte överstiga 60 miljoner. skulle det gynna småföretagande och utvecklingen i landsbygdsdelar av samt understödja mål i livsmedelsstrategin. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga finansminister : Varför har ministern och regeringen valt att inte tillämpa möjligheten att ge svenska mikrobryggerier en lägre skattesats trots att detta skulle öka deras konkurrenskraft och främja företagande på landsbygden?
fr · H711534 · 2019-12-04 00:00:00 — Fråga 2019/20:534 Bilaterala politiska samtal med av (L) till Utrikesminister (S) Antalet stater som fortfarande har diplomatisk kontakt med har minskat efter kinesiska påtryckningar. har och , som marint angränsar till , avbrutit sitt nära samarbete. Detta har skett efter att utlovat ekonomiska incitament i form av investeringar och bistånd i utbyte mot att länderna inte längre stöttar . Resultatet är att nu endast har officiell kontakt med 15 stater världen över. och EU bör inte vända ryggen. Trots att saknar diplomatiska förbindelser med så har och omfattande kontakter. Den föregående utrikesministern framhävde i sitt svar på en skriftlig fråga (2017/18:93) att regeringen noterar att är med i WTO och att regeringen avser att stötta en vidare integrering inom det internationella samfundet. Något som även tidigare uttalat sitt stöd för enligt svar på den skriftliga frågan 2006/07:617. Det är ett åtagande som förpliktigar. Trots att , , och stöttade medlemskap i så blockerades medlemskapet av och dess allierade. Olika organisationer har i respons erbjudit att ta del av kunskap och läkemedel som landet skulle ha kunnat ta del av om det tilläts att återfå den status det åtnjöt 2009. Jag ser fram emot att ta del av information från där man klargör hur verkade för att stötta ansökan samt hur vi kan dela med oss av den medicinska kunskap vi besitter. I har kongressen infört en särskild lag där kontakt mellan och möjliggörs utan att för den delen erkänner . Detta innebar bland annat att president kunde mellanlanda i på väg till . Regeringen skulle kunna följa efter, ifall den har för avsikt att stötta medlemskap i , utan att för den delen behöva erkänna som ett självständigt land. Mot bakgrund av det som framförts vill jag fråga utrikesminister : Är regeringen beredd att, om intresse uttrycks från taiwanesisk sida, i föra bilaterala samtal med president eller medlemmar av med avsikten att diskutera hur medlemskap i internationella organisationer kan förverkligas?
fr · H711535 · 2019-12-04 00:00:00 — Fråga 2019/20:535 Bristande passagerarsäkerhet hos Uber av (V) till Infrastrukturminister (S) (TfL) har beslutat att inte tillåta att Uber bedriver taxitrafik med hänvisning till att de inte har ett system som kan säkerställa passagerarnas trygghet. Av TfL:s beslut framgår att Ubers system inte hindrar att icke-auktoriserade förare kan komma åt Ubers förarkonton och app. Det har möjliggjort att dessa icke-auktoriserade förare kunnat ta körningar trots att det inte var den förare som resenären trodde sig ha bokat. En annan brist är, enligt TfL, att förare som Uber uteslutit har kunnat skapa nya förarkonton hos Uber och ta körningar. TfL har låtit göra en oberoende utredning av Ubers förmåga att hindra brister. Den slutsats som TfL nu kommit fram till är att man inte är övertygad om att Uber har ett ”robust system.” Eftersom man kan anta att Uber använder samma mjukvara och grundläggande system i som i UK – då samma app går att använda i båda länderna – skulle motsvarande brister och säkerhetsproblem kunna föreligga även hos Uber . En graverande omständighet är att Uber har valt att stå utanför Transportstyrelsens och Svenska Taxiförbundets frivilliga digitala kontrollsystem för dagliga kontroller av körkortsbehörigheter och trafiktillstånd, BKY (Behörighetskontroll Yrkestrafik, bky.se). Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern att vidta åtgärder för att försäkra sig om att Uber och andra plattformsbolag har passagerarsäkra och robusta system gällande behörigheter och tillstånd?
fr · H711536 · 2019-12-04 00:00:00 — Fråga 2019/20:536 samordningsnummer av (M) till Infrastrukturminister (S) Programmet Kalla fakta har rapporterat om hur samordningsnummer används för att illegalt ta sig in på den svenska arbetsmarknaden. Samordningsnumren är till för att enkelt kunna skaffa sig en bil i även utan svenskt personnummer. Systemet är till för att göra det enkelt att skaffa sig en bil men används nu på ett felaktigt sätt och bygger upp ett skuggsamhälle i , Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern att ta några initiativ för att komma till rätta med felaktig utdelning av samordningsnummer hos ?
fr · H711537 · 2019-12-04 00:00:00 — Fråga 2019/20:537 Utökade möjligheter till vuxenadoption av (L) till Justitie- och migrationsminister (S) antog regeringens proposition om en modernisering av adoptionslagarna. Syftet var att anpassa lagstiftningen efter samhällsutvecklingen, inte minst att många numera inte är gifta utan endast sambor. Förändringen innebar visserligen att lagen blev modernare, men i vissa avseenden är den fortfarande inte i takt . Ett barn växer upp med sin förälder och en annan mycket nära vuxen. På papperet och i myndigheters ögon är den nära vuxne bara en inflyttad styvförälder, men för barnet är de båda älskade föräldrar och familjemedlemmar. Tiden går, barnet blir äldre och decennier senare vill det då vuxna barnet bli adopterat av sin styvförälder för att de båda ska få på papper det som alltid känts självklart inuti dem: att de hör samman och är en del av samma familj. Det får de dock inte då lagstiftningen säger nej. Om styvföräldern vid det laget inte längre lever tillsammans med den biologiska föräldern är banden till föräldragestalten numera alldeles för svaga, menar myndigheterna. När adoptionslagstiftningen moderniserades nämndes detta i förarbetena. I en följdmotion från Liberalerna föreslogs en friare syn på så kallade vuxenadoptioner, ett förslag som inte biföll. Regeringen lämnade dock en öppning för en framtida förändring då de i propositionen skrev följande: ”Det kan tänkas att någon vill manifestera sin relation till en styvförälder trots att styvföräldern och den andra föräldern är gifta eller sambor.” Det är min bestämda uppfattning att det nu är dags för regeringen att öppna den dörren. Två vuxna människor med långvariga nära band måste själva få avgöra om de är släkt; detta är inte en sak som lagstiftningen eller en myndighet ska kunna avgöra. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser regeringen att se närmare på lagstiftningen kring vuxenadoptioner?
fr · H711538 · 2019-12-04 00:00:00 — Fråga 2019/20:538 Kompensation för svenska torskfiskare i av (M) till Statsrådet (S) beslutade riksdag att anta 15 så kallade miljökvalitetsmål (2005 beslutades om ett 16:e). Ett av målen lyder Hav i balans samt levande kust och skärgård. Ett liknande mål finns också i de globala Agenda 2030-målen som regeringen har ställt sig bakom. Det är mål 14 som berör hav och resurser, där det underliggande målet 14.b handlar om att: ”säkerställa tillträde för småskaliga icke-industriella fiskare till resurser och marknader.” Svenska politiker har sålunda uttryckt starkt stöd för att främja det småskaliga och kustnära fisket och fiskerinäringen. Det torskfiskestopp som EU proklamerade har fått stora konsekvenser för många fiskare, som med 12 timmars varsel fick besked om att fisket skulle förbjudas . Förvisso har regeringen sett till att kompensation ges, men sett ur näringsidkarens perspektiv måste nivån på densamma betraktas som otillräcklig. Flera fiskare har för mig redovisat beslut om ersättning på för , medan de fasta kostnaderna för stillaliggande fartyg uppgår till . Många uppskattar att det handlar om ett stöd för inkomstbortfall på i genomsnitt . Det kan naturligtvis inte avhjälpa vare sig de företagsekonomiska svårigheter eller konkurshot som föreligger. Än värre är det för de fiskare som påbörjade sin näringsverksamhet . De har inte kunnat motsvara de uppställda kriterierna för stöd, vilket gör att de inte får någon ersättning alls. Detta är ytterst oroväckande. I ett svar på en tidigare fråga från undertecknad (2019/20:235) svarar landsbygdsministern att nu analyserar konsekvenserna och följer frågan noggrant. har dock inget hänt. Att regeringen agerar för högre nivå på kompensationen och snabbare beslut då det gäller torskfiskestopp är enligt undertecknad av avgörande betydelse för att vi ska kunna rädda det småskaliga fisket med tillhörande fiskerinäring samt därmed leva upp till det mål 14.b (i Agenda ) som regeringen har beslutat om. I sitt tidigare svar på ovannämnda fråga avslutar landsbygdsministern med att uttala: För regeringen är det viktigt att man ska kunna bo och verka på landsbygd och i kustsamhällen i hela . Det är ett uttalande som förpliktar. Med hänvisning till ovan vill jag fråga statsrådet : Kommer statsrådet att agera för att höja ersättningsnivån generellt samt för att även nystartade företag ska kunna omfattas av kompensationen?
fr · H711539 · 2019-12-04 00:00:00 — Fråga 2019/20:539 handläggningstid av (SD) till Finansminister (S) Det har rapporterats att handläggningstid sedan en månad har förlängts på grund av it-problem. Detta trots att bytet av it-system hade som syfte att effektivisera servicen. I rapporteringen noteras att inflödet av ärenden ökat, men även att prioriteringar i det nya it-systemet av tekniska skäl medfört längre handläggningstider av vissa ansökningar. Detta trots att effektivisering, förkortning av tid och förenkling är aspekter som ofta löses genom smarta it-system. Smarta lösningar är något som i hög grad efterfrågas i dagens tidssnåla och effektiva samhälle där problemfria processer är nödvändiga för ett välfungerande näringsliv. Konsekvenserna av den förlängda handläggningstiden är förödande och drabbar småföretagare i hög grad. Det innebär att det tar innan företagare får in skuldfordringar, att företagen själva behöver bekosta fordringarna, att inkassobolag kan behöva anlitas vilket innebär ytterligare kostnader. Det innebär att flödet inom näringsprocesserna stannar av. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Avser regeringen att vidta några åtgärder för att förkorta handläggningstiderna?
fr · H711540 · 2019-12-05 00:00:00 — Fråga 2019/20:540 Utflyttning av mönstring av (V) till Försvarsminister (S) lämnade Totalförsvarets rekryteringsmyndighet sitt underlag till regeringen för den försvarspolitiska propositionen för perioden –2025. Underlaget är en bedömning av Försvarsberedningens förslag utifrån rapporterna Motståndskraft (Ds 2017:66) och Värnkraft (Ds 2019:8). I sitt underlag konstaterar myndigheten bland annat att man inte kommer att kunna genomföra Försvarsberedningens förslag med utflyttning av mönstring utan att ”äventyra arbetet med fortsatt tillväxt och etablering av en tredje fast prövningsenhet”. Det innebär också att målsättningen om 8 000 värnpliktiga inte skulle kunna uppnås. sker mönstring i och . Det betyder att de ungdomar som bor i mitten eller i de norra delarna av landet tvingas resa mycket långt för att genomföra sin mönstring. Försvarsberedningen betonar i sin slutrapport vikten av att mönstring kan genomföras även i norra . Med anledning av detta vill jag fråga försvarsminister : Avser ministern att ta några initiativ med anledning av synpunkterna från Totalförsvarets rekryteringsmyndighet så att utflyttning av mönstring kan ske –2015?
fr · H711541 · 2019-12-05 00:00:00 — Fråga 2019/20:541 Betalningsrutiner på av (M) till Statsrådet (S) Det är viktig såväl för myndigheter och företag som för privatpersoner att det finns bra betalningsrutiner i samhället. När detta inte fungerar så riskerar det att bli stora obalanser där både människor och företag kan råka illa ut och komma in i besvärliga ekonomiska trångmål. bytte från förskottsbetalning till efterskottsbetalning för assistansersättningen. Ett problem som finns med assistansersättningen är att betalningarna från dröjer och drar ut , vilket påverkar företagen negativt. Vårdföretagarna och KFO genomförde en medlemsundersökning () som visade att av företagen fick vänta på utbetalningen för assistansersättningen (för ). Tre av tio har fått som förklaring av att man inte hunnit. Mer än hälften () av de svarande företagen upplevde att situationen inte förbättrats för enkäten. Problemen verkar kvarstå. En företagare i assistansbranschen, från , har råkat illa ut med väldigt långa betalningstider från . Vid vår kontakt hade assistansersättningen för inte betalats ut, vilket försätter det enskilda företaget i många svårigheter med exempelvis löner och skatter. Jag förstår att statsrådet inte kan agera i det enskilda fallet men det verkar i många fall finnas ett strukturellt problem för utbetalningar av assistansersättningen. Företag ska inte behöva riskera betalningsanmärkningar eller i värsta fall konkurs för att inte betalar ut ersättning inom rimlig tid. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa att ska få till stånd mer effektiva och snabbare betalningstider och betalningsrutiner för att underlätta för enskilda och näringslivet?
fr · H711542 · 2019-12-05 00:00:00 — Fråga 2019/20:542 Ökad jakt på skarv av (M) till Statsrådet (S) Skarven har haft en snabb tillväxt både längs våra kuster och i våra insjöar. I beräknas antalet till omkring 200 000. Skarven har en dokumenterad påverkan på fiskbestånden. Skarven konkurrerar därmed med yrkesfiskarna och orsakar dessutom extra kostnader genom skador på fiskeredskap, vilka måste lagas eller ersättas. Stora skarvkolonier leder därjämte till att miljön lokalt tar stor skada. Skarven skyddas av EU:s fågeldirektiv, och den skyddsjakt som tillåtits har inte varit tillräcklig. har länge varit pådrivande för att utöka jakten på skarv i beståndsreglerande syfte. meddelade att jakt på skarv i stort antal är tillåtet i medlemsländerna, till exempel för att skydda fiskeverksamheter, så länge bevarandestatusen inte äventyras. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att utöka jakten på skarv i ?
fr · H711544 · 2019-12-05 00:00:00 — Fråga 2019/20:544 införande av avgifter och en generell anmälningsplikt för virkesupplag av (C) till Infrastrukturminister (S) utreder nu frågan om att /21 ändra från dagens system med en avgiftsfri och generell anmälan av virkesupplag invid väg till att varje enskilt upplag, oavsett storleken på vägen och upplaget, blir anmälningspliktigt och avgiftsbelagt. medan utredningen pågår kommer det liksom tidigare att gå att söka generella tillstånd som kan inrymma flera upplag. Det som ändras från och med årsskiftet 2019/20 är att det tillkommer en avgift på per ansökan. Det är svårt att förutse konsekvenserna av detta första steg med att införa en avgift. Det kanske inte innebär så mycket för skogsföretagen, skogsägarföreningarna eller de större markägare som söker dessa generella tillstånd. Däremot kan man förutse att det bli dyrt för en mindre markägare som själv kör ut sitt virke till allmän väg. I synnerhet mot bakgrund av de senaste årens svåra angrepp av granbarkborre har upplag med mindre volymer angripet virke blivit vanligare. Lönsamheten i skogsbruket – och i synnerhet mindre skogsägares behov av att få råvaran till industrin – är inte sådan att den betjänas av vare sig ökad byråkrati eller nya kostnader. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga infrastrukturminister : Av vilken orsak förändrar en väl fungerande ordning med en generell och avgiftsfri anmälningsplikt till att i ett första steg göra anmälan avgiftsbelagd och i ett eventuellt andra steg, efter utredning av , göra varje enskilt upplag anmälningspliktigt?
fr · H711545 · 2019-12-06 00:00:00 — Fråga 2019/20:545 Slopad elskatt för elbussar av (M) till Finansminister (S) I syfte att minimera våra koldioxidutsläpp och värna om en bättre miljö förändras transportsektorn successivt från att nyttja fossila bränslen till att i många fall använda fordon som drivs av el i stället. Denna omställning bör uppmuntras. Svensk kollektivtrafik är i högsta grad engagerad i denna omställning. finns dock en icke fungerande konkurrensneutralitet mellan de olika trafikslagen inom kollektivtrafiken. Tåg och andra spårbundna färdmedel är befriade från energiskatt, koldioxidskatt och svavelskatt – oavsett om de drivs av el eller diesel. Elbussar måste däremot betala energiskatt. Att denna skillnad finns rimmar illa med högt ställda miljömål och ställer olika transportslag emot varandra. Vi bör jaga utsläppen, inte transporterna. Min fråga till finansminister med anledning av det ovanstående är: Är finansministern villig att vidta konkreta åtgärder för att slopa elskatten för elbussar och därigenom likställa dem med övriga trafikslag inom kollektivtrafiken – om ej, varför inte?