ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H611377 · 2019-03-12 00:00:00 — Fråga 2018/19:377 Kronofogden av (V) till Finansminister (S) Det är meningen att de statliga myndigheterna ska följa de mål och ramar regeringen beslutat om. Regeringen har till exempel uttryckt sina ambitioner så här: ”För att ska hålla ihop är det viktigt med statlig närvaro i hela landet. Det handlar både om statliga jobb och om medborgarnas tillgång till service. Regeringen har därför beslutat att den statliga servicen i landet ska förbättras.” Då skulle man kunna tro att när en statlig myndighet så tydligt går emot de intentionerna, som i fallet med nedläggningen av kontor på mindre orter, exempelvis i , så skulle regeringen agera. Kronofogden har förutom att direkt gå emot regeringens uttalade intentioner och mål satt upp helt nya och egna kriterier för var myndigheten ska finnas. Kronofogdens beslut om att bara finnas i tätorter med fler än 20 000 invånare och på orter där det finns högskola innebär något helt nytt och är en helt ny grund för var statliga myndigheter ska bedriva sin verksamhet. Om denna princip får råda betyder det att orter som aldrig ska få tillgång till statliga jobb eller statlig service lokaliserad till orten. Mot denna bakgrund vill jag fråga finansminister : Står ministern bakom Kronofogdens inriktning om att orter med färre än 20 000 invånare inte ska ha tillgång till statlig service lokaliserad till orten, eller avser ministern och regeringen att agera?
fr · H611378 · 2019-03-12 00:00:00 — Fråga 2018/19:378 Arbetsmiljöproblem på statliga bolag av (S) till Näringsminister (S) Den svenska modellen innebär att vi genom kollektivavtal och rimliga villkor arbetar för ett hållbart arbetsliv – både för arbetstagare och för arbetsgivare. Men trots stort arbete för bättre arbetsförhållanden och inkluderande företagskultur så framkommer exempel där utvecklingen går åt fel håll. Extra anmärkningsvärt är när det handlar om statligt ägda bolag. Under flera omgångar har tidigare anställda på den statligt ägda banken vittnat om både fysiska och psykiska åkommor som högt blodtryck, panikångest och andningssvårigheter på grund av bankens arbetsmiljö och personalpolitik. När jag tillsammans med tidningen (NWT) träffade tidigare anställda hos berättade många om ohållbara situationer där bland annat en av dem tvingades skriva på sin egen uppsägning och en annan efter semestern och fick veta att hon utan förklaring “inte längre passade in”. Vittnesmålen är anmärkningsvärda, och frågan är om den svenska kollektivlagstiftningen inte gäller på statliga företag? Oavsett så är det klarlagt att arbetsmiljöproblemen och den bristande personalpolitiken behöver tas på allvar. Min fråga till näringsminister är därför följande: Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att statliga bolag ska leva upp till epitetet att vara en god arbetsgivare?
fr · H611379 · 2019-03-12 00:00:00 — Fråga 2018/19:379 granskning av statsägda av (M) till Näringsminister (S) granskning av statsägda kritiserar företaget för att presentera statistik som inte är förenlig med verkligheten vad gäller andelen kvinnor som beviljas lån för företagande. Enligt statistik är andelen kvinnor som beviljats lån högre än vad som egentligen är fallet. kritiserar för att under ett flertal år skönmålat sin statistik. slår i sin granskning fast att en del av ansvaret för den felaktiga statistiken vilar på regeringen, som inte efterfrågat en bättre redovisning av statistik. konstaterar även att det finns brister i regeringens styrning även på andra plan. Detta är naturligtvis allvarligt då en av regeringens viktigaste uppgifter är att via regleringsbrev styra de statliga bolagen samt förstås att följa upp deras verksamhet. Regeringen uttalar gärna att antalet kvinnliga företagare har ökat under regeringen , men frågan är om detta verkligen är i överensstämmelse med verkligenheten eftersom den tillgängliga statistiken ej är korrekt. Det får förstås heller inte vara så att statliga bolag eller myndigheter friserar sin statistik för att denna ska vara i överensstämmelse med regerings politiska mål. Tillgänglig statistik måste återspegla verkligheten och inget annat. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till näringsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att förbättra styrning och uppföljning av verksamhet.
fr · H611381 · 2019-03-12 00:00:00 — Fråga 2018/19:381 Behovet av häkte i av (L) till Justitie- och migrationsminister (S) Polishuset i behöver ersättas helt, eftersom nuvarande är . Häktet har varit stängt utan att ett nytt har tillkommit. Det är ett resursslöseri hur polisen och Kriminalvården åker skytteltrafik i hela landet på grund av avsaknaden av ett lokalt häkte. Ett positivt besked, om det blir realitet, är att polishuset i ska ersättas . Om detta är en verklig beskrivning av tidsplanen är oklart då frågan har diskuterats och lyfts upp i åtminstone . Men om ett polishus ska byggas är det självklart effektivast ur både tids- och resurssynpunkt att samordna detta med byggandet av ett nytt häkte. Detta kräver samordning mellan myndigheter. Ytterst är det regeringens ansvar att bevaka detta för att åstadkomma en effektiv användning av skattemedel. Mot bakgrund av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka initiativ avser ministern och regeringen att ta för att säkerställa att det polishus som planeras i samordnas med ett häkte?
fr · H611382 · 2019-03-12 00:00:00 — Fråga 2018/19:382 Ett avskaffande av preliminärskatten av (L) till Finansminister (S) förväntas företag betala skatt för inkomster som de tror att de kommer att tjäna. Detta i stället för det givna, att beskatta de belopp som företagaren verkligen har bokfört som intäkter. I och i andra länder fungerar den retroaktiva beskattningen väl. Det torde den även göra i . Vinsterna med reformen är tydlighet för företagen och myndigheterna samt minskad byråkrati och därmed administrativa utgifter för skattebetalarna. Till detta kommer att de välfärdsskapande företagen slipper agera bank åt staten och inbetala belopp i förväg som sedan kanske inte når upp till den verkliga intäkten. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga finansminister : Avser ministern och regeringen att avskaffa preliminärskatten?
fr · H611383 · 2019-03-12 00:00:00 — Fråga 2018/19:383 Möjligheten till skyltning utmed större allmänna vägar av (L) till Statsrådet (S) För många mindre företag, inte minst på svensk landsbygd, är det viktigt att kunna skylta för sin verksamhet utmed de större allmänna vägarna. Det innebär fler besökare, fler kunder och därmed också en bättre ekonomi. Detta gäller särskilt under vårsäsong och sommarsäsong. Ofta är det intäkterna under vår och sommar som gör att dessa företag går med tillräcklig vinst för att det ska vara motiverat att fortsätta verksamheten. Liknande villkor gäller för många turist- och besöksmål, både i offentlig och privat regi. Det är vårsäsong och sommarsäsong som genererar tillräckligt med besökare för att garantera möjligheter att hålla en god och hög kvalitet på verksamheten och utveckla den. Mot den bakgrunden är det olyckligt att är ytterst restriktiv med att tillåta skyltning utmed större allmänna vägar, utom de vägar som ligger i direkt anslutning till ett företag eller ett besöksmål. I många fall motiveras beslut inte alls av trafiksäkerhetsskäl utan beror enbart på verksamhetens läge i förhållande till den väg man önskar skylta vid. Dessutom verkar bedömning variera i olika län. restriktiva hållning när det gäller skyltning gör att ett antal företag i mindre tätorter och på landsbygd riskerar att drabbas av minskade vinstmarginaler eller gå med förlust. Liknande effekter drabbar många turist- och besöksmål. Mot den bakgrunden vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet och regeringen att vidta för att företag samt besöks- och turistmål i fortsättningen ska kunna skylta sin verksamhet utmed större allmänna vägar, även om de inte finns i direkt anslutning till verksamheten?
fr · H611384 · 2019-03-12 00:00:00 — Fråga 2018/19:384 Könstillhörighetslagen av (L) till Socialminister (S) gick regeringen ut med ett pressmeddelande om att könstillhörighetslagen skulle uppdateras och att lagen förväntades läggas fram med ikraftträdande . De utredningar som låg till grund för lagförslaget drog ut och presenterades först . Ett lagförslag arbetades fram och lämnades till Lagrådet . Lagrådets yttrande kom och innehöll kritik. I den propositionslista som presenterades av regeringen fanns inte någon proposition om könstillhörighetslagen med. I en rad länder, till exempel , , , och , finns redan lagstiftning som bygger på självidentifikation och som värnar individens rätt att själv bestämma vilket kön som ska skrivas in i folkbokföringen. Min fråga till socialminister är: När beräknar ministern och regeringen att en ny könstillhörighetslag, grundad på självidentifikation, kan läggas för beslut i ?
fr · H611385 · 2019-03-12 00:00:00 — Fråga 2018/19:385 Landsförräderibrott för IS-terrorister av (L) till Justitie- och migrationsminister (S) har skickat en väpnad styrka till för deltagande i den militära utbildningsinsats som genomförs av koalitionen mot Islamiska staten (IS). Det svenska bidraget har till uppgift att stötta och utbilda de irakiska försvarsstyrkorna. Halshuggningar, folkfördrivningar, kidnappningar, sexslaveri, massvåldtäkter och bestialiska avrättningar. De brott som IS begått i och är inget annat än folkmord mot religiösa minoriteter. Det är uppenbart att de värderingar som IS står för, vilka tar uttryck i extremt våld, är brott mot grundläggande mänskliga rättigheter och strider mot svenska värderingar som alla människors lika värde, rätten till liv, religionsfrihet, yttrandefrihet och rörelsefrihet. Jag menar att den svenska lagstiftningen om landsförräderi måste uppdateras till att stämma överens med nutida förhållanden där allt oftare deltar i internationella insatser för fred och stabilitet i världen. I nuvarande lagstiftning (22 kap. ) definieras landsförräderi som en handling som – när riket befinner sig i krig – missgynnar, missleder, förråder det svenska totalförsvaret eller åt fienden anskaffar krigsfolk, egendom eller tjänster. Det första rekvisitet är tydligt: måste vara i krig för att landsförräderi skall bli gällande. Den nuvarande lagstiftningen är för stram och är inte anpassad efter den globala värld vi lever i. Det är förmodligen få som skulle påstå att , genom att sända en väpnad styrka till , befinner sig i krig. Däremot skulle nog många anse att deltar eller medverkar i stabilitets- och fredsskapande insats för . Det är en definitionsskillnad som är ytterst viktig när lagen tolkas. När väljer att sända militär och humanitär styrka i syfte att försvara de mänskliga rättigheterna – som vi tillsammans med FN står bakom – bör man ställa sig frågan hur svenska medborgares militära motstånd till detta bör kategoriseras. Det centrala är hur vi klassificerar försvar och fiende. I en global värld tyder mycket på att dessa två begrepp alltmer flyttas upp på en högre internationell nivå. Med detta som bakgrund menar jag att bör utreda om lagen om landsförräderi bör omformuleras och även inkludera motstånd mot svenska trupper, militära som humanitära, även i konflikter globalt. Det är i mina ögon ett svek mot den svenska rättsstaten och de värderingar som den står bakom när en svensk medborgare strider för en terroristorganisation mot en främmande stat som stöttar militärt. Därför anser jag att brottet landsförräderi behöver uppdateras och inkludera en modern version av landsförräderi, det vill säga när man strider mot en stat som stöttar militärt. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser regeringen att förändra brottet landsförräderi så att det även inkluderar svenska medborgare som strider mot en stat som stöttar militärt?
fr · H611386 · 2019-03-13 00:00:00 — Fråga 2018/19:386 Domen mot människorättsjuristen av Boriana (M) till Utrikesminister (S) Den iranska människorättsjuristen och mottagaren av Sacharovpriset har dömts till fängelse och 148 piskrapp för att hon har försvarat kvinnor som offentligt har tagit av sig slöjan. Jag vill därför fråga utrikesminister : Hur kommer ministern och regeringen att markera mot denna människorättsvidriga dom?
fr · H611387 · 2019-03-13 00:00:00 — Fråga 2018/19:387 Statslösa svenska barn av (L) till Justitie- och migrationsminister (S) Antalet barn som fötts via internationella surrogatarrangemang gick 2018 uppskattningsvis om antalet barn som kom till via internationella adoptioner. Men det saknas lagstiftning som skyddar de barn som tillkommit via internationella surrogatarrangemang. De svenska barn som föds i till exempel är till en början statslösa. De erkänns inte som medborgare i som processen för att bli medborgare i är lång – med tanke på att det handlar om spädbarn. Har man inte något svenskt medborgarskap har man inte heller rätt till vård eller andra typer av socialförsäkringar. Det går inte heller att teckna privata försäkringar för barnet. Barnen har inte heller några vårdnadshavare. Oavsett om man är för eller emot internationella surrogatarrangemang så måste barn behandlas enligt och i enlighet med vad som är det bästa för barnet. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Anser ministern och regeringen att något behöver göras för att inte svenska barn ska behöva vara statslösa vid födseln, och vilka åtgärder planerar regeringen att vidta för att säkerställa att barnen så snabbt och rättssäkert som möjligt får svenskt medborgarskap?
fr · H611388 · 2019-03-13 00:00:00 — Fråga 2018/19:388 Kontroller och resultatredovisning av bistånd av (SD) till Statsrådet (MP) Ett givarlands mardröm. Så beskrivs historien om en direktör som levde ett lyxliv tack vare svenska biståndsmiljoner. har varit en av de största bidragsgivarna till organisationen () genom Sida och finansierade organisationen från starten . Listan över misskötseln inom organisationen med skyhöga löner, avsaknad av redovisningar, nepotism, återkommande intressekonflikter, lyxliv och misstänkt korruption kan göras lång, och det som framkommit har chockat många – inte minst då det hela har kunnat fortsätta trots enorma brister i rapporteringen kring hur resurser används. Bevis saknas för att styrelsen för organisationen systematiskt granskat arvoden och ersättningar, och skyhöga arvoden har lett till att personalkostnader har stått för av de totala utgifterna. Flertalet resor för direktören, med femstjärniga hotell och business class, saknade såväl inbjudan som skriftlig motivering. Trots att transporter betalats i förväg togs kontanter ut i vad som påstås ha varit resesyfte. Omfattande lån har tagits ut och bidrag betalats till toppchefernas barns privatskolor. Det finns ytterligare exempel på detta haveri, vilket gör det ännu märkligare att det kunnat fortgå. Trots att Sida har gjort oberoende revisioner samt följt upp ekonomin av ICTSD har man inte kunnat finna några missförhållanden. Det var i stället en brittisk rapport som kunde avslöja detta, vilket inte är särskilt förvånande då den revisionskommitté som skulle granska räkenskaperna och se till att organisationen sköttes korrekt enbart träffades en gång vid ett långt möte. Sida har i en kommentar till sagt att någon ytterligare utredning av organisationen inte är aktuell, av kostnadsskäl. Det är uppenbarligen oerhört enkelt att kapitalt missbruka mångmiljonbelopp av våra biståndsmedel. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att förhindra att detta sker igen, och avser statsrådet och regeringen att verka för ökade kontroller samt resultatredovisning av utbetalda biståndsmedel?
fr · H611389 · 2019-03-13 00:00:00 — Fråga 2018/19:389 Information till skolungdomar om islamismens brott mot mänskligheten av (L) till Kultur- och demokratiminister (MP) Radikal islamism har vunnit inflytande i våra svenska förorter. Förortsbor vittnar om att deras liv begränsas av religiösa moralpoliser. Alltför många muslimska svenska ungdomar radikaliseras. förorter har skickat flest stridande till terrororganisationen per capita av alla städer i . har upplevt två islamistiska terrordåd. Vi har tre våldsbejakande grupper i : högerextrema, vänsterextrema och islamister. Vi måste börja tala klarspråk om islamismens hot mot vår demokrati. 2 000 av 3 000 våldsbejakande extremister i är islamister. Säkerhetspolisen anser att islamisterna är farligare än nazister eftersom de till antalet är många fler. Islamisterna är också bättre organiserade, mer accepterade av det svenska samhället och har starkare krafter som stöttar dem i omvärlden. På samma sätt som Forum för levande historia informerar svenskar och svenska skolungdomar om nazismens och kommunismens brott mot mänskligheten behöver det också upplysas om islamismens brott. Det skulle innebära ett tydligt ställningstagande från samhällets sida att slapphet mot denna mördarideologi är oacceptabel, att ge lärare stöd att ta diskussionen i klassrummen och att ge bättre förutsättningar att skydda svenska muslimska ungdomar från att falla för förrädisk propaganda. Många svenskar med bakgrund i har varnat för hoten från islamister men har då nonchalerats eller misstänkliggjorts av det svenska samhället. För att värna vår demokrati och öppenhet behöver vi börja lyssna på dem som in på skinnet upplevt vad islamismen gör med samhällen. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Avser ministern och regeringen att ge Forum för levande historia i uppdrag att informera om islamismens brott?
fr · H611390 · 2019-03-13 00:00:00 — Fråga 2018/19:390 Systembolaget och gårdsförsäljning av (M) till Statsrådet (S) Att statliga myndigheter, verk och bolag ska vara opolitiska i sin information och sina eventuella reklamsändningar är för de flesta helt självklart. Ändå genomförde Systembolaget en omfattande reklam- och propagandaaktivitet för att försöka påverka politiken och politiker att säga nej till gårdsförsäljning av öl, vin och sprit i . senast har enligt medieuppgifter tydligen flera vinimportörer till Systembolaget gemensamt gått ut och mer eller mindre propagerat för att stoppa gårdsförsäljningen av öl och vin. Trots detta tog beslut om att godkänna gårdsförsäljning i . Att driva politisk propaganda mot politiker eller beslutsfattare i riksdag eller på andra politiska nivåer kan inte vara ett rimligt uppdrag som våra statliga myndigheter, verk och bolag ska ägna sig åt. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Ska statliga myndigheter, verk och bolag driva en aktiv politisk propaganda mot politiker och riksdagsledamöter och om inte, vad avser statsrådet att göra för att motverka detta?
fr · H611391 · 2019-03-13 00:00:00 — Fråga 2018/19:391 Terapi som ska bota hbtq-personer av (L) till Justitie- och migrationsminister (S) Hbtq-personer är särskilt utsatta för hedersförtryck, och ett av hedersförtryckets många vidriga ansikten är omvandlingsterapi. Tyvärr är inte förskonat från fenomenet omvandlingsterapi. Det har gått modiga aktivister på trappa och en trotsig tvingade igenom en friskförklaring av homosexuella. Trots att det inte längre finns något att ”bota” har vi allt oftare hört om människor som blivit tvingade att besöka präster, imamer eller självutnämnda amatörpsykologer för att bli renade från onda andar. Det handlar om människor som tvingas be i grupp för att bli friska. Problemet gror i unkna hederskontexter, och unga hbtq-personer offras för att skydda och upprätthålla familjens heder. Men det finns verkligen inget hedersamt i att tillåta förlegade och skadliga kvarlevor av homofobi. måste få en skarpare lagstiftning på plats för att få bukt med det växande problemet omvandlingsterapi. och vissa regioner i har ett uttryckligt förbud, och öppnade den tyska hälsoministern dörren för att det också skulle genomföras i . Vi vill också genomföra en rad förslag för att kväva hedersförtrycket och se till att omvandlingsterapin dör ut. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern och regeringen att kartlägga fenomenet omvandlingsterapi och även vid behov kriminalisera omvandlingsterapi?
fr · H611392 · 2019-03-13 00:00:00 — Fråga 2018/19:392 Säkerhetsskandaler av (M) till Statsrådet (S) När nyheten om säkerhetsskandalen i Transportstyrelsen var ett faktum och det framkom hur illa det faktiskt var fick samhället upp ögonen för den bristande säkerhetskultur som rådde i . Som följd fick flera ministrar avgå, och ett enigt KU gav svidande kritik. kom nyheten om det bristande säkerhetsskyddsarbetet gällande upphandlingar på , och generaldirektören var tvungen att avgå. senast kunde visa i en artikel att personer med direkta och indirekta kriminella kopplingar jobbar och kan röra sig fritt innanför säkerhetskontrollen på . Den bristande säkerhetskultur som verkar finnas i statliga myndigheter och bolag är ett allvarligt hot som man måste komma till rätta med. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder kommer statsrådet och regeringen att vidta för att säkerställa att myndigheter och statliga bolag stärker sin säkerhetskultur?
fr · H611393 · 2019-03-13 00:00:00 — Fråga 2018/19:393 Fritt skolval av (M) till Utbildningsminister (S) har vi många elever och föräldrar som gör aktiva skolval. Det kan handla om att välja en speciell pedagogiskt inriktning eller att välja bort en skola av olika skäl. Det är viktigt att vi värnar möjligheten att välja skola när vi snarare behöver underlätta för fler att göra aktiva val. Utbildningsministern uttrycker i Agenda att skolvalet bör ses över. Bland annat förändrade antagningsregler lyfts fram. Ministerns uttalanden i Agenda oroar. Jag vill därför fråga utbildningsminister : Avser ministern att ta några initiativ för att begränsa elevers och föräldrars möjlighet att välja skola?
fr · H611394 · 2019-03-13 00:00:00 — Fråga 2018/19:394 Moms på vårdpersonal av (M) till Finansminister (S) Efter en dom från har utfärdat ett ställningstagande som innebär att uthyrning av personal till vårdbolag är momspliktigt . nya ställningstagande förändrar nu drastiskt villkoren för uthyrning av vårdpersonal. Den nya skattebördan för vårdaktörer medför effekter som är svåra att överblicka. I synnerhet påverkar detta hälso- och sjukvården utanför våra största städer där det är svårare att rekrytera kvalificerad vårdpersonal. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att säkra god och tillgänglig hälso- och sjukvård i hela landet givet de nya skattepålagor som drabbar uthyrning av vårdpersonal?