ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H611928 · 2019-08-29 00:00:00 — Fråga 2018/19:928 Hälsobistånd av (S) till Statsrådet (MP) Socioekonomisk utveckling är en förutsättning för hälsa. Vi vet också att hälsa krävs för att vända fattigdom till utveckling. Infektionssjukdomar är det huvudsakliga hindret för hälsoutvecklingen i många fattiga länder. Diarrésjukdomar, luftvägsinfektioner, malaria, tuberkulos och inte minst hiv/aids står för den helt övergripande sjukligheten/dödligheten och är typiska exempel på kopplingen mellan sjukdom och fattigdom. Försummade sjukdomar som snäckfeber håller miljoner fattiga fångna i svår sjukdom runt om i världen. Människor hindras från att gå i skolan, att arbeta, att delta i politiken och civilsamhället och i värsta fall att överleva. dör omkring en halv miljon människor av malaria, varav de flesta är barn. Tuberkulos skördar fortsatt miljoner liv . Sjukdomarna förvärrar redan rådande ojämlikheter, och därför är kampen mot infektionssjukdomarna en av de viktigaste insatserna för att bekämpa fattigdomen. För att möta den utmaningen behövs enligt WHO bättre hälso- och sjukvård, fattigdomsbekämpning samt forskning som leder till nya effektivare metoder för diagnos, behandling och prevention. Det behövs satsning på fungerande vaccin, nya säkra läkemedel och nya, snabba och effektiva diagnosverktyg. I har forskning och innovationer alltid ansetts vara hörnstenar för social och ekonomisk utveckling. Detsamma gäller självklart också för fattiga länder och för åtaganden i utvecklingsforskningen. Forskning är inte en lyx för rika länder utan en kostnadseffektiv långsiktig verksamhet som uppfyller sociala och ekonomiska behov, möjliggör evidensbaserade slutsatser och ger verktyg för att undvika framtida fattigdom, hunger och misär. har en lång tradition av forskning om fattigdomens sjukdomar av erkänd internationell klass. Svensk forskning har bidragit till att antalet malariafall nu minskar i , att allt fler hivinfekterade får läkemedel och att nya effektiva program för reproduktiv hälsa implementeras i allt fler länder. Det var svenska forskare som tog fram det koleravaccin som är det som WHO rekommenderar. har stött forskning som del av hälsobiståndet. Vid ett ministermöte om hälsoforskning 2008 i skrev under en deklaration om att investera av allt hälsobistånd i forskning (). Trots det har det åtagandet inte uppfyllts, och stödet till hälsoforskning har legat . Jag vill därför fråga statsrådet : Hur ser statsrådet på hälsobiståndet kopplat till åtagandet från ?
fr · H611929 · 2019-08-29 00:00:00 — Fråga 2018/19:929 Ökade arbetsplatsrelaterade olyckor bland elektriker av (M) till Statsrådet (S) Enligt en undersökning från har arbetsplatsrelaterade olyckor bland elektriker ökat . anmäldes 226 olyckor och ett dödsfall, och avled en linjemontör på sin arbetsplats. Energi- och digitaliseringsminister menar att de omfattande olyckorna beror på att branschen lider av en machokultur och har därför bett om ett möte med representanter för branschen för att diskutera situationen. Det är positivt att statsrådet kallar till möte. Jag vill dock fråga statsrådet : Vad menar statsrådet med att orsaken till olyckorna är en machokultur, och vilka åtgärder tänker statsrådet vidta för att förbättra arbetsmiljön för elektrikerna?
fr · H611930 · 2019-08-29 00:00:00 — Fråga 2018/19:930 Friår av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) I en intervju i SVT:s Aktuellt i samband med regeringens budgetpresentation fick finansministern frågor om friår och sa i intervjun att det är en bra utbildningsåtgärd. Det exempel finansministern tog upp var att en sjuksköterska kan vidareutbilda sig till specialistsjuksköterska och att en undersköterska då kan ersätta sjuksköterskan som är på friår. Det uttalandet väcker många frågor – inte minst ur patientsäkerhetsperspektiv. Många regioner och kommuner larmar om brist på både utbildade undersköterskor och sjuksköterskor, så frågan är var de medarbetare ska komma från som ska ersätta dem som går på friår. Det finns många yrken som har legitimation och som inte kan ersättas med andra personer utan relevant yrkesutbildning. Jag vill därför fråga arbetsmarknadsminister : Hur menar regeringen att en sjuksköterska kan ersättas av en undersköterska som går på friår inom sjukvården?
fr · H611931 · 2019-08-29 00:00:00 — Fråga 2018/19:931 Lootlådor av (SD) till Statsrådet (S) Lootlådor blir allt vanligare i tv- och datorspel. Lootlådor är olika former av paket som man kan köpa för riktiga pengar där det sedan sker ett lotteriliknande moment och man har chans att vinna olika typer av innehåll till spelet. Då många barn och ungdomar spelar dataspel blir de tidigt introducerade till spel och lotteri, och det finns flera fall där minderåriga har fastnat i vad man kan klassificera som ett spelberoende. Spelinspektionen konstaterar att dataspel som har lotterimoment för riktiga pengar och där vinstens innehåll sedan kan säljas eller köpas för pengar kan klassificeras som spelverksamhet. Tillståndspliktigt lotteri för med sig flera lagstiftade åtaganden för utföraren, men också att det finns en åldersgräns för att kunna deltaga. Det är välkommet att det just nu sker en utredning på området för att ytterligare få klarhet i hur man ska bemöta det växande fenomenet, speciellt då flera spel riktar in sig på barn och unga. Men om det finns möjligheter för Spelinspektionen att göra tillsyn av moment som kan klassas som spel om pengar borde det även finnas möjlighet att nyttja den befintliga lagen i större utsträckning. Jag vill därför fråga statsrådet : Avser statsrådet och regeringen att vidta några andra åtgärder för att skydda minderåriga från missbruk med lootlådor innan en ny lagstiftning kan vara på plats?
fr · H611932 · 2019-08-30 00:00:00 — Fråga 2018/19:932 Besiktningskrav på restaurangbåtar och pråmar av (S) till Infrastrukturminister (S) har det förekommit flera exempel där pråmar som använts i restaurangsyfte förlist på grund av dåligt underhåll. Ett exempel är restaurang Båten, som varit en populär restaurang i . Efter många verksamma år sjönk Båten oväntat , som tur var när varken personal eller gäster fanns ombord. Efter en rapport om händelsen som medierna skrivit om visade det sig att skrovet på den sjunkna restaurangpråmen var helt sönderrostat. Båtar i trafik kontrolleras regelbundet enligt sjöfartsreglerna, men en restaurangbåt eller restaurangpråm som ligger långtidsparkerad vid kaj omfattas inte av samma lagstiftning. Kontrollansvaret ligger i stället på ägaren, och den enda möjligheten för att inleda en kontroll är om personal ombord slår larm. Även om det självklart är ägaren som har det största ansvaret för att den verksamhet som bedrivs görs på ett säkert och kontrollerat sätt är det ohållbart att det inte finns något krav på regelbunden besiktning – framför allt då båten blir av allmänt bruk och det är vanliga människors liv som det leks med. Hur många fler båtar finns det inte runt om i landet som ligger så här, inte minst i och och på ? Den kontrollmekanism som redan finns för båtar i trafik och för bilar bör även gälla rostiga restaurangbåtar och restaurangpråmar innan olyckan är framme. Min fråga till infrastrukturminister är därför följande: Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att besiktningskrav och regelbundna kontroller ska gälla även restaurangbåtar och restaurangpråmar?
fr · H611933 · 2019-08-30 00:00:00 — Fråga 2018/19:933 Beskattning av husbilar av (M) till Finansminister (S) var det stor uppståndelse kring Transportstyrelsens hot om nya beskattningsregler för nya husbilar, så kallad WLTP-beskattning. Hela branschen var orolig, och många husbildsköpare avvaktade. Så kom ett glädjande besked : Transportstyrelsens verksamhetsansvarige gick ut med ett tydligt offentligt besked i en debattartikel i om att man backade från förslaget och att fordonsskatten inte skulle höjas för husbilar och inte beräknas enligt WLTP-metoden. ”När den nya lagstiftningen träder i kraft förändras inte uttaget av fordonsskatt för husbilar”, skrev hon. Tydligare kan det knappast bli. Branschen pustade ut, och försäljningen av nästa årsmodell av husbilar för leverans rullade på. kom så ett helt annat besked. Det var en pressansvarig på Transportstyrelsen som – alltså endast innan de nya bestämmelserna skulle träda i kraft – meddelade: ska vissa husbilar vara testade med en ny testmetod för koldioxidutsläpp och bränsleförbrukning. Detta värde kommer att ligga till grund för beskattning. Det Transportstyrelsen betecknar som ”vissa” motsvarar enligt branschen av av de husbilar som saluförs på den svenska marknaden. Transportstyrelsen har alltså gjort en kovändning i frågan. Det som åsyftas är just WLTP-beskattning. har alltså återförsäljare i god tro beställt husbilar av modell som inte kommer att gå att sälja. Tillverkarna kommer att få minska produktionen, de som köpt husbilar för leverans kommer att få en oväntad skattechock (upp till 30 000 eller mer i fordonsskatt ), och många kommer dessutom att avstå från att byta upp sig till miljövänligare och säkrare husbilar. De vackra orden om att satsa på turistnäringen och den inhemska turismen klingar också falskt. Men värst är att svenska husbilsköpare och husbilsbranschen inte kan lita på ett uttryckligt och mycket tydligt besked från en av regeringens myndigheter, när ett helt annat besked nu kommuniceras. Det är fullständigt orimligt. Med anledning av den orimliga hanteringen vill jag fråga finansminister : Är det regeringen eller Transportstyrelsen som har tagit beslutet att göra helt tvärtom i frågan, och om det är regeringen, vad har enligt finansministern föranlett regeringen att ta ett helt nytt beslut i frågan som går rakt i strid med det tidigare beskedet från en av regeringens myndigheter?
fr · H611934 · 2019-08-30 00:00:00 — Fråga 2018/19:934 Minskat antal remissinstanser av (M) till Statsrådet (S) Regeringens försök till att implementera vapendirektivet innebär att man verkligen måste lyssna in de personer och instanser som blir berörda av förslaget. När man skickar ut hela förslaget på remiss igen måste självklart alla berörda få en ny möjlighet att yttra sig. Enligt uppgifter har regeringen vid den senaste remissrundan i stället minskat antalet remissinstanser från drygt 80 till endast ca 20 remissinstanser. Bland annat valdes tydligen Försvarsmakten bort i den remissrundan. Min fråga till statsrådet är därför följande: Varför minskade man antalet remissinstanser?
fr · H611935 · 2019-08-30 00:00:00 — Fråga 2018/19:935 Transportstyrelsens besked om husbilar av (SD) till Infrastrukturminister (S) Frågan om den nya beskattningen av fordon har diskuterats , och en av fordonstyperna som skulle drabbas hårt är husbilar. Den nu föreslagna höjningen av fordonsskatten ligger på en nivå . Av nybilsmarknaden är det av dessa fordon som påverkas av den nya beskattningen. Branschen startade ”Husbilskampen” för att påvisa det orimliga i den nya beskattningen. Konsekvenserna för tillverkare, importörer och återförsäljare skulle bli betydande, inte minst för dem som utövar det fantastiska campinglivet. lämnade Transportstyrelsens verksamhetsspecialist följande information i : ”Skatten på husbilar förändras inte” var rubriken, och texten innehöll bland annat denna lydelse: ”När den nya lagstiftningen träder i kraft förändras inte uttaget av fordonsskatt för husbilar. Det beskattningsgrundande koldioxidvärdet baseras alltså inte på WLTP-värdet. Det baseras på ett framräknat värde enligt beräkningsformler utifrån vägtrafikskattelagstiftningen, ’skälig grund’. Det beror på att systemet är anpassat och utformat från ett ställningstagande som har gjort. Det innebär att beräkning av fordonsskatt för husbilar även fortsättningsvis utgår från ’skälig grund’, även om det finns ett angivet CO2-värde.” Men , innan de nya bestämmelserna ska träda i kraft, kommer däremot följande information från den pressansvarige på Transportstyrelsen: ska vissa husbilar vara testade med en ny testmetod för koldioxidutsläpp och bränsleförbrukning. Detta värde kommer att ligga till grund för beskattning. En och samma myndighet, Transportstyrelsen, har inom loppet av lämnat två olika besked. Två olika besked som innebär en dramatisk skillnad för en hel bransch. Effekterna har inte låtit vänta på sig. har varslat 25 personer om uppsägning, och det lär bara vara början. Importörer, återförsäljare och verkstäder lär komma med samma dystra besked. Att denna oordning hos Transportstyrelsen, med två vitt skilda besked, får allvarliga konsekvenser för företag verksamma inom den här branschen torde stå utom allt tvivel. Det är inte acceptabelt att en myndighet agerar på det här sättet! Förvisso ligger beskattningen av fordon under , men det fråntar ju inte Transportstyrelsen ansvaret att komma med korrekt information. Att Transportstyrelsen avger två vitt skilda uppfattningar i en och samma fråga och dessutom inom en förhållandevis snäv tidsrymd är anmärkningsvärt! Med anledning av texten här ovan vill jag fråga infrastrukturminister : Hur kan Transportstyrelsen lämna två vitt skilda besked gällande beskattning av husbilar under en så som ?
frs · H612797 · 2019-08-02 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:797 av (M) Förutsättningarna för godstrafik på har frågat mig om jag och regeringen är villig att ge förutsättningar att intensifiera arbetet med digitaliseringen av klareringstjänster så att även dessa kan erbjudas vid E16. I budgetpropositionen genomförde regeringen en kraftfull satsning på som fick det största resurstillskottet . Syftet var att öka tullkontrollerna vid gränserna. Myndigheten har i den av beslutade budgeten fått en förstärkning av sitt anslag med . och samverkar längs gränsen såtillvida att norska tulltjänstemän utför uppgifter för och omvänt. Syftet är att tillsammans minska kostnaderna och kunna erbjuda näringslivet en god service. Det pågår en digitalisering av verksamhet och det är som avgör hur och var digitaliseringen bäst bidrar till att uppfylla målen för verksamheten som riksdag och regering beslutar om.
frs · H612809 · 2019-08-02 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:809 av (V) Förmånsbeskattning av miljöbilar har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av det som framkommit om förmånsbeskattningen av miljöbilar, i det här fallet gällande Tesla. Reglerna om nedsättning av förmånsvärde för miljöanpassade bilar infördes bl.a. för att underlätta introduktionen av miljöbilar på bilmarknaden och på så sätt skapa bättre förutsättningar för att miljöprestandan hos beståndet av förmånsbilar skulle öka. Om en bil har ett högre nybilspris på grund av att den är utrustad med teknik för drift med el eller med mer miljöanpassade drivmedel än bensin eller diesel, ska förmånsvärdet sättas ned till en nivå som motsvarar förmånsvärdet för närmast jämförbara bil utan den fördyrande tekniken. Inom detta område utvecklas tekniken i snabb takt. Bedömningen av vilken bil som är den närmast jämförbara bilen utan sådan miljöteknik är något som gör i sin tillämpning.
frs · H612825 · 2019-08-08 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:825 av (KD) Stödet till kommuner som drabbas hårt av torka har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen avser att vidta för att kommuner som drabbas av svår torka ska kunna få stöd och hjälp. För att krisberedskap ska fungera måste alla berörda aktörer ta sin del av ansvaret både före, under och efter en kris, i enlighet med gällande regelverk och med ansvarsprincipen. Regeringen, statliga myndigheter, kommuner och landsting ska kunna utföra sina uppgifter även under påfrestande förhållanden, och göra det i samverkan med andra aktörer. Det ställer höga krav både på egen förmåga men också på att det finns en förståelse för andra aktörers roller. Det är kommunerna som har huvudansvaret för den allmänna dricksvattenförsörjningen, utom för fastigheter med egen brunn. Genom långsiktig planering kan svåra situationer hanteras. Ett antal kommuner förbereder sig för klimatförändringar och behov av nya vattenresurser genom att t.ex. ansöka om reservvattentäkter och samverka med närliggande kommuner om vattenplanering. Flera kommuner har även infört besparingsåtgärder för vattenförbrukning genom informationskampanjer till hushåll och samverkan med näringslivet. På regional nivå har länsstyrelserna ansvar för att kontrollera hur kommunerna följer vattentjänstlagen. Regeringen har även gett Länsstyrelserna i uppdrag att kartlägga och analysera vattensituationen i respektive län samt att bedöma förmågan att hantera vattenbrist. Uppdraget ska slutredovisas . Vidare arbetar regeringen och flera statliga myndigheter, som exempelvis geologiska undersökning, , Myndigheten för samhällsskydd och beredskap och , på olika sätt med frågor kopplade till torka och vattenbrist. Med anledning av torkan 2018 har regeringen infört ett nationellt krisstöd till lantbruket på totalt . Utbetalningarna har påbörjats . Regeringen har också beslutat om en ny förordning som möjliggör stöd till åtgärder som syftar till bättre vattenhushållning och bättre tillgång till dricksvatten. Stödet kan sökas av bl.a. kommuner, kommunala va-bolag och företag. Sammanlagt avsätts som kan betalas ut med stöd av förordningen. Regeringen avser att noga följa händelseutvecklingen när det gäller vattentillgången och vattenförsörjningen.
frs · H612828 · 2019-08-15 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:828 av Kadir Kasirga (S) Sekos rapport om vägarbetarnas arbetsmiljö Kadir Kasirga har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att förbättra vägarbetares arbetsmiljö. Det är inte acceptabelt att vägarbetare känner en oro för sin säkerhet. En god och säker arbetsmiljö för alla arbetstagare är en högt prioriterad fråga för regeringen. Ingen ska behöva dödas eller skadas i samband med att de utför sitt arbete på eller vid vägar. Regeringen har också en nollvision mot dödsolyckor och förebyggande av arbetsolyckor. Att trafikanter inte följer hastighetsbestämmelser och visar hänsyn vid vägarbeten är mycket problematiskt. Det ska vara säkert på våra vägar, både för personal på vägarbetsplatsen och för trafikanterna. Vid vägarbeten ska åtgärder vidtas så att trafikanter kan vägledas på ett tydligt och säkert sätt förbi arbetsplatsen och att hastigheterna anpassas till en säker nivå. har regelverk för säkerhet vid vägarbeten. De har reviderats i syfte att bland annat öka säkerheten och skapa en bättre arbetsmiljö. I den nationella trafikslagsövergripande planen för transportinfrastrukturen för perioden –2029 finns det bland annat en satsning på medborgar- och trafikantinformation för ökad trafiksäkerhet i vägtrafiken, utöver de investeringar i infrastrukturen som planeras och som ska bidra till ökad trafiksäkerhet. Effekterna av medborgar- och trafikantinformationen väntas exempelvis bli ökad hastighetsefterlevnad. Även andra åtgärder har vidtagits för att förbättra trafiksäkerheten. Ett förbud har t.ex. införts mot att använda en mobiltelefon eller en annan kommunikationsutrustning genom att hålla den i handen under färd med motordrivet fordon. En annan åtgärd är att ett krav har införts på att tunga fordon ska ha vinterdäck på samtliga axlar vid vinterväglag. Jag har en kontinuerlig dialog med arbetsmarknadens parter och andra berörda aktörer om hur säkerheten kan förbättras.
frs · H612838 · 2019-08-02 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:838 av (M) Översyn av det nordiska skatteavtalet I anledning av ett tidigare svar från mig avseende fråga 2018/19:737 respektive 2018/19:755 om skatteregler för jobbpendlarna och gränshinder mellan de nordiska länderna har frågat mig om jag har någon ambition att initiera en översyn av det nordiska skatteavtalet tillsammans med de andra länderna. Regeringen har lämnat en proposition om ändring i det nordiska skatteavtalet (prop. 2018/19:126). I propositionen föreslås att godkänner ett protokoll om ändring i avtalet mellan de nordiska länderna för att undvika dubbelbeskattning beträffande skatter på inkomst och på förmögenhet samt – med anledning av detta protokoll – antar en lag om ändring i lagen om dubbelbeskattningsavtal mellan de nordiska länderna. Protokollet innebär att nya internationella minimistandarder på skatteavtalsområdet som tagits fram inom ramen för det s.k. införs i det nordiska skatteavtalet.
frs · H612843 · 2019-08-08 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:843 av (M) Ansträngd ekonomi i många kommuner har frågat vilka åtgärder finansministern och regeringen avser att vidta för att kommunerna inte ska behöva skära ned på välfärden. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Det ekonomiska läget är ansträngt i många av landets kommuner. Behovet av att stärka förutsättningarna för kommunsektorn att hantera välfärdsuppdraget är därför stort. Regeringen välkomnar att fler partier nu lyfter denna fråga. Regeringen prioriterar välfärden. Under förra mandatperioden gjordes historiska satsningar. har vi tydligt aviserat att välfärden ska värnas, bl.a. genom att satsa på jobb och sysselsättning samt att öka de generella statsbidragen. Det är otänkbart för regeringen att äventyra välfärdens finansiering. Det kommer att behövas en kombination av åtgärder för att värna och stärka välfärden. Här har staten och kommunerna ett gemensamt ansvar. Staten ska ge goda förutsättningar för det omställningsarbete som kommer att krävas. Kommunerna behöver fortsätta sitt arbete med att utveckla verksamheten efter ändrade förhållanden. En betydelsefull del för att skapa goda förutsättningar för kommunerna är kostnadsutjämningen och det kommunalekonomiska utjämningssystemet. En kostnadsutjämning som går i takt med samhällsutvecklingen och i högre grad kompenserar för gleshet och socioekonomi är viktig för att skapa likvärdiga ekonomiska förutsättningar. Beredning av förslaget pågår nu i . Ett initiativ som regeringen aviserat mot bakgrund av de utmaningar som välfärdssektorn står inför under de kommande mandatperioderna är inrättandet av en välfärdskommission. Kommissionen, där staten, kommuner, landsting och fackföreningar ingår ska se över vilka möjligheter det finns att förbättra förutsättningarna för att leverera välfärdstjänster och hitta metoder för att stärka välfärden. Svensk ekonomi står väl för att möta utmaningarna. Budgetunderskott har vänts till överskott, sysselsättningsgraden är den högsta och statsskulden är på den lägsta nivån . Vi kommer dock att behöva prioritera hårt för att mer resurser ska gå till välfärden som det är viktigt att de existerande medlen används på ett effektivt sätt. Regeringen följer noga utvecklingen av ekonomin i kommunerna och avser fortsätta föra en politik som stärker välfärden.