ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H711670 · 2019-12-19 00:00:00 — Fråga 2019/20:670 Delade turer av (SD) till Socialminister (S) De delade turerna inom äldreomsorgen är en stor bidragande orsak till att många anställda vill avsluta sin tjänstgöring och söka sig till andra yrken. Många är också de som på grund av arbetstiderna väljer att inte utbilda sig alls och att börja arbeta inom området, och det är en av förklaringarna till att det råder brist på utbildade undersköterskor som arbetar inom äldreomsorgen. Socialdemokraterna har drivit frågan om att slopa de delade turerna, men än så länge har detta som vi alla vet inte blivit verklighet. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : När avser ministern och regeringen att göra verkstad av löftena och slopa de delade turerna inom äldreomsorgen?
fr · H711671 · 2019-12-19 00:00:00 — Fråga 2019/20:671 Äldres ensamhet och ökande psykiska ohälsa av (SD) till Socialminister (S) lider av alla äldre personer av psykisk ohälsa. är siffran av alla svenskar eller äldre, vilket gör psykisk ohälsa till en av våra största folksjukdomar. Det kan vara svårt att uppmärksamma symtom på psykisk ohälsa hos äldre personer eftersom de inte sällan har flera andra sjukdomar . Sjukdomsbilden hos äldre är ofta annorlunda än hos yngre; äldre har mer diffusa symtom, och risken är därför större att en psykiatrisk diagnos förbises. Bland äldre personer som begått självmord har åtminstone sökt sjukvård en månad före dödsfallet och mer än var tredje person har sökt veckan före. För att utveckla stödet till äldre personer med psykisk ohälsa är det viktigt att primärvården har tillgång till specialistpsykiatrins kompetens. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Hur avser ministern och regeringen att minska ensamheten hos äldre och bryta trenden med den ökande psykiska ohälsan så att den i stället minskar?
fr · H711672 · 2019-12-19 00:00:00 — Fråga 2019/20:672 Investeringsstöd till särskilda boenden för äldre av (SD) till Socialminister (S) Efter beslut om vårändringsbudgeten har anslaget till investeringsstöd för äldrebostäder utökats med . har i sin rapport om investeringsstödet till särskilda boenden för äldre (skr. 2018/19:3) undersökt om investeringsstödet är utformat på ett ändamålsenligt sätt, det vill säga om det stimulerat byggande av fler platser i särskilt boende för äldre och lett till att antalet platser totalt sett blivit större. I rapporten anser att investeringsstödet lyfts in i en kontext där det inte fullt ut passar in. Skälet till detta är att ett särskilt boende inte enbart är ett boende utan även ett sätt att organisera vård och omsorg för äldre. konstaterar att det inte går att fastställa nettotillgången på platser som stödet funnits, eftersom ingen vet hur många platser som avvecklats. Det går inte heller att veta hur många av de platser i särskilt boende som byggts som skulle ha byggts även utan investeringsstöd. Regeringen delar bedömning att utvecklingen av behov och tillgång till särskilt boende behöver följas upp och att det kan finnas behov av att analysera om det finns alternativa lösningar för att stimulera byggande av fler platser i särskilt boende. budget minskas visserligen investeringsstödet med till . Det betyder att regeringen, trots att visar att investeringsstödet inte kan kopplas samman med att fler särskilda bostäder byggts, väljer att fortsätta med ett sådant riktat statsbidrag. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Varför fortsätter ministern och regeringen att rikta statsbidrag till detta när inte kan visa att fler särskilda boenden byggts med hjälp av investeringsstödet?
fr · H711673 · 2019-12-19 00:00:00 — Fråga 2019/20:673 Allmänna arvsfonden av (SD) till Socialminister (S) Allmänna arvsfonden har till ändamål att främja verksamhet av ideell karaktär, och projekten ska också vara nyskapande. Av reglementet för Allmänna arvsfonden framgår att fonden ska ge stöd till projekt som rör barn, ungdomar och personer med funktionsnedsättning i alla åldrar. Prioriterade områden är också bland annat nyanländas mottagande och inkludering. Projekt som beviljas medel bör givetvis vara skilda från politiska ställningstaganden. Det kan dock försvåras av att det är regeringen som anger hur medlen ska hanteras och som godkänner projekten. Därför bör man se över vilka organisationer som får del av pengarna. Det vore lämpligt om bidragen från Allmänna arvsfonden tilldelades organisationer som är till gagn för och kan stödjas av befolkningen i allmänhet. Risken är stor att Allmänna arvsfonden inte har tillräcklig kunskap om alla projekt som beviljas medel. Det kan också vara riskfyllt att projekten beviljas medel för hela projektperioden utan att tillräckliga kontrollbesök genomförs. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Hur avser ministern och regeringen att säkerställa att inga extremistorganisationer beviljas medel från Allmänna arvsfonden?
fr · H711674 · 2019-12-19 00:00:00 — Fråga 2019/20:674 Situationen i av (V) till Utrikesminister (S) Under internationella dagen för mänskliga rättigheter genomförde nationella och internationella fackförbund världen över aktioner för att belysa det organiserade våldet mot fackligt aktiva och rättighetsförespråkare i . Enligt det filippinska centret för fackliga och mänskliga rättigheter CTUHR har minst 43 ledare för fackförbund och bondeorganisationer mördats sedan tillträdde som landets president . Arbetsgivare har kallat in militär till möten där personalen uppmanats att gå ur fackföreningar. Fackliga ledare har hotats offentligt av företagsledningar för att de hjälper arbetarna att organisera egna fria fackförbund. genomsyras av systematiskt våld mot fackligt aktiva, lokala ledare, journalister och människorättsaktivister. Människor anklagas för att vara kommunister eller terrorister, och fackförbund och fackmedlemmar beskylls för att underminera samhället och blir därför legitima mål för statens förtryck. Bland de 18 organisationer som listats som kommunistiska terroristgrupper finns in the (NCCP) – motsvarighet till kristna råd. Över hela vittnar fackliga ledare, människorättsförsvarare och civilsamhällesföreträdare om liknande övergrepp. Det våld som möjliggjorts och legitimerats av regimen Dutertes ”krig mot narkotikan” har lett till ett organiserat angrepp på livet och friheten för alla som försöker utöva sina grundläggande rättigheter. betonar vikten av mänskliga och fackliga rättigheter i utrikespolitiken. Genom initiativet Global deal har man gjort fackliga rättigheter till en prioriterad fråga. fortsätter försöken att sälja svenska vapen till . Mot denna bakgrund vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern och regeringen att verka för att tar initiativ med anledning av den oroväckande utvecklingen avseende fackliga och mänskliga rättigheter i ?
fr · H711675 · 2019-12-19 00:00:00 — Fråga 2019/20:675 Ungdomar som utsätts för rån av (SD) till Statsrådet (S) Vi läser ofta i medierna om hur ungdomar blir rånade på kläder, mobiltelefoner eller andra värdeföremål. I rånas tre unga ! rånades 845 unga enbart i ! Situationen ser lika illa ut på fler platser i . På webbplats kunde man läsa följande: ”En 18-årig man fick sitt öra helt eller delvis avskuret efter att ha blivit rånad av ett tiotal personer i ett parkeringsgarage i i . 18-åringen rånades på allt utom sina kalsonger, uppger polisen.” Allt fler ungdomar rånas, och utvecklingen ser inte ut att avmattas, snarare tvärtom. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet och regeringen att vidta för att bekämpa ungdomsrånen?
fr · H711676 · 2019-12-19 00:00:00 — Fråga 2019/20:676 Effektivt återvandringsarbete av i (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Att människor som behöver skydd ska erbjudas detta förutsätter att människor som inte längre behöver skydd återvänder hem. Det handlar mycket om att asylbegreppet inte ska urvattnas och bli till förtäckt ekonomisk migration. Det handlar dock också om att länder som drabbats av olika kriser inte ska gå miste om produktiva delar av den egna befolkningen under den kritiska återuppbyggnadsfasen. Det finns även en integrationspolitisk mening i att personer som inte lyckats bygga sig ett liv här ska få hjälp tillbaka till hemlandet. Mot bakgrund av detta får enligt förordningen (1984:890) om bidrag till utlänningars resor från för bosättning i annat land besluta om statligt stöd till utlänningar som önskar lämna och bosätta sig i ett annat land. Detta bidrag gäller främst flyktingar och skyddsbehövande. I dessa tider av migrationskris i , och när kriget i går mot sitt slut, hade man kunnat tro att antalet utlänningar som får del av detta bidrag och som därigenom kan återvända till hemlandet skulle öka. Tvärtom visar uppgifter från att antalet minskat drastiskt sedan toppen 2016, detta trots att fler skyddsbehövande av olika slag än någonsin i vår historia lever i . För en fungerande migrationspolitik är det angeläget att utlänningar som inte längre behöver skydd och som inte vill stanna i får goda möjligheter att återvända till hemlandet. Det är anmärkningsvärt att den möjlighet som erbjuds i förordningen inte kommer fler till del. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Hur avser ministern och regeringen att arbeta med att förbättra förutsättningarna för skyddsbehövande som önskar återvända hem med stöd av ?
fr · H711677 · 2019-12-19 00:00:00 — Fråga 2019/20:677 Förtroendet för hamn av (M) till Näringsminister (S) Containerhamnen i har tidigare lamslagits av en arbetskonflikt . Effekterna av problemen är stora för hamnens kunder och företag i och utomlands. Många företag har tvingats att hitta nya vägar att transportera sitt gods, ofta med lastbil till andra hamnar i andra länder. Transportkostnaderna ökar, liksom miljöpåverkan. Det påverkar i sin tur svensk konkurrenskraft negativt. har beslutat om lagändringar med anledning av arbetskonflikten. En förändring är att det nu är förbjudet att strejka vid pågående rättstvister. Förändringarna bidrar till att sätta stopp för problemen i containerhamnen i samt till att undvika att motsvarande problem uppstår på andra platser på svensk arbetsmarknad. har gjort att flera rederier beslutat att sluta köra stora fartyg till . Det är mycket oroande. Så kallade transoceana direktanlöp, alltså att fartyg kör från direkt till stora hamnar i eller , har länge varit en hörnsten i effektiva logistikupplägg för svensk industri och andra företag. Det har krackelerat stegvis. som land tappar viktiga logistikmöjligheter. Det skadar svenskt näringsliv och svensk konkurrenskraft. Bortom ansvaret som ligger hos hamn och deras operatörer och övriga intressenter kan landet bidra till att förtroendet för hamnen återupprättas och att transoceana fartyg åter börjar anlöpa . Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att återupprätta förtroendet för hamn och samt bidra till att transoceana fartyg åter kan börja anlöpa ?
fr · H711678 · 2019-12-19 00:00:00 — Fråga 2019/20:678 Mediemångfald av (KD) till Kultur- och demokratiminister (MP) Mediemångfald är ett av våra mediepolitiska mål i . TV4 har med sin storlek och sitt utbud av såväl nyhets- och samhällsprogram som nöjesprogram bidragit till mediemångfalden. Som ett privat alternativ har TV4 också bidragit till en hälsosam balans på mediemarknaden i relation till SVT. Men kan en tredjedel av tittarna inte längre se TV4. Det sammanfaller tidsmässigt med att , där staten är huvudägare, tagit över ägandet av TV4. och dess konkurrenter har svårt att komma överens om rättigheten att visa TV4 över internet. Om gör TV4 till en förmån för Telias kunder kan vinna fler kunder, men det sker då till priset av att färre kan se TV4. Målet om mediemångfald blir då lidande. Reglerna för hur bolag ska få agera i dessa situationer blir en viktig mediepolitisk principfråga. Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Vad avser ministern och regeringen att göra för att mediemångfalden ska upprätthållas i och med den nya strukturen i medielandskapet?
fr · H711679 · 2019-12-19 00:00:00 — Fråga 2019/20:679 Konkurrensen på mediemarknaden av (KD) till Näringsminister (S) För någon vecka sedan tog över TV4, trots omfattande kritik mot att staten på så sätt blir huvudman för båda de största mediehusen i . släcktes TV4 för en tredjedel av tittarna. godkände affären, med förbehållet att måste säkerställa att åtminstone en annan distributör licensieras för att sända TV4 på alla plattformar. Det rapporteras nu att har för avsikt att tolka detta på snävast möjliga sätt. Det betyder att alla distributörer utom och en till kommer att gå miste om TV4 permanent. Detta är mycket oroande. Såväl konkurrensen som mediemångfalden kan påverkas negativt till följd av att , där staten är huvudägare, nu agerar som både operatör, distributör och innehållsägare. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Vad kommer ministern och regeringen att göra för att säkerställa att konkurrensen och mediemångfalden inte påverkas negativt till följd av att har tagit över TV4?
fr · H711680 · 2019-12-19 00:00:00 — Fråga 2019/20:680 Projektet from the Ice av (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) Internationella samiska filminstitutet, Isfi, har tillsammans med samarbetspartners i och skapat det treåriga projektet from the Ice, som går under arktisk urfolksfilmfond. rekommenderade att stödja projektet. hänvisade i sitt svar till stödprogrammen för kultur gällande finansiering av projektansökningar. Vidare menar man att armlängdsprincipen är central i frågan, det vill säga att varken politiker eller tjänstemän ska besluta om vilka kultur- och konstprojekt som beviljas medel. Vad man dock glömmer är att projekt som bidrar till ökad förståelse för och fördjupad kunskap om viktiga delar av är ett allmänintresse och aktuellt för alla länder i . Projekt som Stories from the Ice är i allra högsta grad relevanta i det nordiska samarbetet inom kultur. Att lyfta urfolksintressen i det nordiska sammanhanget bör inte ses som ett särintresse. Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Vad avser ministern och regeringen att göra för att stödja kulturprojekt som är viktiga för hela ?
fr · H711681 · 2019-12-19 00:00:00 — Fråga 2019/20:681 LOV och privata utförare av (SD) till Socialminister (S) Lagen om valfrihetssystem (LOV) möjliggör, i de kommuner där den tillämpas, att den äldre och dennes anhöriga kan välja den utförare av hemtjänst som bäst passar den enskilde. LOV innebär att kommunen genom konkurrensutsättning kan tillåta andra utförare av omsorgstjänster och liknande än bara den kommunala. De privata vårdgivarna ska givetvis leva upp till samtliga ställda kvalitetskrav. Lagen om valfrihetssystem stärker äldres självbestämmande och ökar valfriheten. Den innebär i längden också att verksamheter som inte är tillräckligt bra väljs bort. är det flera privata utförare som inte längre verkar i kommuner som har haft en konkurrerande verksamhet, vilket innebär att den äldres möjlighet till val av utförare inte längre finns. Jag vill med anledning av ovanstående fråga socialminister : Vad anser ministern är förklaringen till att LOV kan utnyttjas av en lika stor andel äldre, för att många privata utförare har minskat eller helt har upphört med sin verksamhet?
fr · H711682 · 2019-12-19 00:00:00 — Fråga 2019/20:682 Snabbspår på akuten av (SD) till Socialminister (S) Akutmottagningens väntrum med sina ofta långa väntetider är det sämsta stället för äldre och multisjuka att vistas på. Risken för att smittas avsjukdom som kan leda till allvarliga sjukdomstillstånd eller i värsta fall döden är tyvärr stor. Därför bör ett snabbspår för äldre inrättas på akuten så att den vårdsökande får den vård som behövs utan lång väntan bland sjuka människor i väntrummet. Jag vill med anledning av ovanstående fråga socialminister : Avser ministern och regeringen att verka för att inrätta ett snabbspår för äldre på sjukhusens akutmottagningar?
fr · H711683 · 2019-12-19 00:00:00 — Fråga 2019/20:683 Nedläggning av rikstäckande hjälplinje för psykisk ohälsa av (SD) till Socialminister (S) Den rikstäckande hjälplinjen för psykisk ohälsa har har erbjudit samtalsstöd eftermiddagar och kvällar. Verksamheten är bemannad av bland annat psykologer, som agerat samtalsstöd och likaså hänvisat inringare vidare i vårdprocessen. Stödlinjen har finansierats helt av landets regioner, och det är bolaget som har ansvarat för funktionen. har linjen tagit emot omkring 30 000 samtal; dock har man endast haft resurser att besvara 12 000–14 000 samtal. Trots en mycket stor efterfrågan ska nu linjen läggas ned , vilket innebär att människor som befinner sig i djup kris kan få tillgång till det kostnadsfria och anonyma samtalsstödet. En stödlinje för personer med exempelvis ångest, depression och/eller självmordstankar fyller en otroligt viktig funktion, vilken nu går förlorad. Det finns inte heller något som säkerställer att alla regioner kommer att erbjuda ett likvärdigt alternativ, eller ett alternativ över huvud taget. existerar alltså inga gemensamma initiativ för att ersätta den här typen av medmänskliga samtal, något som kan komma att få allvarliga konsekvenser. Ministern har i tidigare svar, gällande nedläggning av Hjälplinjen, redogjort för regeringens ambition att tillsammans med regionerna utveckla för att ge egenvårdsråd, digital vård och tidsbokning inom primärvård eller specialistvård. Därför blir min fråga till socialminister : På vilket sätt kan tjänsterna i 1177 ersätta en stödlinje med psykologiskt samtalsstöd för personer i behov av akut psykologiskt stöd?
fr · H711684 · 2019-12-19 00:00:00 — Fråga 2019/20:684 Kraftig ökning av antalet kvinnor som begår självmord av (SD) till Socialminister (S) Antalet kvinnor som begår självmord i ökar, enligt statistik från . Det har trenden gått i samma negativa riktning. kan man se att antalet kvinnor som begår självmord i vårt land har ökat med så mycket som . Värst drabbat är , där antalet självmord hos kvinnor ökar betydligt mer än i övriga riket. Under nämnda tidsperiod har självmorden där ökat med . Det här är en mycket oroväckande utveckling som måste mötas med verkningsbara och riktade åtgärder. Den stora ökningen i måste likaså utredas och hanteras. Vi behöver helt enkelt en grundlig och evidensbaserad förståelse för orsakerna till den här utvecklingen. vill därför se att området psykisk hälsa utgör ett eget nationellt forskningsprogram, där forskning specifikt relaterad till suicid ska ingå. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : Anser ministern och regeringen det vara aktuellt med ett nationellt forskningsprogram för området psykisk hälsa, där forskning relaterad till suicid är en central del?
fr · H711685 · 2019-12-19 00:00:00 — Fråga 2019/20:685 Beskattning av styrelsearvoden av (M) till Finansminister (S) Jag, och flera andra, har tidigare ställt frågor till finansministern angående beskattning av styrelsearvoden. meddelade i en dom att styrelsearvoden inte längre ska anses utgöra näringsverksamhet utan i stället ska betraktas som inkomst av tjänst. Det är ett avsteg från tidigare ställningstagande, som anger att arbete som styrelseledamot ska kunna utgöra näringsverksamhet. Förändringen i rättspraxis är problematisk i flera hänseenden. Ett krav på beskattning som inkomst av tjänst riskerar att medföra att bolag drar sig för att anlita extern kompetens på grund av byråkrati och regelkrångel vad gäller ersättningen. Att ersättning för tjänst utgår försvårar även för personer med flera uppdrag att åtnjuta fullgott socialförsäkringsskydd genom att kunna bygga upp en egen anställning. fastslog i plenum, det vill säga där alla domstolens ledamöter ingår, att det saknas skäl att avvika från domstolens praxis i fråga om beskattning av styrelsearvoden, som innebär att ett styrelsearvode som har betalats till en styrelseledamots bolag ska beskattas hos ledamoten personligen och som inkomst av tjänst. Med anledning av det ovanstående vill jag därför ställa följande fråga till finansminister : Avser finansministern att vidta några åtgärder för att ändra lagstiftningen så att styrelsearvoden inte ska beskattas som inkomst av tjänst?
fr · H711686 · 2019-12-19 00:00:00 — Fråga 2019/20:686 Bättre matchning inför yrkesval av (M) till Statsrådet (S) Vi ser en stor brist på behöriga och skickliga lärare ute i våra skolor i riket i stort. En alltför stor andel av våra högskolor och universitet får inte ut studenter i den takt som vore önskvärt, och än mer oroande är det att en betydande andel av de examinerade studenterna sedan inte stannar i läraryrket. Uppenbart är att vi har en brist på matchning mellan de studenter som tar sig in på utbildningen och de förväntningar som finns inför vad arbetet kommer att innebära. Utan en bättre matchning riskerar vi att människor lägger ned tid på en utbildning de sedan inte har användning av. När yrkesvalet blir ett annat medför det även stora kostnader då utbildningen inte leder till förväntat antal utexaminerade som sedan verkar som yrkesskickliga lärare. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet och regeringen att vidta för att skapa en bättre matchning för studenter inför yrkesval exempelvis till läraryrket?
fr · H711687 · 2019-12-20 00:00:00 — Fråga 2019/20:687 Inkonsekvent utdelning av statsbidrag av i (SD) till Utbildningsminister (S) deltog jag och utbildningsministern i en interpellationsdebatt i rörande och studieförbundet . Under debatten fick jag av ministern delvis svar på de frågor som interpellationen kretsade kring, men andra frågor lämnades obesvarade. En situation som jag i debatten lyfte upp är hur hanterar utdelning av statsbidrag, i jämförelse med Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF). beslutade MUCF att avslå ansökan om statsbidrag från organisationen för att organisationen bedriver en verksamhet i strid med demokratins idéer, i strid med jämställdhet etcetera. MUCF kräver dessutom tillbaka bidrag som har utbetalats till Unga Muslimer. MUCF fick efter en domstolsprocess rätt mot Unga Muslimer. Kammarrätten i kom även den fram till att Unga Muslimer inte verkar i enlighet med demokratins idéer. Unga Muslimer är en medlemsorganisation i studieförbundet , som i sin tur erhåller mångmiljonbelopp i statsbidrag via . menar att Ibn Rushd lever upp till statens syfte med statsbidraget att stärka och utveckla demokratin. Detta trots att Ibn Rushd av forskare och i flera rapporter beställda av svenska myndigheter har konstaterats ha kopplingar till det islamistiska Muslimska , och trots att Ibn Rushd har bjudit in olika hatpredikanter till möten. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Anser ministern på en generell nivå att det är rimligt att organisationer med myndighetsuppdrag utbetalar statsbidrag till en organisation vars medlemsorganisation av en annan myndighet och av domstol bedömts bedriva verksamhet som inte är förenlig med demokratins idéer?