ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H611519 · 2019-04-10 00:00:00 — Fråga 2018/19:519 Den svenska kronans ras av (M) till Finansminister (S) Tidningen skriver : Kronan sämst i klassen – enda större valutan att försvagas mot euron. skriver även att kronan trots en viss stabilisering fortfarande handlas på krisnivåer. Den svenska kronan är den enda valuta som har tappat mot euron . En av orsakerna som pekas ut av analytiker är svagare utsikter för både tillväxten och inflationen – med en fortsatt expansiv penningpolitik som följd. Sedan tillträdde har kronan försämrats drastiskt, vilket har fått stora konsekvenser för de svenska hushållen när vi har blivit fattigare gentemot omvärlden. Importvaror blir dyrare, och för de många svenskar som åker på semester utomlands har allt blivit dyrare. Att göra svenskar fattigare jämfört med vår omvärld kan aldrig vara en framgångsrik politik för . Regeringens politik utvärderas av de marknader som bestämmer värdet på kronan. Betyget fram till måste vara ett kraftigt underkännande av finansmarknaderna för förda politik. Min fråga till finansminister är: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att återskapa förtroendet för finanspolitik och därmed stärka värdet på vår valuta?
fr · H611520 · 2019-04-10 00:00:00 — Fråga 2018/19:520 Planerad nedläggning av agronomprogrammet av (KD) till Statsrådet (S) Ledningen för () har beslutat att lägga ned det sammanhållna agronomprogrammet. Detta oroar bland andra Hushållningssällskapens vd:ar. Kritikerna önskar att agronomprogrammet ska vara kvar som ett valbart utbildningsprogram, något som också efterfrågas och uppskattas av dagens studenter. Regeringens livsmedelsstrategi fastslår att livsmedelsproduktion i ska öka. Detta innebär ett ökat behov av agronomer. Trenden bland studenterna är också att man i ökande grad söker sig till fasta program. Det är viktigt att lantbruksutbildningen i vårt land utformas i nära samspel med önskemålen från lantbruksbranschen och de företag, myndigheter och utbildningsinstitutioner där de flesta agronomer arbetar. Agronomutbildningen utgör, med sin mix av teoretiska och praktiska inslag, en väl etablerad utbildning som utgör en kvalitetsstämpel för den som innehar en agronomexamen. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet och regeringen att agera för att bevara agronomutbildningen som ett fast program?
fr · H611521 · 2019-04-10 00:00:00 — Fråga 2018/19:521 Vård till personer utan tillstånd av (M) till Socialminister (S) Av 21 regioner har sex (, , , , och ) valt att ge utökad vård till vuxna asylsökande och personer utan tillstånd att vistas i landet, enligt . Omfattningen av vilken vård som erbjuds är i princip densamma, det vill säga att vård ges i enlighet med vad som gäller för folkbokförda i regionen, men den skiljer sig något avseende till exempel åldersgränser och om utökad tillgång till tandvård ges eller inte. Kostnaden för den planerade vården för personer som befinner sig illegalt i är oklar. redovisar SKL uppgifter om kostnader för personer som vistas i landet utan tillstånd och som söker vård i Region , och . SKL framhåller att det finns stora brister i statistiken och att uppgifterna därför ska tolkas med stor försiktighet. I rapporten extrapolerar SKL dessa till hela landet och får då fram att kostnaden var ca och ca , sålunda en ökning jämfört . Regionerna erhåller statsbidrag för vårdkostnaderna för denna grupp. Statsbidraget ingår i det generella statsbidraget till kommuner och regioner. Bidraget om totalt fördelas utifrån hur många bosatta det finns inom regionernas upptagningsområden och inte utifrån antal besök. I Region får asylsökande och personer utan tillstånd att vistas i landet som fyllt hälso- och sjukvård, tandvård samt habilitering och hjälpmedel på samma villkor som för personer som är folkbokförda i . [[1]] Detsamma gäller för Region [[2]] och för Region [[3]] (i är tandvård gratis till och med det år patienten fyller ). I Region har asylsökande och personer som vistas i landet utan tillstånd som fyllt rätt till fullständig vård på samma villkor som svenska medborgare. Personer har i rätt till avgiftsfri vård på samma villkor som folkbokförda barn. Personer som fyllt har rätt till tandvård som inte kan anstå (det vill säga i enlighet med lagstiftningen). [[4]] I Region ges utöver vad lagen stipulerar tillgång till planerad vård (inklusive tandvård) för de aktuella grupperna. Barn som inte fyllt har rätt till avgiftsfri vård på samma villkor som alla andra barn som är folkbokförda i . [[5]] I Region har asylsökande och personer som vistas i landet utan tillstånd som fyllt rätt till hälso- och sjukvård på samma villkor som folkbokförda i . Personer har rätt till gratis sjukvård. Personer som fyllt har rätt till akut tandvård samt tandvård som inte kan anstå (det vill säga i enlighet med vad lagen föreskriver). [[6]] Det kan anses stötande att regioner överprövar den svenska migrationspolitiken genom att man ger personer som befinner sig illegalt i planerad vård. Vård som inte kan anstå är självklart att man måste ge, men planerad vård och planerad tandvård är att överpröva den svenska migrationspolitiken. Även kommuner som ger försörjningsstöd till personer som befinner sig illegalt i överprövar den svenska migrationspolitiken. Min fråga till socialminister är: Anser ministern att det är rimligt att regioner ger planerad vård till personer som befinner sig i utan tillstånd, och vilka åtgärder avser ministern att vidta i tjänsten för att motverka detta?
fr · H611522 · 2019-04-10 00:00:00 — Fråga 2018/19:522 Rättvis postservice av (S) till Statsrådet (S) Hela landet ska inte bara leva, hela landet ska också växa. Ska detta vara möjligt måste invånarna i glesbygden ha tillgång till samma samhällsservice som invånarna i mer tätt befolkade områden. kan vi i Piteå-Tidningen den 18–läsa en artikelserie om postutdelningen i vissa delar av kommun. 112 hushåll i södra kommun ska börja få sin post utdelad i stället för fem, och invånarna i byn måste antingen flytta sina postlådor så att de hamnar i ”brevbärarens färdväg”, , eller välja att skaffa en postbox i tätorten, . Problemet som uppstår då är att de invånare som valt att bosätta sig glest får försämrad samhällsservice medan servicenivån i mer tätt befolkade områden inte förändras. Detta är allt annat än rättvist och kan svårligen sägas bidra till att hela landet ska växa. Postnord, som sköter postutdelningen i området, hänvisar till att de följer de föreskrifter som finns. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur avser statsrådet att agera för att postservicen ska fungera rättvist i hela landet?
fr · H611523 · 2019-04-10 00:00:00 — Fråga 2018/19:523 Säpos lista över kommuner som kan beröras av återvändare från IS av (L) till Statsrådet (S) har vi återigen uppmärksammats på kommuner som antingen har eller som kan komma att behöva hantera terrorister som deltagit i IS terrororganisation. Att döma av ett antal kommunalråds reaktioner verkar flera vara överraskade över att deras kommun finns med på den lista som kommunicerat utifrån underlag från Säkerhetspolisen. Liberalerna har aktivt drivit frågan om ändring i sekretesslagen för att underlätta utbyte av information mellan , polisen och kommunerna. Detta krav fick vi också in i den andra förhandlingen om överenskommelse med regeringen . Frågan har ännu inte lett till en proposition, men problemet finns alltjämt kvar. Det är flera företrädare för kommuner och socialtjänster som betonar hur viktigt det är att lagen ändras för att förbättra det brottsförebyggande arbetet lokalt. Det handlar inte minst om att förbättra beredskapen när personer återvänder. Vi noterar också att det i flera kommuner råder en osäkerhet, vilket leder till att viktig information aldrig når . Detta gäller också information från kommunen till . Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : När kommer förslag till som underlättar informationsdelning mellan polisen, och kommunerna?
fr · H611524 · 2019-04-10 00:00:00 — Fråga 2018/19:524 Hållbart producerad palmolja av (S) till Miljö- och klimatminister (MP) släppte en rapport som visar, enligt en ny beräkningsmodell, att av alla utsläpp av farliga kemikalier kopplat till svensk konsumtion sker i andra länder. De stora koldioxidutsläppen från avskogning som påverkas av svensk konsumtion orsakas framför allt av palmolja från och nötkött som importeras från , främst . Efterfrågan på palmolja är stor och växer globalt, och är en av världens största importmarknader. Palmolja är en mångsidig och effektiv produkt som kommer att fortsätta att användas i olika branscher och i många livsmedelsprodukter. Fel producerad orsakar palmoljan avskogning av unik och viktig regnskog. I dessa fall hotar palmoljeindustrin ovärderliga ekosystem och ignorerar i många stycken ursprungsbefolkningens rättigheter. Att ersätta den med andra former av oljor, till exempel soja eller kokos, är dock inte ett alternativ eftersom de inte är lika effektiva och därmed kräver ännu mer mark i anspråk än vad oljepalmen gör. Att helt förbjuda palmoljan är därför inte ett hållbart alternativ. Lösningen är att ställa högre och tuffare krav på företagen – både de som använder palmolja i sina produktioner och de som handlar med palmolja. Därför måste som nation göra allt för att se till att palmoljan är hållbart producerad. Ett arbete har inletts i med syfte att stödja en 100-procentigt hållbar leverantörskedja av palmolja till . Den så kallade Amsterdamdeklarationen syftar till att länder och organisationer visar sitt stöd för en fullt hållbar leverantörskedja av palmolja. Amsterdamdeklarationen har undertecknats av både regeringar och industriorganisationer i olika länder i . Dock inte av . har högt ställda miljö- och klimatmål och anses globalt vara ett föregångsland i hållbarhetsfrågor och hållbar konsumtion. Regeringen är också starkt pådrivande för en grön omställning i samhället. Därför borde skyndsamt sälla sig till de länder som stöder motverkande av skogsavverkning och som är för produktion av hållbar palmolja. Risken finns annars att andra mindre miljömedvetna nationer som , och får större inflytande på palmoljeproduktionen, och risken är då att inga krav alls ställs. kan vara ledande i arbetet med att göra allt för att se till att palmoljan är hållbart producerad. Med anledning av ovanstående vill jag fråga miljö- och klimatminister : Hur kan vara drivande för att all palmolja ska vara hållbart producerat, och ämnar skriva på Amsterdamdeklarationerna till stöd för att motverka skogsavverkning och till stöd för en hållbar produktion av palmolja?
fr · H611525 · 2019-04-11 00:00:00 — Fråga 2018/19:525 Strandskydd vid byggda dammar av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) behöver bygga fler branddammar för att öka beredskapen vid framtida bränder. Vi behöver också på alla sätt underlätta för ökat byggande genom att minska strandskyddet. kan personer på landsbygden som vill bygga i närheten av byggda dammar bli hindrade på grund av att man då har strandskyddsregler även vid de gamla byggda dammarna. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Anser ministern att det är rimligt att strandskyddsregler även ska gälla vid byggda dammar, och avser ministern att underlätta för byggnation vid byggda dammar?
fr · H611526 · 2019-04-11 00:00:00 — Fråga 2018/19:526 skyttebanor av (M) till Statsrådet (S) Polisen håller tydligen på att planera för stora förändring för landets skjutbanor och skjutplatser i terrängen där samtliga skjutplatser och skjutstationer i terräng ska besiktas inför tävlingar. Polisen vill exempelvis till och med räkna en fältskyttestation eller en station på en jaktstig som en ”tillfällig skjutbana”. Man planerar tydligen detta på följande sätt: Bankontrollanter inom förbunden ska utbildas genom en veckolång utbildning (och examineras av polisen – ungefär som ordningsvakter). Inför en tävling ska dessa kontrollanter åka ut till tävlingsplatsen och dokumentera hur stationerna är byggda och skicka in denna dokumentation till polisen som sedan ger klartecken. Om klartecken ges får tävlingen sedan genomföras. För detta ska både kontrollanten och polisen kunna ta ut en avgift. Skytteverksamhet i bedrivs i över 1 000 föreningar, och under högsäsong kan hundratals tävlingar ordnas, med totalt flera tusen enskilda stationer. Tävlingarna arrangeras i princip uteslutande av ideella krafter och det normala är att man bygger bana och sedan hålls tävlingen (att bygga i förväg är normalt inte möjligt eftersom funktionärer inte kan uppbringas under arbetsveckor och eftersom målen riskerar att bli förstörda om de står ute i väder och vind). Med den föreslagna nya ordningen ska en kontrollant kallas efter banbygget; denne ska åka ut och kontrollera och dokumentera och därefter sända in dokumentationen till polisen. Därefter får arrangörerna vänta med att starta tills att när (om) den inskickade dokumentationen godkänns. Att ett stort antal poliser skulle sitta i beredskap på lördagsförmiddagar för att granska flera tusen jaktstigs- och fältskyttestationer är givetvis ingen som tror är möjligt. Det troliga är i stället att det skulle bli långa handläggningstider. Därtill kommer kostnaderna för granskningarna (både polisens och kontrollanternas). Om det som beskrivs ovan skulle bli verklighet skulle det i praktiken innebära stopp för mycket av såväl fältskytte som jaktstigar. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Har statsrådet kännedom om detta omfattande arbete som polisen har för avsikt att lägga ned på skjutbanor och på skytteföreningarnas tävlingsverksamhet, och om så är fallet, anser statsrådet att detta är rimligt?
fr · H611527 · 2019-04-12 00:00:00 — Fråga 2018/19:527 Aktivitetsansvaret av (M) till Utbildningsminister (S) Att individen uppnår en gymnasieexamen är en av de viktigaste faktorerna för etablering på arbetsmarknaden. Att inte fullfölja gymnasiet innebär en ökad risk för arbetslöshet; det leder till ökad psykisk och fysisk ohälsa och ökad risk för utanförskap. Det finns ett mörkertal av elever som faller mellan stolarna mellan gymnasieskolan och det kommunala aktivitetsansvaret. De går kvar i skolan på papperet fast de sällan är där. Det krävs inte mycket mer närvaro än sporadiska besök i skolan för att behålla sin plats . Det finns heller inga tydliga krav på att uppnå resultat för att få behålla sin plats . Så länge elever är inskrivna i gymnasieskolan ingår de inte i det kommunala aktivitetsansvaret. Skolan ska ge elever stöd och särskilda anpassningar inom ramen för sin verksamhet, men det kommunala aktivitetsansvaret träder in först om eleven skrivs ut från gymnasieskolan. Det innebär i praktiken att en elev kan spendera i gymnasieskolan utan att uppnå kunskapsmål eller erbjudas annan lämplig aktivitet som ligger utanför ramen för utbildningen eleven är inskriven på. Bredare åtgärder måste sättas in och skolans befogenheter måste öka för att motverka att elever är inskrivna på en gymnasieutbildning utan att uppnå en gymnasieexamen. I de fall individer som riskerar att inte uppnå en gymnasieexamen kan identifieras tidigt måste åtgärder kunna vidtas redan då i stället för att vänta . Med anledning av det ovan anförda vill jag ställa följande fråga till utbildningsminister : Vilka initiativ tänker utbildningsministern ta för att hjälpa de elever som riskerar att inte uppnå gymnasieexamen men inte heller omfattas av det kommunala aktivitetsansvaret?
fr · H611528 · 2019-04-12 00:00:00 — Fråga 2018/19:528 Krav i gymnasieskolan av (M) till Utbildningsminister (S) Att ställa krav är att bry sig. Ett kravlöst skolsystem fungerar inte. Om en elev antas till ett gymnasieprogram ska vi ha förväntningar på eleven. Elevers rätt att välja att läsa på gymnasiet och vad de vill läsa på gymnasiet ska värnas, men om en elev har valt att läsa på gymnasiet ska eleven också ha skyldighet att försöka. Om en elev i gymnasieskolan inte deltar i utbildningen eleven är antagen till är det enda medlet skolan kan ta till att rapportera till CSN så att elevens studiemedel dras in. Skolan kan inte ställa krav på eleven att närvara i någon större utsträckning, på att delta i undervisning eller på att prestera på annat sätt. Det krävs inte mycket mer närvaro än sporadiska besök i skolan för att behålla sin plats . Det finns heller inga tydliga krav på att uppnå resultat för att få behålla sin plats . Gymnasieskolan är en frivillig skolform. Vi talar mycket om elevers rättigheter, och de är viktiga. Men vi behöver också tala om skyldigheter. Ingen ska ha rätt att använda skolan som en lekstuga där man stör andra elevers studiero utan att själv försöka. Tyvärr händer det , och skolan har inte tillräckliga möjligheter att ställa krav. Det här leder även till att elever kan vara antagna till gymnasieplatser som inte utnyttjas, vilket missgynnar dem som står i kö till det aktuella gymnasieprogrammet men inte kommer in. Med anledning av det ovan anförda vill jag ställa följande fråga till utbildningsminister : Tänker utbildningsministern vidta några åtgärder för att ge gymnasieskolan möjlighet att ställa fler krav?
fr · H611529 · 2019-04-12 00:00:00 — Fråga 2018/19:529 i praktiken av (V) till Utrikesminister (S) Principen om familjens enhet fastslogs i FN:s allmänna förklaring om mänskliga rättigheter. Att familjen har rätt till samhällets och statens skydd har fastslagits i flera konventioner om mänskliga rättigheter. Genom lagen (2016:752) om tillfälliga begränsningar av möjligheterna att få uppehållstillstånd i inskränktes rätten till familjeåterförening kraftigt. Regeringen har aviserat att de som får asyl som alternativt skyddsbehövande ska få rätt till familjeåterförening. Det är ett mycket välkommet besked som bland annat kommer att ge många syrier rätt till familjeåterförening. finns stora brister i hur denna rättighet efterlevs i praktiken. För att få rätt att återförenas med en familjemedlem som har fått uppehållstillstånd i måste den som är kvar i hemlandet intervjuas vid en svensk beskickning. För syrier innebär detta att familjeåterförening är näst intill omöjligt. Den svenska ambassaden i har reducerad verksamhet, och viserings- och migrationsfrågor hanteras av ambassaderna i grannländerna , , , och , men också i , enligt beslut från regeringen. Det är svårt eller omöjligt för syrier att ta sig in i samtliga dessa länder, förutom som däremot ligger över . var kötiden för dessa ärenden vid svenska ambassaden i . när fler syrier kommer att få rätt till familjeåterförening växer kön sannolikt. Enligt lagen ska hela processen inklusive handläggning ta max . öppnade en ambassad i . Syrier kan få ett korttidsvisum till , och flera andra EU-länder låter syrier göra intervjuer på sina ambassader i landet. När ambassaden öppnade meddelade regeringen att den skulle utreda möjligheten att ansöka om familjeåterförening vid ambassaden i efter att den öppnats. utredde regeringen fortfarande frågan och den har ännu inte meddelat något beslut. Mot bakgrund av vad som anförts ovan vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern att ta initiativ för att göra det möjligt för syrier att ansöka om familjeåterförening i ?
fr · H611530 · 2019-04-12 00:00:00 — Fråga 2018/19:530 arbete för kärnvapennedrustning av (V) till Utrikesminister (S) I årets utrikespolitiska debatt frågade jag utrikesminister om hon avser att stå på rätt sida om historien och skriva under (TPNW). Jag frågade också om regeringen i det fall den väljer att inte skriva under konventionen avser att som ett första steg delta som observatör vid TPNW:s översynskonferenser. I stället berättade utrikesministern att regeringen avser att samla en grupp länder, både kärnvapenländer och icke-kärnvapenländer, med ett starkt engagemang i nedrustningsfrågor för att diskutera hur vägen framåt ska se ut. nämndes explicit och att de bjudit in till en debatt om frågorna i . De förslag som framförde under debatten i säkerhetsrådet är inte nya men välbehövliga. De går också att kombinera med TPNW. I den utrikespolitiska deklarationen aviserade att regeringen kommer ”att ta ett nytt initiativ och samla en bred krets länder i arbetet för ett delat ansvar för kärnvapennedrustning”. välkomnar det initiativet, men konstaterar att TPNW är ett viktigt verktyg för att implementera artikel 6 i NPT, som rör just nedrustning. Det är fortfarande oklart vad den initiativ innebär rent konkret. Mot denna bakgrund vill jag fråga utrikesminister : På vilket sätt avser ministern att verka för att stärka nedrustningspelaren inom NPT?
fr · H611531 · 2019-04-12 00:00:00 — Fråga 2018/19:531 Det östliga partnerskapet av (SD) till Statsrådet (S) Det östliga partnerskapet firar , och regeringen har aviserat att man kommer att öka biståndet till dessa länder i syfte att främja demokratin, yttrandefriheten och rättsstaten. är det svårt att finna en genomgripande utvärdering av det östliga partnerskapet och stödet till dessa länder genom . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Kan statsrådet peka på någon uppföljnings- eller utvärderingsrapport som tydligt visar att de målsättningar på tema demokrati och rättsstaten som ställts upp inom ramen för det östliga partnerskapet och avseende , , , , och faktiskt uppnåtts ?
fr · H611532 · 2019-04-15 00:00:00 — Fråga 2018/19:532 Möjligheter för MSB att inrikta signalspaning av (M) till Statsrådet (S) är det lagen om signalspaning trädde i kraft. Som en konsekvens av den försämrade säkerhetspolitiska utvecklingen i närområde finns det även skäl att se över vilka myndigheter som bereds möjligheten att inrikta den signalspaningsverksamhet som bedrivs i . har , Försvarsmakten, Säkerhetspolisen och Nationella operativa avdelningen vid möjligheter att inrikta signalspaning. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) gjorde en hemställan till regeringen om möjligheten att få inrikta signalspaning. Den hemställan vilade på flera skäl. För det första behöver MSB denna funktion för att hantera informationsoperationer riktade mot . Dessa operationer har ökat i styrka och omfattning och utgör en central del av vissa länders ansats att påverka fria och allmänna val i . För det andra behöver MSB möjligheten att inrikta signalspaning för att bättre skydda civil personal på internationella kris- och katastrofuppdrag. MSB har kontinuerligt ett hundratal personer ute på sådana uppdrag. De verkar ofta i krävande och farliga operationsmiljöer. För det tredje kan tillgång till signalspaning stärka MSB:s möjligheter att förebygga och hantera cyberangrepp på samhällsviktig verksamhet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Är regeringen villig att verka för att MSB ska beredas möjligheten att inrikta signalspaning?
fr · H611533 · 2019-04-15 00:00:00 — Fråga 2018/19:533 Mediefrihet i av (M) till Utrikesminister (S) Mediasituationen i är svår, och ett flertal oppositionella journalister är fängslade. Ett stort antal tidningar har stängt efter beslut av domstol. har tidigare beslutat att stänga den kurdiska tidningen . dömdes journalisterna till vardera femton månaders fängelse. Journalisterna bedrev en solidaritetskampanj för tidningen och dömdes efter anklagelser relaterade till terroristpropaganda. Den tidigare chefredaktören har dömts till och nio månaders fängelse, och motivet var detsamma som för de 15 dömda journalisterna. representant för mediefrihet, , uttalade sig och var besviken över den turkiska domstolens beslut. Domen över journalisterna har ytterligare skadat mediefriheten och yttrandefriheten i . Att uttrycka sin åsikt och uttala stöd för kollegor innebär inte att journalister är terrorister. uppmanar nu att frige samtliga journalister som sitter fängslade på grund av sitt arbete. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för att den turkiska regimen ska respektera yttrande- och mediefriheten samt att ska frige fängslade journalister?