ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H61115 · 2019-01-23 00:00:00 — Fråga 2018/19:15 Godkännande av vapen av (M) till Statsrådet (S) uppgift är att i vapenfrågor avgöra om ett jaktmedel kan avliva ett vilt på ett sätt som inte utsätter viltet för onödigt lidande. ska också bland annat bedöma om det går att jaga på ett säkert sätt med de jaktmedel som är tillåtna vid jakt. bedömer också utseende, piplängd med mera. Dessa föreskrifter ska sedan polisen följa i sitt arbete med att lämna ut vapenlicenser. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att ta bort delar av de uppgifter som har angående vapen och deras utseende och flytta dessa uppgifter till ?
fr · H61116 · 2019-01-23 00:00:00 — Fråga 2018/19:16 Vargstammen av (M) till Statsrådet (S) riksdag har tagit beslut om att ställa sig bakom en vargstam på 170–270 vargar, men är vargstammen betydligt större, vilket skapar enorma problem för landsbygden. Dessutom är vargstammen begränsad till , vilket gör att påfrestningarna där blir ännu större. riksdag har också ställt sig bakom ett beslut i livsmedelsstrategin som säger att vi ska öka livsmedelsproduktionen i , men en för stor vargstam äventyrar även detta mål. En för stor vargstam förstör för både jägare, djuruppfödare och hundägare och minskar möjligheterna att kunna leva och bo på landsbygden. Vargstammen är för stor , och skadorna är enorma för de drabbade djurägarna. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att minska antalet vargar till 170–270 vargar och därmed följa beslut?
fr · H61117 · 2019-01-23 00:00:00 — Fråga 2018/19:17 bedömning av konvertiters skyddsskäl av (V) till Justitie- och migrationsminister (S) har bedömningar av konvertiters skyddsskäl debatterats. Detta är delvis en följd av att ett konvertitstest som myndigheten påståtts använda sig av vid bedömningen av skyddsskäl spridits på internet, men också av att konvertiter utvisats till länder där de riskerar förföljelse till följd av att de konverterat till kristendom. säger i ett uttalande att ”testets frågor är tagna ur sitt sammanhang och har inte ställts under ett och samma utredningssamtal”, men medger att frågorna kan ha använts av myndigheten. Enligt en hemsida som spridit frågorna är de hämtade från protokoll. Enligt hemsidan har bland annat ställt följande frågor: Vad är skillnaden på den protestantiska och den ortodoxa kyrkan? Hur ser du på att är kvinnofientligt? Kan du sakramenten? Vad är förbjudet enligt kristendomen? Hur förhåller du dig till kristendomens våldsamma historia? Kan du berätta lite om vad som står i 10:34? Hur dessa frågor ska ge svar på om den asylsökande har skyddsbehov till följd av att hen konverterat till kristendom är högst oklart. Personer som varit utövande kristna hela sina liv kan ha svårt att svara på dessa frågor, och det avgörande för om en människa riskerar att utsättas för våld eller förföljelse är inte vilka kunskaper hen har om en viss religion, utan hur omgivningen ser på personen i fråga. Mot denna bakgrund vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern att ta några initiativ för att stärka rättssäkerheten för asylsökande konvertiter?
fr · H61118 · 2019-01-23 00:00:00 — Fråga 2018/19:18 Tjänstemannaansvar av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) har genom ett tillkännagivande och beslut uppmanat regeringen att utöka straffansvaret för tjänstefel (KU37). anser att ett utökat straffansvar för tjänstefel i den offentliga förvaltningen skulle förbättra medborgarnas rättssäkerhet och öka förtroendet för den offentliga verksamheten. Därför uppmanade i ett tillkännagivande regeringen att se över lagstiftningen om tjänstefel, med inriktningen att fler handlingar än ska kunna bestraffas. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : När börjar översynen av lagstiftningen och när har vi en lagstiftning om ett utökat tjänstemannaansvar?
fr · H61119 · 2019-01-23 00:00:00 — Fråga 2018/19:19 Trafikmedicinska mottagningar av (L) till Socialminister (S) Vi lever allt längre, och allt fler människor kör bil upp i hög ålder. Vi kan då inte blunda för att det finns sjukdomar och tillstånd som påverkar körförmågan. Hit hör demens, stroke och synfältsbegränsningar. Det är då viktigt att det görs en professionell bedömning av de drabbades möjligheter till säker bilkörning. En sådan bedömning kan vara svår att göra för en behandlande läkare. Att ta körkortet från en patient som man vill ha en bra relation till för att kunna behandla vederbörandes hälsoproblem kan vara svårt. I är läkare skyldiga att till Transportstyrelsen anmäla den som inte uppfyller de medicinska kraven för att ha körkort. ska det även upprättas en anmälan när körkortshavare motsätter sig fortsatt undersökning eller utredning. Den utredande läkaren måste även meddela om en anmälan upprättas. En person kan även på egen hand uppsöka en läkare för att diskutera och utreda sitt trafikmedicinska tillstånd. Ett körkort kan genom en trafikmedicinsk utredning återkallas. För återkallelse av körkort krävs dock att det läkarintyg som är underlag för bedömningen ska vara skrivet av en läkare med specialistkompetens. Vilken kompetens som krävs beror på det aktuella medicinska förhållandet. Det finns enligt ingen sammanställning över uppgifter över trafikmedicinska mottagningar i landet. För , och finns dock information som visar att de trafikmedicinska undersökningarna utförs på olika sätt och att väntetiderna är långa: . I sköts verksamheten av en psykolog på heltid som anlitar en konsulterande läkare för slutbedömning och underskrift av intygen; denna läkare träffar dock sällan själv patienterna. I är det sex heltidsanställda arbetsterapeuter som har ansvaret för undersökningarna och som, när utredningarna är genomförda, skickar remissvar till remitterande läkare för ställningstagande om fortsatt körkortsinnehav. I har man en trafikmedicinsk mottagning med 9–9,75 årsarbetskrafter. Utredningarna genomförs med hjälp av läkare, psykologer, arbetsterapeut, testledare och administratör. Resultaten skickas i förekommande fall till remitterande läkare och bedömning görs om ytterligare undersökningar. Här kan förtur beviljas i brådskande fall. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : Kan regeringen tänka sig att tillsätta en utredning om den trafikmedicinska verksamhetens organisation och kvalitet?
fr · H61120 · 2019-01-24 00:00:00 — Fråga 2018/19:20 En analys av anmälningar om åldersdiskriminering av (L) till Statsrådet (MP) () anser att diskriminering på grund av ålder är den svåraste formen av diskriminering att åtgärda trots att den förr eller senare kommer att drabba alla. Därför driver WHO en kampanj mot åldersdiskriminering. Också inom EU drivs frågan, främst genom , en paraplyorganisation för organisationer för årsrika människor i EU. I har vi en lag mot åldersdiskriminering som omfattar alla samhällssektorer, inte bara arbetsliv och utbildning. Av de ca 2 000 anmälningar om diskriminering som får in utgörs omkring 275 av anmälningar om åldersdiskriminering. Mycket få anmälningar leder till dom i Arbetsdomstolen. har endast tre fall bedömts vara otillåten åldersdiskriminering och arbetsgivaren därför dömts att betala diskrimineringsersättning. Det rörde sig om tre yrkeschaufförer som i enlighet med ett bolags ålderspolicy hade nekats ny behovsanställning med anledning av att de fyllt . Ytterligare fyra fall har gått till förlikning. De gällde personer som på grund av sin ålder inte fått anställning. I DO:s uppdrag ingår att sprida kunskap om arbetet med de anmälningar om upplevelse av diskriminering som inkommer till DO för att synliggöra strukturer som kan vara ett hinder för lika rättigheter och möjligheter. presenterades en analys av anmälningar inkomna januari–(Rapport 2014:1). Rapporten visar att det finns likheter i anmälarnas berättelser oavsett vilken arbetsgivare, institution, myndighet eller sjukvårdsinstans som anmäls eller vilka diskrimineringsgrunder som de anges ha samband med. Det handlar om komplexa samspel mellan olika sociala strukturer, i kedjor av händelser, i en växelverkan mellan subtila och öppna, formella och informella handlingar och strukturer. Denna analys behöver följas upp och fördjupas vad gäller åldersdiskriminering. Här skulle en genomgång av orsakerna bakom de mer än 1 200 anmälningar om åldersdiskriminering som inkommit kunna ge information om orsaker bakom anmälningarna. En sådan analys skulle kunna ge grund för åtgärder som skulle kunna vidtas för att minska den ålderistiska syn på människor som enligt WHO präglar inte minst . Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser regeringen att i regleringsbrev eller på annat sätt möjliggöra en analys av de anmälningar som inkommit till DO om åldersdiskriminering?
fr · H61121 · 2019-01-24 00:00:00 — Fråga 2018/19:21 Åtgärder för att få fler poliser i av (M) till Statsrådet (S) Antalet poliser måste bli större. Trots att det behövs fler poliser har vi det lägsta antalet poliser . Polistätheten är den lägsta . Ett mycket stort antal poliser kommer att behöva utbildas . Men ett stort antal platser på polisutbildningen står tomma, som många poliser lämnar yrket. Regeringen har ökat antalet utbildningsplatser på polisutbildningen, men det har visat sig svårt att fylla platserna utan att genomföra åtgärder för att öka polisyrkets attraktivitet. var det tänkt att 800 studenter skulle påbörja sin utbildning. var endast 663 platser fyllda. finns det enligt uppgifter kapacitet att ta emot 1 020 studenter, men enbart 771 personer har antagits. Det återstår att se hur många av dessa som faktiskt fullföljer sin utbildning. uppger att myndighetens kompetensförsörjningsbehov är 1 045 studenter per termin . Enligt chef för är antalet studenter fortfarande för litet för att täcka polisens långsiktiga behov. Det är uppenbart att fler åtgärder behövs för att göra det mer attraktivt att arbeta som polis i . har regeringen sagt nej till att genomföra en riktad lönesatsning för polisen och att införa betald polisutbildning, vilket länge har föreslagit för att fler ska vilja bli poliser. Den riktade lönesatsningen fanns med i och budget som det fattades beslut om . Med anledning av uppgifterna om fortsatta problem med att fylla utbildningsplatserna vid polisutbildningen vill jag fråga statsrådet : Är statsrådet beredd att införa betald polisutbildning och att fullfölja den riktade lönesatsningen för svensk polis?
fr · H61122 · 2019-01-24 00:00:00 — Fråga 2018/19:22 Ett nationellt biljettsystem för kollektivtrafiken av (M) till Statsrådet (S) presenterade statsministern sin regeringsförklaring för kammaren. Statsministern nämnde då att ett nationellt biljettsystem för kollektivtrafiken skulle införas. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka delar av kollektivtrafiken avser regeringen att införliva i ett nationellt biljettsystem för kollektivtrafiken?
fr · H61123 · 2019-01-24 00:00:00 — Fråga 2018/19:23 Fjärde generationens kärnkraft av (M) till Statsrådet (S) En av de viktigaste frågorna vi som politiker är satta att lösa är klimatförändringarna och hur vi ska värna vår miljö och natur. I detta arbete är energifrågan av avgörande vikt för att målen ska nås och för att säkerställa ett fungerande och hållbart samhälle. Svensk energiproduktion har gjort en stor omställning som måste fortsätta. Kärnkraft spelar där en viktig roll. Den fjärde generationens kärnkraft som är under utveckling kan spela en avgörande roll för svensk och europeisk energiförsörjning . Dels kan vad som tidigare betraktats som uttjänt kärnavfall användas som bränsle, dels kan fjärde generationens kärnkraftsreaktor utvinna stora mängder energi som annars funnits kvar som farligt kärnavfall. Efter avslutad utvinning har halveringstiden för det radioaktiva materialet minskats till en fraktion av den tidigare, vilket underlättar slutförvar. Det finns mycket kvar att göra innan fjärde generationens kärnkraft är redo att användas i reguljär kommersiell drift. Därför är det viktigt vad regeringen gör för att underlätta arbetet med att utveckla dessa generatorer och för att underlätta för aktörerna på marknaden. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet och regeringen att vidta för åtgärder för att stimulera framväxten av fjärde generationens kärnkraft i den svenska energiförsörjningen?
fr · H61124 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2018/19:24 Nekat uppehållstillstånd för personer som bott i länge av (C) till Justitie- och migrationsminister (S) En i väletablerad familj, familjen i , som flytt från via ska skickas ut ur . Det blev klart i och med att Migrationsöverdomstolen nekade familjen prövningstillstånd (Migrationsdomstolen: UM 14034-18). Familjen kom från via till och har bott i i . Man har tre barn som är födda i , 2010, 2011 och 2013, samt en dotter född , som är kvar i . Föräldrarna har en fast anställning i en lokal trähusproduktion, och familjen är väl etablerad i det svenska samhället. 2016 köpte de en egen bostad. Familjen har ansökt om asyl men har fått avslag och har ansökt om arbetstillstånd. De har varit i men får inte arbetstillstånd eftersom de inte kan styrka sin identitet med pass. Nordkoreanska flyktingar kan emellertid inte få pass. Familjen ska utvisas till , ett land som de inte har någon koppling till. Familjen ärende är komplicerat, men vi har sett flera fall där människor som har arbete och har etablerat sig i landet inte har rätt att stanna kvar i . I en situation där det är kompetensbrist och företagen har svårt att hitta rätt personer är detta olyckligt. Att barnen är födda i och har vuxit upp här är också en viktig omständighet som man bör tänka in. Mot bakgrund av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vad avser ministern att göra för att likande situationer inte ska uppstå ?
fr · H61125 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2018/19:25 Öppnande av bankkonto av (V) till Statsrådet (MP) Det ska inte längre vara möjligt att neka någon att öppna bankkonto. Tyvärr verkar det ändå förekomma, enligt uppgifter jag fått. Skuldsatta och människor med invandrarbakgrund lyfts upp som grupper som nekas. Om det stämmer är det mycket allvarligt. Jag vill därför fråga statsrådet : Vilken uppföljning har vidtagits av de nya reglerna kring öppnande av bankkonto?
fr · H61126 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2018/19:26 Klimatmålen av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) Enligt FN:s klimatpanels, IPCC, senaste rapport kommer det att krävas att fossila energikällor som kol och olja minskar kraftigt fram för att uppvärmningen av planeten inte ska komma att överstiga . behöver fossilfri elproduktion öka kraftigt. För att kunna nå målen beräknas kärnkraften behöva öka med mellan jämfört med . Med anledning av ovanstående vill jag fråga miljö- och klimatminister : Vilka åtgärder vidtar regeringen med anledning av IPCC:s 1,5-gradersrapport, och kan exempelvis utbyggd kärnkraft vara en sådan åtgärd?
fr · H61127 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2018/19:27 Kostnadsexplosionen för svensk sjöfart av (M) till Statsrådet (S) Sjöfarten är en av de mest energieffektiva transportformerna, inte minst med tanke på att den har en liten negativ påverkan när det till exempel gäller buller och trängsel. Till havs, via sjöar och älvar, är sjöfarten en unik del av infrastrukturen. Det finns stor kapacitet för sjöfarten generellt och till exempel i vattenleder och i större insjöar, som i synnerhet. Den klimat- och miljömässiga konkurrenskraften måste regeringen ta till vara och stärka svensk sjöfart, något som den gamla rödgröna regeringen tyvärr inte klev fram och verkade för i praktiken. I den presenterade regeringsförklaringen säger statsministern: ”Allt fler långväga godstransporter ska flyttas från lastbil till tåg och sjöfart.” Som första regeringsbeslut kan regeringen nu leva upp till regeringsförklaringen. Svensk sjöfart, bland annat genom Näringslivsråd, har återkommande lyft fram problematiken med att regeringens ord inte stämmer överens med vad arbetar fram. På regeringens bord ligger därför för avgörande bland annat en ny modell för farledsavgifter, en ny kostnadsmodell för lots och lotsservice samt avsaknad av miljöbonus för fartyg som har ställt om. Alla dessa förslag som regeringen ännu inte valt att lägga i papperskorgen innebär en rejäl kostnadsexplosion för sjöfarten, i synnerhet för insjöfarten. Trots upprepad dialog har regeringen inte förbättrat för svensk sjöfart. När sjöfarten blir dyrare väljer fler lastbil, precis tvärtemot vad regeringen säger. Men regeringens agerande leder till en så stor kostnadsexplosion att omställningen uteblir. Det är dags för regeringen att se över och förbättra för svensk sjöfart, bland annat genom att omgående se över farledsavgifter, rabatter för fartyg som ofta går samma sträcka, miljöbonus för fartyg som är miljö- och klimatsmarta, förenkling och förbättring av lots och lotsservice, för att nämna några frågor. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att omgående se över kostnadsexplosionen för svensk sjöfart i allmänhet och insjöfarten i synnerhet, för att möjliggöra fler miljö- och klimatsmarta transporter till sjöss?
fr · H61128 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2018/19:28 Djurrättsterrorism av (M) till Statsrådet (S) I regeringsförklaringen säger statsministern följande: ”Kampen mot terrorism och våldsbejakande extremism måste vara kompromisslös. Deltagande i terroristorganisationer kriminaliseras. Säkerhetspolisen ges möjlighet att läsa krypterad trafik. Gränskontrollerna vid inre gräns blir kvar så länge som det finns behov. Terror och extremism är tyvärr bara delar av det komplexa säkerhetshot som riktas mot alla öppna och demokratiska samhällen.” Autonoma grupper som hotar, terroriserar och trakasserar djurhållare runt om i ökar alltmer. Det är djurhållare från alla branscher och storlekar som utsätts, och har vi sett att hoten ökar. Stölder, hot, trakasserier, olaga intrång, mordbränder, gravskändningar samt skadegörelse som uppgår till mot privatpersoner och näringsidkare kan aldrig accepteras av ett samhälle. Med anledning av statsministerns regeringsförklaring vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att hot och våld från djurrättsterrorister ska upphöra?
fr · H61129 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2018/19:29 Konsekvenser av stormen av Per Lodenius (C) till Statsrådet (S) Stormen som härjade främst Roslagskusten mot slog hårt mot de boende i området liksom mot företag och infrastruktur. Det finns mycket att se över och lära sig , och för flera också veckor, som stormen påverkade boende och företag. visade såväl kommunen som föreningar, företag och privatpersoner stort ansvarstagande och empati genom att till exempel öppna upp lokaler och hus och där erbjuda möjligheter till dusch, vatten, matlagning och även övernattning. Inte alla kunde nås av detta, men många kunde ändå få hjälp på detta sätt. Vårt samhälle är uppbyggt kring och beroende av digital kommunikation. Så också på landsbygden. Det har satsats och satsas också fortsättningsvis på utbyggnad av både mobil kommunikation och bredband. Det är bra och viktiga satsningar. När stormen slog ut strömmen över större områden och drabbades däremot telekommunikationen och datauppkopplingen kraftigt. Mobilmaster hade reservkraft som på många håll endast räckte upp . Den fasta telefonin slutade fungera för dem som inte längre har telefoni via de äldre kopparledningarna utan via bredband eller som har övergått till ip-telefoni. Den information man kunde få från omvärlden var med batteridriven radio och sändningar via fm-nätet. Att själv kunna ta kontakt eller meddela sig vid exempelvis olycka eller fara gick däremot inte. som det var mycket jobb med att få bort hinder och öppna upp vägar efter stormen samt prioriteringar som behövde göras om var behovet var störst och mest bråttom så var det svårt att få kontakt med personer för att efterhöra om deras situation och eventuella behov av hjälp. började också kommunens trygghetslarm att slås ut, och efter stormen var även räddningstjänstens kommunikationssystem på väg ned. Dock fungerade återigen . Min fråga till statsrådet är: Avser statsrådet att agera på något sätt för att garantera att kommunikationerna fungerar bättre vid liknande händelser som stormen vad gäller exempelvis mobil uppkoppling och för att upprätthålla mobilkommunikationen även vid längre strömavbrott?
fr · H61130 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2018/19:30 Prioritering hos tullen av (M) till Finansminister (S) gränsskydd står inför stora utmaningar. Inte nog med att införseln av vapen och narkotika har ökat, vilket bland annat göder kriminell verksamhet. Utländska stöldligor forslar dessutom ut stöldgods för miljardbelopp ur landet . Det är sådant som drabbar vanliga medborgare hårt. Myndigheten ser och agerar, men har länge krävt det tillskott som M:s och KD:s statsbudget för möjliggjorde och som också ställde sig bakom. behöver både långsiktighet med resurstillskott och tydlig strategi med nya verktyg för att kraftfullare agera för att stärka svenskt gränsskydd. I och med att datumet för britternas utträde ur EU närmar sig kommer belastningen på också att öka ytterligare eftersom myndigheten ska hantera handeln mellan och särskilt. är inne i en omfattande digitaliseringsprocess som tar kraft. För att klara av dessa utmaningar kräver tullen ökade resurser och möjligheten att anställa fler tjänstemän. I och statsbudget ökade anslagen och prioriterade för myndigheten att kunna anställa 500 fler tulltjänstemän . Detta ställde sig bakom, och regeringen har att verkställa. Med så stora utmaningar för tullen kommer det att krävas prioriteringar. Detta för att klara ett stärkt gränsskydd och kunna stoppa införsel av vapen och narkotika, hindra att stöldgods förs ut ur landet och förenkla handeln mellan och övriga världen. Det är också viktigt att visar det utåt för att säkerställa medborgares förtroende. Med anledning av ovan vill jag fråga finansminister : Avser finansministern att vidta några åtgärder vad gäller prioriteringar för att stärka svenskt gränsskydd, stävja brottslighet och stärka förtroendet?
fr · H61131 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2018/19:31 dricksvatten av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) Dricksvatten av god kvalitet är en förutsättning för liv och ett väl fungerande samhälle. Vi vet däremot att nederbördsfattiga år så kan det bli problem med dricksvattenförsörjningen på många håll i . En viktig dricksvatten- och ytvattentäkt är sjön , som är en av största dricksvattenkällor. försörjer sjön cirka 250 000 invånare i 11 kommuner, och flera kommuner i närområdet har planer på att ta sitt vatten ur . I ett framtida perspektiv menar många att vattnet i sjön även ska kunna försörja kommuner i . utgör ett betydande riksintresse för turism, fritidsliv, natur- och kulturvärden, naturvård, yrkesfisket och totalförsvaret. Dessutom är hela sjön utpekad som ett Natura 2000-område. Problemet är dock att och dess unika kvaliteter trots detta hotas. Försvaret har till exempel fått tillstånd att öka sin skjut- och flygverksamhet påtagligt. Ett gruvbolag projekterar för att bryta sällsynta jordartsmetaller i ett område som ligger inom tillrinningsområde, och dessutom har det förekommit provborrningar av en malmkropp under själva sjön. Med anledning av ovanstående vill jag fråga miljö- och klimatminister : Vilka åtgärder kommer statsrådet att vidta för att säkerställa att sjön och dess dricksvatten skyddas?
fr · H61132 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2018/19:32 Utbyggnad av av (M) till Statsrådet (S) Regeringen har via januariöverenskommelsen aviserat att man avser att genomföra den infrastrukturplan som finns –2029 samt satsningar på höghastighetsbanor. Denna plan fastställer att planerar för en framtida utbyggnad till motorväg på mellan och Västjädra, en sträcka . Åtgärderna ska bland annat öka trafiksäkerheten och även förbättra förutsättningarna för regional utveckling. Därtill innebär en utbyggnad av vägen förbättringar för miljön samt även passager för smådjur. Dock finns det frågetecken kring infrastrukturplanen när man också har aviserat att alla de infrastruktursatsningar som regeringen vill genomförda inte är finansierade. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Inom vilken framtid kommer utbyggnaden av , –Västjädra att ske?