ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H611219 · 2019-02-14 00:00:00 — Fråga 2018/19:219 En ny av (M) till Statsrådet (S) efter att en historisk energiöverenskommelse beslutades i riksdag finns det fortfarande en oro kring den framtida elförsörjningen i . Med en ständigt ökande andel volatil el i våra nät från sol och vind ökar också riskerna för att effektbrist uppstår när vind och sol inte levererar i den utsträckning som ett modernt samhälle behöver. Svensk industri har uttryckt en stark oro över utvecklingen då produktionen hotas när effektbalansen inte säkras. Energiöverenskommelsen var bra, men levererar inte alla de lösningar som industrin och samhället behöver. måste regeringen ta initiativ för att inte bara på årsbasis ha ett elöverskott, utan även säkra att vi har den effekt i våra nät som samhället har rätt att förvänta sig. Lyssnar vi på de farhågor som företrädare för industri och näringsliv uttrycker blir det mycket tydligt att tiden redan har sprungit ifrån energiöverenskommelsen. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Kommer statsrådet att ta initiativ till en ny för att lösa de utmaningar som vi ser när det kommer till effektbalansen i det svenska nätet?
fr · H611220 · 2019-02-14 00:00:00 — Fråga 2018/19:220 Rättegångar mot katalanska självständighetsförespråkare av (V) till Utrikesminister (S) påbörjades rättegångarna mot tolv katalanska politiker som greps efter folkomröstningen . fördömer den spanska högerregeringens brutala agerande för att stoppa folkomröstningen i . Även om folkomröstningen ansågs strida mot den spanska konstitutionen var svaret på den oproportionerligt hårt, med våld mot katalaner som försökte rösta, arresteringar av myndighetsföreträdare och inskränkningar av yttrandefriheten. Bland de åtalade finns Carme Forcadell, dåvarande talman för , och , dåvarande president för respektive Òmnium Cultural. har kritiserat behandlingen av dem och menar att det är orättfärdigt att de hålls häktade före rättegången och att det utgör en oproportionerlig inskränkning av deras yttrandefrihet och församlingsfrihet, och kräver att de släpps. De tolv katalanska politiker som står åtalade har suttit fängslade , och deras advokater oroar sig för att de inte kommer att få en rättvis rättegång. Därför har advokaterna lämnat in överklaganden sedan dag ett. Enligt spansk lag är domstolarna skyldiga att fatta beslut , men har de ännu inte fattat något formellt beslut. Det finns därför inga beslut som de kan överklaga till . Amnesty, Human Rights Watch, det amerikanska och flera andra internationella organisationer har krävt att få övervaka rättegångarna. har avslagit begäran. , och har uttalat sig kritiska till att definierar separatistledarna som upprorsmän. anser att den spanska centralregeringen måste säkerställa att grundläggande rättigheter respekteras, inkluderat rättvisa och opartiska rättegångar. Det självstyre har enligt konstitutionen måste respekteras, likaså dess rätt till sin egen kultur och sitt eget språk. Mot denna bakgrund vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern att ta några initiativ för att säkerställa att de åtalade katalanska politikerna får rättvisa och opartiska rättegångar och att människorättsorganisationer får tillträde till rättegångarna?
fr · H611221 · 2019-02-14 00:00:00 — Fråga 2018/19:221 Underhåll av järnvägsnätet av (M) till Statsrådet (S) utredningar av allvarliga tågolyckor som har skett visar att 16 av dessa har skett på grund av bristande underhåll av järnvägsanläggningen. De uppstådda olyckorna har drabbat godstrafiken och ofta transport av farligt gods. Enligt ökar risken för så kallade solkurvor när underhållet är eftersatt. Det har skett att har förbjudit tågtrafik på delar av järnvägsnätet på grund av solkurvor orsakade av bristande underhåll. Även om det är godstrafik som är drabbad av olyckor enligt undersökning föreligger det naturligtvis risk för att också persontrafik ska drabbas av allvarliga olyckor. Ett exempel som nämns i utredningen är urspårningen av ett posttåg utanför . hade ett passagerartåg passerat i . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet och regeringen att skyndsamt vidta för att öka säkerheten i järnvägsnätet och därmed minska risken för allvarliga tågolyckor?
fr · H611222 · 2019-02-14 00:00:00 — Fråga 2018/19:222 och delningsekonomin av (M) till Finansminister (S) har lyckats väl med att utveckla en digitaliserad modell för att deklarera, vilket har underlättat för landets medborgare. Det ska vara lätt att göra rätt. Den snabbt växande delningsekonomin förändrar och utmanar våra traditionella föreställningar om hur framtidens skattesystem ska utformas. Det är viktigt att våra skatteregler utformas på ett sätt så att det är lätt och rimligt att göra rätt för sig, påpekar skatteutskottet i betänkandet 2018/19:SkU1, som behandlade och budget för och som vann i . har beslutat att ska få i uppdrag att förbättra it-stöd och administrativt stöd för köpare och säljare inom delningsekonomin. Syftet ska vara att förenkla administrationen samt säkerställa att skatteinbetalning sker på ett korrekt sätt. För att detta uppdrag ska kunna genomföras ökades anslaget till med 2019–2021 i förhållande till regeringens förslag i budgetpropositionen. Trots utskottets ställningstagande och att pengarna finns med i budgeten återfinns inte något sådant uppdrag i regleringsbrevet till . Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Varför fanns inte uppdraget om förbättrat it-stöd och administrativt stöd för köpare och säljare inom delningsekonomin med i regleringsbrevet?
fr · H611223 · 2019-02-14 00:00:00 — Fråga 2018/19:223 arbete med att bekämpa skattefusk av (M) till Finansminister (S) I skatteutskottets betänkande 2018/19:SkU1, som behandlade och budget för och som vann i , påpekar utskottet vikten av att måste vidareutveckla sitt arbete med att bekämpa och komma åt skattefusk. Som utskottet påpekar i betänkandet så har visserligen över 40 internationella skatteavtal passerat . Det har lett till ett kraftigt ökat nettoinflöde av kapital från länder med vilka har avtal, men skatteflykten riskerar att hitta nya vägar. har därför beslutat att ge ett särskilt uppdrag att stärka arbetet med att bekämpa skattefusk. I regleringsbrevet till för återfinns dock inget sådant uppdrag. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Varför finns inte uppdraget om att stärka arbetet med att bekämpa skattefusk med i regleringsbrevet till ?
fr · H611224 · 2019-02-14 00:00:00 — Fråga 2018/19:224 Brist på kompetens i energisektorn av (M) till Utbildningsminister (S) Stora kast sker inom energimarknaden. Kraftig utbyggnad av ny förnybar produktion samsas med åtgärder för att effektivisera energiförbrukningen. Företag och medvetna konsumenter driver den utvecklingen framåt. Det ställer stora krav på både politiken och tekniken. Det ställer också stora krav på vår energiförsörjning: att det finns tillräcklig energiproduktion för att tillgodose den ökade efterfrågan och att det finns tillräcklig och välfungerande infrastruktur. Det ställer dessutom stora krav på att säkerställa att det finnas kompetens för att säkra vår ökade energiförsörjning. Ny teknik behöver dessutom komma på plats och även detta kräver kompetenta elektriker. ska drygt 5 miljoner elmätare bytas ut i de svenska hushållen. Något som fått bland annat att varna för bristen på kvalificerade elektriker. Tillgång till kompetenta elektriker är ett viktigt krav för att säkerställa omställningen. Mot bakgrund av detta vill jag fråga utbildningsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att säkra tillgången till elektriker i med ökad efterfrågan?
fr · H611225 · 2019-02-14 00:00:00 — Fråga 2018/19:225 Tågresor för alla av (M) till Näringsminister (S) Historiskt har SJ lämnat mycket att önska i frågan om tillgänglighet på tågen för äldre och personer med funktionsnedsättning. Det är därför viktigt att regeringen, som ägare av SJ, säkrar att samma misstag inte sker igen när SJ skaffar nya fjärrtåg. Just nu sker SJ:s största investering i modern tid där ett trettiotal nya snabba tåg håller på att köpas in. När en affär av den här omfattningen ska genomföras är det angeläget att regeringen säkrar att rätt tillgänglighetsperspektiv finns med i kravställningen. De problem som har framkommit i medier och som även pensionärsorganisationer har lyft handlar om alltifrån för branta trappor och rullstolsliftar som är ur funktion till för dåligt med plats för rullstolsburna som i bästa fall får åka med på undantag eller helt sonika blir kvarlämnade på perrongen. Det kan låta som en självklarhet att de nya tågen bör vara enkla att stiga på för alla. Moderna tåg har inte längre trappor. Likaså behövs ordentliga handtag att ta tag i liksom att se till att det finns plats för rullstolar. Med anledning av ovanstående vill jag fråga näringsminister : Vilka initiativ avser ministern och regeringen att ta för att säkerställa att de nya tågen blir funktionella och tillgängliga för alla?
fr · H611226 · 2019-02-14 00:00:00 — Fråga 2018/19:226 av (M) till Statsrådet (S) står inför stora utmaningar. Ett nytt akutsjukhus ska byggas för att klara morgondagens vårdbehov. Det finns dock ett stort problem att lösa, nämligen tillgången till elektricitet. Energiförsörjningen i räcker inte till för framtidens sjukvård. är i behov av ett nytt sjukhus, då dagens lokaler inte håller måttet för den vårdkvalitet som krävs. riskeras människors liv och hälsa då patientsäkerheten sätts på spel. Mälarenergi kan inte garantera elförsörjningen vare sig till länets största sjukhus eller till en växande industri i regionen, då den planerade kraftnätsutbyggnaden ligger fram i tiden. Jag vill därför ställa en fråga till statsrådet : Kommer statsrådet och regeringen att se över Svenska kraftnäts utbyggnadsplaner och i så fall när?
fr · H611227 · 2019-02-14 00:00:00 — Fråga 2018/19:227 It-driftssäkerhet i Sveriges skärgårdsområden av (KD) till Statsrådet (S) gick en sjöfiberkabel mellan fastlandet och i sönder. Hushåll och företag saknar tillgång till internet, vilket får stora konsekvenser. Även mobilnätet påverkas av kabelbrottet. I finns det inte minst flera rederier som är beroende av snabba och smidiga kontakter med omvärlden. För dessa orsakar kabelbrottet stora problem. Den trasiga kabeln ägs av som delvis ägs av svenska staten. Bolagets prognos är att problemen ska vara åtgärdade först , det vill säga efter kabelbrottet. Problemen för boende och företag i skärgården fortsätter alltså . Den här gången drabbade kabelbrottet , men detta är inte det enda skärgårdsområdet i . Ytterligare ett stort antal öar runt riskerar att drabbas av liknande problem . I dagens samhälle är kommunikation via internet mycket viktig ur en rad olika perspektiv. Alltifrån ovan nämnda kommunikation inom och mellan företag till personliga bankärenden sker på internet. Internet är en mycket viktig del av vår infrastruktur, och driftssäkerhet är därför av yttersta vikt. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa it-driftssäkerhet i Sveriges skärgårdsområden, såsom i ?
fr · H611228 · 2019-02-15 00:00:00 — Fråga 2018/19:228 Hot mot journalister av (V) till Kultur- och demokratiminister (MP) Enligt rapporten – Journalisters utsatthet från hade av journalisterna utsatts för våld, hot eller trakasserier. Mest utsatta var de journalister som tog upp ämnen som immigration och flyktingskap. Män stod bakom av hoten och trakasserierna. Dessvärre finns det inget som tyder på att hot och trakasserier riktade mot journalister har minskat . Tvärtom vittnar såväl SVT som SR om att antalet hot mot journalister och andra säkerhetsincidenter har ökat kraftigt . Lösningen för våra public service-företag har blivit ökade satsningar på säkerhetsåtgärder. anser att satsningar på säkerhet är viktigt men att det långsiktiga arbetet med att stärka demokratin för att komma till rätta med problemen måste intensifieras. Hot mot journalister skadar den fria åsiktsbildningen, granskningen av våra makthavare, public service och i förlängningen hela vårt demokratiska system. Det är ytterst allvarligt att journalister undviker att bevaka vissa grupper av individer och att skriva om viktiga samhällsfrågor på grund av hot och trakasserier. Jag vill därför fråga kultur- och demokratiminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta med anledning av ökningen av hot och trakasserier riktade mot journalister och den fria åsiktsbildningen?
fr · H611229 · 2019-02-15 00:00:00 — Fråga 2018/19:229 Mängdrabatt för brott av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) har ett system där en person som döms för flera brott i en och samma rättegång får en generös mängdrabatt, vilket bland annat TV4-nyheterna ett flertal gånger rapporterat om. Det är en ordning som skickar fel signaler till den som begår brott. har föreslagit att dagens form av mängdrabatt tas bort och ersätts med ett system där de tre grövsta brotten tillmäts hela straffvärdet vid straffmätningen. En sådan förändring innebär att straffet för den som döms för flera brott i samma rättegång skärps väsentligt. Vi måste markera mycket tydligare än mot upprepad brottslighet. Mot bakgrund av detta vill jag fråga justitie- och inrikesminister följande: Är ministern beredd att genomföra förslag om att slopa dagens form av mängdrabatt?
fr · H611230 · 2019-02-15 00:00:00 — Fråga 2018/19:230 Tingsstället i av (S) till Justitie- och migrationsminister (S) Tingsstället i är ett tingsställe under . På tingsstället i hålls förhandlingar i brottmål som har anknytning till , och kommuner. län är ett vidsträckt län. Därför underlättar verkligen tingsstället i för alla inblandade, inte minst vad gäller resor och möjlighet att infinna sig vid förhandling. Det är enkel resa till . Lagmannen i har beslutat att minska nyttjandet av tingsstället i från till endast en gång . Detta beslut har tagits med motiveringen att det blir för kostsamt för att och sekreterare ska förflytta sig mellan dessa båda orter. I stället ska samtliga berörda och alla valda nämndemän från dessa tre kommuner göra denna resa. Kostnaderna för tingsstället i kvarstår. Det enda man sparar in är dessa få tjänstepersoners resor med mera. Min fråga till justitie- och migrationsminister blir därför: Anser ministern att det är rimligt att en statlig myndighet väljer att spara in resor för några tjänstemän trots att åtgärden ökar resandet för betydligt fler inblandade i aktuella förhandlingar, och anser ministern att agerandet från ligger i linje med den aviserade politiken från regeringen vad gäller möjligheten att bo verka och leva i hela landet och att staten ska verka för decentralisering i stället för motsatsen?
fr · H611231 · 2019-02-14 00:00:00 — Fråga 2018/19:231 Felaktigt användande av föräldraförsäkring av (S) till Statsrådet (S) Det har kommit till min kännedom att det förekommer att kommuners familjerätter brottas med följande problematik: Både sammanboende och gifta par hör av sig och vill att mamman (oftast) ska få ensam vårdnad för gemensamma barn inom äktenskapet . Detta för att ha möjlighet att plocka ut de som inom föräldraförsäkringen annars skulle ha tillfallit den andra föräldern (oftast pappan). Det förekommer också att par efter att ett barn fötts av ogifta men sammanlevande föräldrar där fadern ska skriva på faderskapet önskar ensam vårdnad för mamman så att hon ensam ska kunna använda föräldraförsäkringen. Det finns kommuner som accepterar detta och gör det möjligt. Jag ser flera problem med det. Det ligger väldigt nära fusk med våra gemensamma resurser, och frågetecken uppstår kring barnperspektivet både gällande barnets rätt till sina båda föräldrar och vad som händer om den förälder som fått enskild vårdnad skulle råka illa ut under den tiden. Det är också en helt onödig arbetsbelastning för kommunernas tjänstemän, som har viktigare saker att arbeta med. Jag vill därför fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att få stopp på det här förfarandet?
fr · H611232 · 2019-02-15 00:00:00 — Fråga 2018/19:232 Kärnkraft för klimatets skull av (L) till Miljö- och klimatminister (MP) Klimatet kräver akuta åtgärder. Centralt är att få bort utsläpp som kommer från fossila bränslen. Transportsektorn och industrin måste ställa om, och i januariavtalet finns en rad viktiga åtgärder för att snabba på omställningen och fasa ut fossila bränslen. Mer fossilfri el är centralt för att få till en rejäl omställning. Bedömningar som gjorts är att det kommer att behövas mer el för att kunna ställa om. har en klimatsmart och stabil elproduktion som bygger på vattenkraft, kärnkraft och förnybart. Många andra länder avundas vår elproduktion eftersom de fortsatt är beroende av kol och gas även om man gör stora satsningar på utbyggnad av förnybart. Det är självklart bra att ett land som satt upp mål om att få bort kolen – men det tar . Inte ens om hela världen skulle ha samma ambition som inom förnybar energi skulle omställningen vara tillräcklig. Att få bort koldioxidutsläppen från världens energiproduktion skulle med denna takt ta . Mer måste göras . FN:s klimatpanel räds inte att lyfta fram kärnkraftens roll när det gäller att rädda klimatet. Klimatpanelen konstaterar att det centrala är att elproduktionen är fossilfri, vilket både kärnkraft och förnybar elproduktion är. Glädjande nog börjar allt fler röster höras även i för att lyfta kärnkraftens roll som en dellösning för att rädda klimatet. Jag vill därför fråga miljö- och klimatminister : Hur ser ministern på det faktum att FN:s klimatpanel lyfter fram kärnkraften som en viktig del i klimatomställningen?
fr · H611233 · 2019-02-15 00:00:00 — Fråga 2018/19:233 Flygets utsläpp av växthusgaser av (V) till Miljö- och klimatminister (MP) På det senaste sammanträdet med delgav finansministern en skrivelse från den nederländska regeringen. lyfte de snabbt växande utsläppen från flygsektorn och att denna utsläppsökning inte är i linje med åtaganden om minskade växthusgasutsläpp. pekade på det självklara att EU:s medlemsländer måste vidta skyndsamma åtgärder för att minska flygets utsläpp av växthusgaser och nämnde flygskatt eller skatt på flygbränsle som alternativ. ville ha en diskussion om flygets utsläpp på kommande Ekofinmöte . arrangerar också en konferens om hur flygets utsläpp ska kunna minska. Jag välkomnar det nederländska initiativet och hoppas att den också gör det, till exempel på Ekofinsammanträdet, på kommande ministerråd och genom att aktivt delta på flyg- och klimatkonferens . Det är viktigt att progressiva klimatröster upp när de hörs inom EU. Med anledning av vad som anförts ovan vill jag fråga miljö- och klimatminister : Avser ministern att agera för att stödja det nederländska förslaget om att minska flygets utsläpp av växthusgaser, och i så fall på vilket sätt?
fr · H611234 · 2019-02-15 00:00:00 — Fråga 2018/19:234 Korruptionen i av (M) till Statsrådet (S) Korruption är ett allvarligt brott som undergräver förtroendet för demokrati, förhindrar tillväxt och bidrar till minskad rättstrygghet. Det socialdemokratiskt styrda är ett av de mest korrupta länderna i EU med en regering som aktivt legaliserat korruption. innehar nu ordförandeskapet i EU, vilket sätter strålkastarljuset på landet och ställer krav på en fungerande statsapparat. Den tidigare vice statsministern och socialdemokratiske partiledaren dömdes till fängelse för maktmissbruk och försök till korruption. I ett förslag som regeringen sedermera fick dra tillbaka föreslog denna att amnesti skulle beviljas alla personer som utreddes för korruption . agerande har bidragit till att nu genomgår ett artikel sju-förfarande, vilket innebär att riskerar att förlora sin rösträtt. Det är viktigt att konsekvent stå upp för demokrati och rättsstatens principer och inte acceptera regimer som inte följer dessa. Därför är det angeläget att också agerar när det gäller och förekomsten av korruption i landet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Är regeringen beredd att agera för att korruptionen i ska minska, och i sådant fall på vilket sätt?
fr · H611235 · 2019-02-15 00:00:00 — Fråga 2018/19:235 Attacker från djurrättsaktivister av (M) till Statsrådet (S) bönder upplever en allt större rädsla för att deras djurbesättningar ska skadas av så kallade djurrättsaktivister. Enligt en enkät från upplever bönderna att attacker från djurrättsaktivister riktade mot bönder har ökat . Enligt undersökningen handlar djurrättsaktivisternas attacker om intrång i bostäder, skadegörelse, telefonterror, misshandel och hot. var det framför allt mink- och pälsdjursuppfödare som drabbades av djurrättsaktivisterna, men numera drabbas även mjölkbönder, äggproducenter, hästägare och fiskodlare. Risken för att utsättas för brott utgör naturligtvis en stor psykisk belastning för bönderna, och det blir allt vanligare att bönder avstår från att säga att de håller djur eller rent av att de är bönder. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet och regeringen att vidta för att minska risken för att djurhållande bönder ska utsättas för hot eller skadegörelse från djurrättsaktivister?
fr · H611236 · 2019-02-15 00:00:00 — Fråga 2018/19:236 av (V) till Finansminister (S) har beslutat att lägga ned kontoren på tre mindre orter i landet. Självklart får det konsekvenser för verksamheten, för dem som är beroende av deras tjänster, för de anställda och för kommunens arbetsmarknad. , som hade drygt 6 000 ärenden , kommer att vara helt utan kronofogdens närvaro. Avstånden ökar dramatiskt. Detta är självklart en fråga som berör oss riksdagsledamöter, och vi vill gärna besöka de anställda på kontoren och höra hur de ser på beslutet. Men det blir vi nekade att göra. Kronofogden har i ett mejl till de anställda nekat dem att ta emot besök från förtroendevalda i myndighetens lokaler. Det är ytterst anmärkningsvärt. En statlig myndighet försöker förhindra förtroendevalda från och de anställda att föra en dialog. På så sätt agerar en statlig myndighet så att yttrandefriheten inskränks. Jag vill därför fråga finansminister : Avser ministern att agera för att ändra på detta förhållningssätt från ?
fr · H611237 · 2019-02-15 00:00:00 — Fråga 2018/19:237 av (V) till Finansminister (S) har beslutat att lägga ned kontoren i bland annat . Självklart får det konsekvenser för verksamheten, för dem som är beroende av deras tjänster, för de anställda och för kommunens arbetsmarknad. Dessutom ställs hela , med drygt 6 000 ärenden , helt utan kronofogdens närvaro. Avstånden ökar dramatiskt. Detta är självklart en fråga som berör oss riksdagsledamöter då vi vill höra hur de anställda på kontoren ser på saken. Självklart har jag tagit del av hur kommunen ser på det också. Men när jag skulle besöka kontoret i , det vill säga en statlig myndighet i det län jag representerar i , blev jag nekad. Kronofogden har i ett mejl till de anställda nekat dem att ta emot besök från förtroendevalda i myndighetens lokaler. Det är ytterst anmärkningsvärt. En statlig myndighet försöker förhindra förtroendevalda och de anställda att föra en dialog. En statlig myndighet agerar så att yttrandefriheten inskränks. Jag vill därför fråga finansminister : Vad avser ministern att göra för att ändra på det sätt agerar?