ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H611568 · 2019-04-24 00:00:00 — Fråga 2018/19:568 Bonus–malus av (C) till Finansminister (S) I samband med ”dieselgate” framkom det hur olika biltillverkare påverkat programvaran i bilen till sin fördel vid olika tester. Att kunna påverka programvaran i bilen är dock inget nytt. På marknaden finns ett otal sätt att helt öppet ändra bilens programvara. Vanligast är att låta bilen tro att för lite bränsle sprutas in i motorn. Det ökar bilens prestanda och även bränsleförbrukningen och utsläppen – alltså ett slags medveten, laglig dieselgate. Det finns ett otal företag som erbjuder den här typen av tjänst. De flesta sätter fordonets orginalgarantier ur spel, men inte alla. Polestar är ett exempel på motsatsen, där alla Volvos garantier gäller och där omprogrammeringen är helt medveten och öppen. BMW har liknande program. Problemet i sammanhanget är att fordonsskatten och bonus–malus är baserat på originalbilens värden och inte det som sker i samband med en chippning, eller prestandaoptimering, som branschen själv gärna säger. Det gör att du kan förändra bränsleförbrukningen i bilen och därmed öka utsläppen till det sämre men behålla en lägre skattenivå. Det går emot hela poängen med bonus–malus. Det rimliga är att med ändrade förutsättningar krävs också en omräkning av skatten och påverkan på eventuella andra styrmedel som finns tillgängliga och som påverkas. Min fråga till finansminister blir därför: Har ministern uppmärksammats på problemet, och vad avser i så fall ministern och regeringen att göra för att hindra att problemet påverkar fordonsbeskattningen?
fr · H611569 · 2019-04-24 00:00:00 — Fråga 2018/19:569 IS-terrorister inför rätta i av (SD) till Utrikesminister (S) Enligt kan brittiska IS-terrorister komma att ställas inför rätta i . Skälen till detta är flera, men främst handlar det om att det är enklare att på plats avgöra om individerna begått något brott samt att de straffas i det land där brotten har begåtts och där människor har drabbats av deras gärningar. Vidare väljer att betala för att fängsla terroristerna på grund av risken att de annars kan komma att begå brott i . inrikesminister har tillsammans med utrikesminister beordrat personal att förbereda för en krigsförbrytartribunal på plats. Den är tänkt att vara uppbyggd efter samma modell som den tribunal som inrättades av efter folkmordet i . Dessa nyheter är naturligtvis mycket glädjande för såväl det brittiska folket som . Med anledning av ovanstående önskas utrikesminister svara på följande fråga: Kan det vara aktuellt för att likt verka för att IS-terrorister med svenskt medborgarskap som befinner sig i , eller i något annan land, ska ställas inför rätta och straffas i eller närliggande områden?
fr · H611570 · 2019-04-24 00:00:00 — Fråga 2018/19:570 Jakt med löshund som kulturarv av (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) Den svenska jakten med löshund är en unik och djupt rotad tradition i med anor långt tillbaka flera generationer. En klassning som kulturarv är en viktig pusselbit för att kunna bevara jakten med löshund . Denna uppfattning delas också av och , som gärna ser att jakt med löshund klassas som kulturarv och förs upp på FN-organets lista. Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Tänker ministern ta några initiativ för att klassa jakt med löshund som kulturarv?
fr · H611571 · 2019-04-24 00:00:00 — Fråga 2018/19:571 Resurserna till av (SD) till Arbetsmarknadsminister (S) Regeringen har sagt att arbetet med arbetsmiljön är en prioriterad fråga, som man kan konstatera att det enligt egna rapporter saknas pengar för att ens kunna fullfölja dagens uppdrag. Regeringen väljer att inte tillföra mer resurser till i vårändringsbudgeten, vilket gör att myndigheten ser med stor oro . Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att mildra de effekter som uteblivet stöd innebär för myndigheten och dess arbete för en förbättrad arbetsmiljö?
fr · H611572 · 2019-04-24 00:00:00 — Fråga 2018/19:572 Folkmordet i dåvarande av (V) till Utrikesminister (S) är det folkmordet på armenier, assyrier/syrianer, kaldéer och pontiska greker i dåvarande . , , kommer människor världen över att hedra minnet av alla de kvinnor, män och barn som mördades i folkmordet. Enligt talesättet läker tiden alla sår. Det är inte sant. För att sår ska läka krävs erkännande och upprättelse. Därför är det så viktigt att vi erkänner folkmordet och att vi hedrar alla dem som mördades i folkmordet genom att lära av historien. Många svenskar är ättlingar till folkmordets offer. Folkmordet är också en del av vår historia. Därför är det extra viktigt att erkänner folkmordet. beslutade på initiativ från bland andra att erkänna folkmordet . Det var ett viktigt och uppskattat beslut som tyvärr varken den dåvarande borgerliga regeringen eller den efterföljande S-MP-regeringen har velat genomföra. Inför valet lovade Socialdemokraternas partiledare att driva frågan om att regeringen skulle erkänna folkmordet om Socialdemokraterna skulle vinna valet. Socialdemokraterna har också ett kongressbeslut om att kalla händelserna ett folkmord och att trycka på för att även skulle erkänna det. meddelade statsministern att regeringen inte har några planer på att erkänna folkmordet. har riksdagsval hållits och styrs av en ny regering, även om den består av samma partier. Mot denna bakgrund vill jag, på årsdagen av folkmordet på armenier, assyrier/syrianer, kaldéer och pontiska greker i dåvarande , fråga utrikesminister : Avser ministern att ta några initiativ för att regeringen ska följa beslut att erkänna folkmordet på armenier, assyrier/syrianer, kaldéer och pontiska greker i dåvarande som ett folkmord?
fr · H611573 · 2019-04-25 00:00:00 — Fråga 2018/19:573 De transportpolitiska målen av (C) till Infrastrukturminister (S) I de transportpolitiska målen slås fast att transportsektorn ska bidra till att uppnå miljökvalitetsmålen. Trots detta har medvetna förändringar genomförts av Transportstyrelsen av det regelverk som styr kontrollbesiktningen av fordon. Dessa förändringar kan knappast ligga i linje med eller regeringens ambitioner på klimat- och miljöområdet och riskerar dessutom att strida mot EU:s direktiv på området. Enligt EU-direktiv /45 ska värdet för så kallad korrigerad absorptionskoefficient, det vill säga röktätheten i avgaserna, som fastställs vid typgodkännande av en motortyp, gälla som gränsvärde vid kontrollbesiktning, när detta värde finns att tillgå. har använt sig av detta så kallade skyltvärde, fram tills det togs bort vid föreskriftsförändringen till förmån för klart högre generella gränsvärden. Detta ska enligt direktivet bara ske om något skyltvärde inte finns att tillgå, vilket alltså inte är fallet för modernare bilar i en svensk kontext. Andra exempel på förändringar är att ansvarig myndighet valt att undanta dieselfordon från den utsläppskontroll som i övrigt anges för dieselfordon. Detta trots att avgasrening och andra miljöfunktioner ofta är sämre i äldre fordon. Vidare har funktionskravet på bilars omborddiagnossystem tagits bort, något som försvårar möjligheten till kontroll av förekomst av manipulering av avgasreningssystem och mätarställning. Statistik från branschen visar att förändringen av regelverket redan har gett avsevärda effekter i verkligheten. Andelen fordon som underkänns av miljöskäl har mer än halverats sedan regelverket infördes. För de äldsta dieselbilarna, Euro 1, har andelen miljöunderkända fordon minskat från till . För den mest moderna miljöklassen, Euro 6, har andelen underkända dieselfordon minskat från till . För de mest moderna bensinbilarna har underkännandefrekvensen minskat från till . I 1 § förordning 2008:1300 framgår att Transportstyrelsen ska verka för att de transportpolitiska målen uppnås, och i 14 § framgår att myndigheten ska verka för att det generationsmål för miljöarbetet och de miljökvalitetsmål som har fastställt nås och att myndigheten vid behov ska föreslå åtgärder för miljöarbetets utveckling. De genomförda regelförändringarna stämmer inte överens med de instruktioner myndigheten fått av regeringen i förordningen och kan inte heller beskrivas som en utveckling av miljöarbetet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga infrastrukturminister : Anser ministern att Transportstyrelsen uppfyller sitt uppdrag så som det bland annat uttrycks i 1 § och 14 § i instruktionen till myndigheten?
fr · H611574 · 2019-04-25 00:00:00 — Fråga 2018/19:574 Utredning av internationella adoptioner av (C) till Socialminister (S) adopterades många barn till från andra länder. kom kunskapen fram att alla adoptioner inte skett på ett korrekt sätt. Föräldrarna i de adopterande länderna var inte alltid medvetna om att deras barn adopterades till en annan familj. tillbaka pågår en stor utredning i för att fastställa om det pågick några oegentligheter i samband med adoptioner därifrån till bland annat . Ofta behövs kunskaper från fler när utredningar ska göras för att det ska bli en så helhetstänkande bild som möjligt. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Hur bidrar svenska myndigheter till utredningen i ?
fr · H611575 · 2019-04-25 00:00:00 — Fråga 2018/19:575 Upprättelse efter folkmordet mot armenier av (SD) till Utrikesminister (S) förknippas för många assyrier, armenier, greker och andra kristna med startskottet för folkmord mot kristna. hålls därför många minnesceremonier runt om i landet för att hedra minnet av de miljontals människor som mördades, varav flera har en koppling till de över tvåhundratusen svenskar som har assyrisk, armenisk och grekisk bakgrund. Trots att 2010 beslutade att rikta ett tillkännagivande om ett erkännande av folkmordet och trots att Socialdemokraterna, som vann valet (och 2018), lovat att driva fram ett erkännande har fortfarande inget erkännande av folkmordet skett från regeringen. Mot bakgrund av vad vi sett till följd av Islamiska statens fruktansvärda härjningar blir vi påminda om vilka fasor som kan vänta civila om de befinner sig i fel område vid fel tillfälle och tillhör fel folkgrupp. antog det libyska ministerrådet en resolution som erkände utrotning av ottomanska armenier som folkmord. Landet bidrog därmed med det trettionde erkännandet från det internationella samfundet. Under ett möte med Irakambassadör sa ordföranden i nationella religiösa råd, Sheikh , att måste be om ursäkt för "det omänskliga brott som begåtts i ". I och med detta valde främsta muslimska andliga ledare att officiellt uppmana att be om ursäkt för folkmordet. Ett erkännande av folkmordet kommer inte att ändra vad som skett. Det innebär däremot någon form av upprättelse för offren av folkmordet och för dem som stått offren nära. Det är för mig fullkomligt oförståeligt att inte kan gå lika långt som dessa länder. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Varför erkänner interegeringen, likt länder som , att ett folkmord har skett, och avserregeringen att i likhet med andliga ledare begära en officiell ursäkt fördetta brott från ?
fr · H611576 · 2019-04-25 00:00:00 — Fråga 2018/19:576 EU-böter av (C) till Statsrådet (S) EU: s generaldirektorat för jordbruk och landsbygdsutveckling har aviserat att riskerar att få hundratals miljoner i böter då inte hanterat den kontroll och uppföljning som EU kräver efter att stödutbetalning gjorts. I värsta fall kan denna bötessumma dessutom bli ännu högre då det aktuella vitet endast omfattar åren 2015–2017. Enligt vad man kan läsa i olika jordbrukstidningar menar den berörda myndigheten att man inte prioriterat kontrollverksamheten då man i stället fokuserat på utbetalningarna av stöden. Dessa har i sin tur också släpat efter, vilket beror på att haft problem med sitt it-system. Exakt hur illa det blir med dessa böter återstår att se. har fortfarande möjligheten att uppnå någon form av förlikning med EU, men det kan lika gärna bli ytterligare böteshot. Med anledning av det ovan nämnda är min fråga till statsrådet : Kommer ministern, om det visar sig att får böta dessa enorma summor, att säkerställa att enskilda lantbrukare inte behöver betala för Statens jordbruksverks misstag?
fr · H611577 · 2019-04-25 00:00:00 — Fråga 2018/19:577 Internationella adoptioner av (C) till Socialminister (S) adopterades många barn till från andra länder. kom kunskapen fram att alla adoptioner inte skett på ett korrekt sätt. Föräldrarna i de adopterande länderna var inte alltid medvetna om att deras barn adopterades till en annan familj. Detta är en katastrof för de familjer som drabbas, och det får inte ske igen. För att det svenska adoptionssystemet ska fortsätta ha en legitimitet behöver vi säkerställa att vi gör allt för att det inte ska ske igen. har vi mer kunskap än vad vi hade . Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vad ämnar ministern och regeringen göra för att säkerställa att internationella adoptioner sker frivilligt för alla inblandade parter?
fr · H611578 · 2019-04-25 00:00:00 — Fråga 2018/19:578 Initiativ efter utredning av internationella adoptioner av (C) till Socialminister (S) adopterades många barn till från andra länder. kom det fram att alla adoptioner inte skett på ett korrekt sätt. Föräldrarna i de adopterande länderna var inte alltid medvetna om att deras barn adopterades till en annan familj. tillbaka pågår en stor utredning i för att fastställa om det pågick några oegentligheter i samband med adoptioner därifrån till bland annat . Med anledning av att denna utredning har påbörjats är det vuxna män och kvinnor som blev adopterade som undrar hur det egentligen gick till runt deras egen adoption. Om just de var barn som inte var tänkta att adopteras bort. För dessa personer är det en svår situation. Att veta sina rötter är för många människor viktigt, och i dessa fall kan det bli ännu viktigare. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vilka initiativ kommer ministern och regeringen att ta efter att utredningen är genomförd i för att de som bor i ska få klarhet i vad som hänt?
fr · H611579 · 2019-04-25 00:00:00 — Fråga 2018/19:579 Bristande kvalitet på landets lärarutbildningar av (L) till Statsrådet (S) har presenterat sin utvärdering av lärarutbildningen, med undantag för ämneslärarutbildningen. Det är en omfattande granskning som ger en bredare bild av lärarutbildningarna, i synnerlighet inom förskola och grundskola. Detta är något vi efterfrågat tidigare från Liberalerna. Att hälften av de utvärderade lärarutbildningarna kritiseras för bristande kvalitet är oerhört allvarligt. Det är uppenbart att flera lärosäten bedriver en verksamhet som inte håller måttet, och kritik riktas också mot lärarutbildningarna med krav på åtgärder. Problemet, enligt mig, är att berörda lärosäten har fått på sig för att rätta till dessa brister. Att viktiga, och för samhället helt centrala, utbildningar som lärarutbildningen får sådan omfattande kritik är oroande och borde sända en varning till regeringen. I princip samtliga lärosäten bedriver lärarutbildning, och antalet utbildningsplatser har ökat. Dock är det inte antalet platser som är problemet utan att söktrycket är för lågt. Därför är Liberalerna angelägna om att lyfta yrkets status. Lärosäten ska inte få bedriva verksamhet om de inte kan leverera en utbildning med hög kvalitet. Utbildningen ska innefatta en fungerande VFU-verksamhet, vilket är avgörande för studenternas praktiska färdigheter. Det krävs även en fungerande handledning eller att utbildningen har en god forskningsanknytning. Kan inte detta tillhandahållas måste examenstillstånden återkallas, alternativt att lärosätena själva inser att de inte har möjlighet att bedriva undervisningen och därför avvecklar den aktuella utbildningen. Det är mycket hård kritik som riktar mot en stor del av landets lärarutbildningar. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att komma åt ovannämnda problem och höja kvaliteten på lärarutbildningarna?
fr · H611580 · 2019-04-26 00:00:00 — Fråga 2018/19:580 miljö- och klimatmål av (C) till Miljö- och klimatminister (MP) Luftföroreningar och skadliga utsläpp från trafiken är ett hot mot människors hälsa och mot miljön. leder föroreningar från vägtrafiken till tusentals dödsfall i , och är inte skonat trots vår relativt sett bra luftmiljö. Att förbättra luftkvaliteten är ett politiskt mål, uttryckt i miljökvalitetsmålet luft. I de transportpolitiska målen slås fast att transportsektorn ska bidra till att uppnå miljökvalitetsmålen. Trots detta har medvetna förändringar genomförts av det regelverk som styr kontrollbesiktningen av fordon, förändringar som knappast kan ligga i linje med eller regeringens ambitioner på klimat- och miljöområdet och som dessutom strider mot EU:s direktiv på området. Enligt EU-direktiv /45 ska värdet för så kallad korrigerad absorptionskoefficient, det vill säga röktätheten i avgaserna, som fastställs vid typgodkännande av en motortyp gälla som gränsvärde vid kontrollbesiktning, när detta värde finns att tillgå. har använt sig av detta så kallade skyltvärde, fram tills det togs bort till förmån för klart högre generella gränsvärden. Detta ska enligt direktivet bara ske om något skyltvärde inte finns att tillgå, vilket alltså inte är fallet för modernare bilar i en svensk kontext. Andra exempel på förändringar är att Transportstyrelsen valt att undanta dieselfordon från den utsläppskontroll som i övrigt anges för dieselfordon. Detta trots att avgasrening och andra miljöfunktioner ofta är sämre i äldre fordon. Vidare har funktionskravet på bilars omborddiagnossystem tagits bort, något som försvårar möjligheten till kontroll av förekomst av manipulering av avgasreningssystem och mätarställning. Statistik från branschen visar att förändringen av regelverket redan har gett avsevärda effekter i verkligheten. Andelen fordon som underkänns av miljöskäl har mer än halverats sedan regelverket infördes. För de äldsta dieselbilarna, Euro 1, har andelen miljöunderkända fordon minskat från till . För den mest moderna miljöklassen, Euro 6, har andelen underkända dieselfordon minskat från till . För de mest moderna bensinbilarna har underkännandefrekvensen minskat från till . Med anledning av ovanstående vill jag fråga miljö- och klimatminister :
fr · H611581 · 2019-04-26 00:00:00 — Fråga 2018/19:581 Pensionärer hos Kronofogden av (M) till Finansminister (S) Antalet skuldsatta pensionärer har ökat kraftigt . Vid det senaste årsskiftet hade drygt 40 000 pensionärer skulder hos Kronofogden. Tillsammans var de skyldiga . Många pensionärer har varit skuldsatta , långt innan de fyllt . Enligt Kronofogden visar analyser att det nu blir allt fler som hamnar hos Kronofogden med skulder. Enligt Kronofogden känner många äldre skam över att de har hamnat i skuld hos Kronofogden, och därför är de svåra att nå och hjälpa via exempelvis kommunernas skuldrådgivning. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Vad avser ministern att göra för att färre pensionärer ska hamna hos Kronofogden?
fr · H611582 · 2019-04-26 00:00:00 — Fråga 2018/19:582 Information om rökfria utomhusmiljöer av (L) till Socialminister (S) ska det bli rökfritt på uteserveringar och andra allmänna platser utomhus genom den tobakslag antog (2018:2088). En viktig faktor för lyckat genomförande är att allmänheten får information om den nya lagen. Erfarenheten , då inomhusserveringar blev rökfria, är mycket positiv. Efter ett mer än årslångt informationsarbete blev genomförandet en stor framgång – noterades en efterlevnad på . Exempel på bristfälligt informationsarbete är däremot införandet av såväl rökfria skolgårdar som åldersgräns för inköp av tobak. efter lagarnas införande efterlevs de fortfarande inte. , som har ansvar för tobaksfrågorna, anger att det inte finns medel för information om den nya lagen om vissa rökfria utomhusmiljöer därför att beslut om lagen kom först och att de medel som finns i ANDT-strategin redan var intecknade för andra aktiviteter. Informationsinsatser måste alltid vara en väsentlig del av införande av nya lagar. Saknas kunskap hos allmänheten om vad som kommer att gälla och varför riskerar den aktuella lagstiftningen att inte få den efterlevnad som behövs. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Kommer ministern och regeringen att vidta åtgärder för att allmänheten ska tillförsäkras kunskap om och förståelse för den nya lagstiftningen om rökfria utomhusmiljöer?
fr · H611583 · 2019-04-26 00:00:00 — Fråga 2018/19:583 Rutiner för handläggning av bilstöd av (L) till Socialminister (S) Sedan den nya lagen om bilstöd infördes får den som ansöker om nytt stöd vänta betydligt längre på besked . Det finns flera exempel på personer som har fått vänta på att få ett slutgiltigt beslut om inköps- och anpassningsbidrag. gav regeringen och i uppdrag att analysera varför. I var sin rapport ger nu de båda myndigheterna sina respektive förklaringar. Enligt har den genomsnittliga handläggningstiden från ansökan till utbetalt anpassningsbidrag ökat före lagändringen efter. För den som bara ansöker om grundbidrag har handläggningstiden fördubblats, före lagändringen till 94 efter. har kostnader för besluten ökat. var kostnaden för ett bilstödsbeslut i genomsnitt högre än året före lagändringen. Därtill har kostnaderna för och Mobilitetscenters utredningar ökat . uppfattning är att bristande tillit för bedömningar inneburit att resurser ofta har använts för att förklara varför vissa anordningar varit nödvändiga. Det var en enig riksdag som fattade beslut om ändrade rutiner för bilstöd. Tanken var att de skulle gå snabbare och smidigare. De konsekvenserna som förändringen har fått är de rakt motsatta och ytterst allvarliga. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vilka åtgärder har ministern och regeringen vidtagit med anledning av rapporterna från och ?
fr · H611584 · 2019-04-26 00:00:00 — Fråga 2018/19:584 Pråmtrafik som ett femte trafikslag av (SD) till Infrastrukturminister (S) har haft möjlighet att nyttja inre vattenvägar. Då inre vattenvägar inte korsar någon annan nation har möjlighet att anpassa regelverket efter de förutsättningar som passar oss som nation. Trafiken på våra inre vattenvägar har dock inte tagit fart i den omfattning som varit önskvärd, men det finns en framtida potential som bland annat innebär att transporter på väg kommer att avlastas. Det finns därmed en stor potential och företag som vill köra gods på pråm samt redare som vill leverera dessa transporter, men det är för dyrt och regelverket behöver ses över. I EU är pråmtrafiken premierad och införd som ett femte trafikslag. Pråmtrafiken räknas där som ett landbaserat trafikslag och är ett alternativ till lastbilen. Pråmar är specialiserade för sin last (bulk, bränsle, container eller till exempel rorolaster) och deras konstruktion och teknik är anpassade för trafik i trånga vatten, i kanaler och i stadsmiljöer. Ett genomsnittligt pråmfartyg ersätter 100 lastbilar, vilket gör de mycket effektiva och miljövänliga och att de minskar transporter på väg. Det finns därmed många fördelar med att följa EU:s exempel att införa pråmtrafik som ett femte trafikslag som innebär lättnader i regelverket. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern att införa pråmtrafik som ett femte trafikslag?