ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H712634 · 2019-12-19 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:634 av (M) Konsumentskydd vid köp av programpaket har frågat mig om jag anser att konsumentskyddet vid köp av programpaket är tillfredsställande eller att det behöver förändras. För regeringen är det viktigt att konsumentskyddsreglerna är moderna och anpassade för dagens förhållanden. antogs två EU-direktiv på konsumenträttens område. De innehåller konsumentskyddsregler vid köp av varor och vid tillhandahållande av digitalt innehåll och digitala tjänster. Regeringen har tillsatt en utredning som just nu överväger hur dessa direktiv ska genomföras i . Utredningen ska redovisa sitt uppdrag . Vidare har ett EU-direktiv på området för elektronisk kommunikation antagits. Det innehåller konsumentskyddsregler för programpakettjänster som tillhandahålls tillsammans med t.ex. en internetanslutningstjänst. Direktivet avses genomföras i svensk rätt . Det pågår alltså ett arbete med att ta fram nya konsumentköpregler.
frs · H712637 · 2019-12-30 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:637 av (M) Sillfisket i har frågat mig om sillfisket i kommer att stängas , och vilka åtgärder jag kommer att vidta för att minimera den ekonomiska skadan för berörd fiskenäring. Kommissionen presenterade ett förslag till förordning om fiskemöjligheter för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i . Utöver förslag till kvoter innebar det också lekstängningsperioder för att skydda torsk. Analys av de föreslagna lekstängningsperioderna gav vid handen att endast fartyg som fiskar med passiva redskap, exempelvis garn, på grundare vatten än skulle tillåtas , vilket innebär att fiske av sill och andra arter med aktiva redskap såsom trål och vad eller fiske från fartyg större än eller fiske på djupare vatten än skulle förbjudas. Kommissionens förslag diskuterades vid Jordbruks- och fiskerådet . Vid rådsmötet verkade jag, i linje med den ståndpunkt jag fått fullt stöd i för att driva, för att nästa års fiske ska vara miljömässigt hållbart på lång sikt och förvaltas på ett sätt som är förenligt med målen om att uppnå nytta i ekonomiskt, socialt och miljömässigt hänseende samt att bidra till att trygga livsmedelsförsörjningen. I linje med detta verkade jag således för hållbara kvotnivåer, vilket i allt väsentligt uppnåddes. Jag verkade också för att lekstoppen för att skydda torsk inte oproportionerligt skulle drabba det svenska småskaliga kustnära fisket, vilket det inte fanns tillräckligt stöd för. Resultatet är nu alltså att endast fartyg som fiskar med passiva redskap på grundare vatten än tillåts fiska , medan annat fiske är förbjudet , vilket då drabbar både sillfiske och fiske av andra arter. I områdena 25 och 26 har lekstängningsperioden förlagts till och med augusti, medan den i område 24 förlagts . Jag följer utvecklingen av det svenska yrkesfisket, särskilt det småskaliga och kustnära fisket. I sammanhanget är även myndigheternas samordning och helhetsperspektiv på problembilden viktigt. när förordningen om fiskemöjligheter i har antagits analyserar vi och för dialog om huruvida något behöver göras på kort sikt för att mildra de negativa effekterna av den antagna förordningen för berörda yrkesfiskare, beredningsföretag och kustsamhällen. I det lite mer långsiktiga perspektivet ingår arbetet med att utforma det svenska programmet för Europeiska havs- och fiskerifondens nästa programperiod, 2021–2027. Även i detta arbete är berörda parter, bl.a. yrkesfiskets organisationer, involverade. Programmet kommer att vara ett av de viktigaste finansiella verktygen för att hantera fiskerinäringens framtida utveckling. Jag vill också passa på att understryka att förordningen är en ettårig förordning och att motsvarande beslut kommer att föregås av en ny förhandling i rådet. Detta är en fråga jag fortsatt kommer vara engagerad i. I detta arbete är berörda parter, bl.a. yrkesfiskets organisationer, viktiga att involvera. Här måste alla jobba tillsammans för att hjälpas åt att hitta lösningar och hur vi gör det bästa utifrån de förutsättningar som finns . För regeringen är det viktigt att man ska kunna bo och verka på landsbygd och kustsamhällen i hela .
frs · H712638 · 2019-12-19 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:638 av (M) Regionala skillnader i hjärtvård har frågat mig vilka konkreta åtgärder på nationell nivå som jag avser att vidta för att kraftigt minska de regionala skillnaderna inom hjärt-kärlsjukvården. En jämlik vård är en prioriterad fråga för regeringen. Patientens behov ska styra vilken vård som ges, oberoende av var i landet man bor. nationella riktlinjer för hjärtsjukvård uppdaterades . leder även arbetet med nationell högspecialiserad vård. Målet är att hälso- och sjukvårdens kunskap, kvalitet och patientsäkerhet ska fortsätta förbättras. En viktig del är att hjärtsjukvården utvecklas med nya effektiva behandlingsmetoder. ingick därför Rådet för styrning ett partnerskap med regionernas system för kunskapsstyrning. Det stärker förutsättningarna för att rätt kunskap ska användas i mötet med och handläggningen av patienter över hela landet.
frs · H712639 · 2019-12-30 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:639 av (C) Postmarknaden har frågat mig vad jag avser göra med rapporten postmodern framtid. Arena för framtidens distribution har inte överlämnat någon rapport med namnet En postmodern framtid till Infrastrukturdepartementet men däremot en promemoria med rubriken för framtidens distribution i samband med att jag hade ett möte med dem . På mötet och i promemorian diskuterades bland annat de fallande brevvolymerna och konkurrenssituationen på postmarknaden. Digitaliseringen av samhället fortsätter att förändra postmarknaden i grunden. Samhällets behov av olika posttjänster förändras i allt snabbare takt och postoperatörernas utmaningar att möta olika aktörers behov och önskemål fortsätter. Regeringen följer mycket noga utvecklingen på postområdet, både när det gäller utvecklingen för den samhällsomfattande posttjänsten och för postmarknaden i stort.
frs · H712642 · 2019-12-20 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:642 av (C) Samhällsekonomisk analys vid tillståndsgivning för elkraftsledning har frågat mig hur jag ser på förslagen från med flera om att samhällsekonomiska analyser ska ges en plats i den framtida planeringen för elnätsutbyggnad? Beredningen av och förslagen om samhällsekonomiska lönsamhetsbedömningar vid tillståndsprövning pågår i . Inom en relativt snar framtid bör dock regeringen kunna ge besked om hur vi avser att gå vidare med denna fråga.
frs · H712646 · 2019-12-19 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:646 av (M) Organdonation har frågat mig när jag avser att plocka fram ur byrålådan och lägga fram lagförslag för att öka möjligheterna att få fler . Organdonation är en mycket viktig fråga. För att förstärka statens roll i det donationsfrämjande arbetet fick 2018 ett förtydligat uppdrag i frågor som rör donation. I samband med det fick myndigheten också i uppdrag att inrätta ett nationellt donationsfrämjande centrum. Mycket positivt är att antalet personer som i donationsregistret gör sin vilja känd ökar. initierar en nationell kampanjvecka, Donationsveckan. Under årets vecka, som hölls , sattes nytt rekord. Drygt 21 000 anmälningar till registret inkom , vilket är en ökning jämfört med och den klart högsta siffran sedan veckan genomfördes första gången . Vidare var (2016–2018) de bästa vad gäller antalet . Utvecklingen går alltså i rätt riktning, men mer måste göras. Donationsverksamheten ska ha bra och tydliga legala förutsättningar. Precis som frågeställaren skriver behövde den utredning som tillsattes av den dåvarande borgerliga regeringen kompletteras. Ett nytt betänkande, Organbevarande behandling för donation (SOU 2019:26), lämnades i år och förslagen har varit ute på remiss, helt i enlighet med grundlagens krav. Betänkandet och remissvaren bereds nu vidare i .
frs · H712647 · 2019-12-19 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:647 av (M) Inskränkningar av privata sjukvårdsförsäkringar har frågat mig vilka begränsningar av privata sjukvårdsförsäkringar som jag ser framför mig och vilka initiativ jag avser att ta för att nå de begränsningar som åsyftas. Grundprincipen i svensk hälso- och sjukvård är att vården ska ges efter behov och på lika villkor för hela befolkningen. Det är den enskildes hälsotillstånd som ska avgöra vårdinsatsen, aldrig den enskildes betalningsförmåga. Så sent som lämnade regeringen en proposition till med förslag som syftade till att privata försäkringspatienter inte ska kunna gå före i kön till den offentligfinansierade vården. Tyvärr saknades då en majoritet i för de förslag som regeringen lämnade. Förslagen kunde därför inte genomföras, vilket är olyckligt. Jag ser fram emot att fortsätta diskutera förändringar inom det här området.
frs · H712648 · 2019-12-19 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:648 av (M) Tillgänglighet i primärvården har frågat mig hur jag avser att stärka tillgängligheten i primärvården. Jag instämmer i att tillgängligheten behöver bli bättre i svensk hälso- och sjukvård, inte minst i primärvården. Människor ska kunna lita på att de kan få hjälp hos sin vård- eller hälsocentral. Det är regionerna som har det huvudsakliga ansvaret för att den nära vården är tillgänglig och håller hög kvalitet. Regeringen vidtar dock flera åtgärder som alla syftar till att stärka primärvården som första linjens hälso- och sjukvård. I det ingår självklart den reformeringen av primärvård som regeringen nu tar fram. Vidare tecknar regeringen och Kommuner och Regioner en rad överenskommelser som tydligt stödjer utvecklingen mot en mer nära och tillgänglig vård, däribland en samlad satsning på 2019 för att göra primärvården mer jämlik, tillgänglig och patientcentrerad samt för att stödja omställningen till en god och nära vård. Därtill avsätts 2020, baserat på regionernas prestationer, för att fler patienter ska få en medicinsk bedömning i primärvården genom den överenskommelse om ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården som regeringen beslutade om. Regeringen avser att generellt avsätta 2020 för att fortsatt stödja utvecklingen av hälso- och sjukvården med fokus på primärvården.
frs · H712649 · 2019-12-20 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:649 av (M) Bevarandet av har frågat mig vad jag avser att göra för att tillse bevarandet av . En av regeringens viktigaste kulturpolitiska prioriteringar är att kulturen ska vara tillgänglig och ha goda villkor i hela landet. För att de nationella kulturpolitiska målen ska kunna uppfyllas är samspelet mellan stat, region och kommun en viktig förutsättning. Staten lämnar genom kultursamverkansmodellen ett betydande statligt bidrag om ca som landets regioner samt (dock inte Region som inte ingår i kultursamverkansmodellen) ansvarar för att fördela till kulturverksamhet i länen, bl.a. museiverksamhet. har –2019 fått del av de statliga medlen inom kultursamverkansmodellen. Frågan om framtid bör i första hand avgöras inom ramen för den regionala kulturpolitiken. Den regionala självständigheten är viktig att värna. Jag avser dock att fortsatt arbeta för goda förutsättningar att driva en tillgänglig kulturverksamhet av god kvalitet i hela landet.
frs · H712650 · 2019-12-23 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:650 av (S) Villkoren för svensk filmindustri har frågat arbetsmarknadsminister om hur ministern kommer att arbeta för att säkra återväxten av filmarbetare i . Frågan är ställd mot bakgrund av att inte har produktionsincitament för filminspelningar. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Svensk filmindustri är viktig, både som kulturbärare, som näring och som en motor för andra kulturella och kreativa näringar. Produktionsincitament är en av flera delar som enligt kan bidra till en långsiktigt livskraftig filmbransch i . Vi har också en löpande dialog med filmbranschen och följer med stort intresse arbetet med att starta en yrkesnämnd som ska kartlägga de ökande behoven inom filmindustrin. Hur svensk filmnäring och filmproduktion ska fortsätta vara en livaktig näring och utvecklas i hela landet, liksom hur kulturskapares villkor kan stärkas, är en viktig fråga för regeringen. Regeringen bereder frågan om produktionsincitament och fortsätter att föra dialog med alla parter inom filmbranschen.
frs · H712678 · 2019-12-23 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:678 av (KD) mediemångfald har frågat mig vad jag och regeringen avser att göra för att mediemångfalden ska upprätthållas i och med den nya strukturen i medielandskapet. Frågan är ställd med anledning av att och dess konkurrenter har svårt att komma överens om rättigheterna att visa TV4 över internet. Jag delar syn på vikten av mediemångfald och att TV4 med sin storlek och utbud är en viktig aktör för att bidra till en sådan mediemångfald i . Jag håller också med om att det är av avgörande betydelse att vi har en hälsosam balans mellan public service och privata medieaktörer. Därför beklagar jag den konflikt som uppkommit och den olägenhet den innebär för många hushåll som just nu inte har tillgång till TV4 på det sätt de är vana vid. Mediemarknaden präglas av nya distributionsplattformar, nya affärsmodeller och förändrade medievanor. De senaste förvärven på den svenska mediemarknaden och inträdet av stora globala medieföretag har påverkat konkurrensförhållandena mellan olika aktörer. Mediepolitiskt är det viktigt att det finns bärkraftiga nationella medieföretag och en mediemarknad med goda konkurrensförhållanden. Telias förvärv av TV4 har genomgått en grundlig granskning utifrån konkurrensreglerna på den gemensamma marknaden. I samband med förvärvet och granskningen har också gjort vissa åtaganden gentemot för att andra distributörer än ska erbjudas tillgång till TV4 liksom de betalkanaler och play-tjänster som ingår i . Jag förväntar mig att lever upp till åtagandena så att intentionerna om en god konkurrens på den svenska tv-marknaden uppfylls.
frs · H712680 · 2019-12-23 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:680 av (SD) Projektet from the ice har frågat mig vad jag och regeringen avser att göra för att stödja kulturprojekt som är viktiga för hela . Som framgår av Nordiska ministerrådets svar angående projektet from the ice behandlar inte enskilda projektansökningar, utan hänvisar till de stödprogram på nordisk nivå som finns på kulturområdet. Detta är viktigt bl.a. mot bakgrund av principen om armlängds avstånd. Det är av stor vikt för regeringen att de insatser som görs inom ramen för det nordiska kultursamarbetet når hela . Kulturfrågorna hanteras inom av för kultur (MR-K). Arbetet inom MR-K utgår från Nordiska ministerrådets strategi för det nordiska kultursamarbetet 2013-2020 som de nordiska kulturministrarna har antagit. Det pågår ett arbete med att ta fram ett nytt samarbetsprogram som ska gälla .
frs · H712694 · 2019-12-23 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:694 av (M) har frågat mig vad jag tänker göra för att säkerställa att det statliga ekonomiska ansvaret för klostermuseet i utökas så att byggnadsvårdsprogrammen som finns framtagna för kan fullföljas. En av regeringens viktigaste kulturpolitiska prioriteringar är att kulturen ska vara tillgänglig och ha goda villkor i hela landet. För att de nationella kulturpolitiska målen ska kunna uppfyllas är samspelet mellan stat, region och kommun en viktig förutsättning. Staten lämnar genom kultursamverkansmodellen ett betydande statligt bidrag om ca som landets regioner samt (dock inte Region som inte ingår i kultursamverkansmodellen), ansvarar för att fördela till kulturverksamhet i länen, bl.a. museiverksamhet. har –2019 fått del av de statliga medlen inom kultursamverkansmodellen. Frågan om framtid bör i första hand avgöras inom ramen för den regionala kulturpolitiken. Den regionala självständigheten är viktig att värna. Jag avser dock att fortsatt arbeta för goda förutsättningar att driva en tillgänglig kulturverksamhet av god kvalitet i hela landet.