ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H712208 · 2019-10-29 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:208 av (SD) Skydd för ytterligare grupper vid blåljussabotage har frågat mig om jag och regeringen är villiga att nu ompröva om fler yrkesgrupper bör omfattas av det föreslagna förstärkta blåljusskyddet. Det är ett allvarligt samhällsproblem att de som har till uppgift att hjälpa andra angrips och hindras från att utföra sina uppgifter. Återkommande angrepp har främst drabbat de centrala blåljusverksamheterna – polis, räddningstjänst och ambulanssjukvård. Dessa verksamheter intar i viss mån en särställning, bl.a. därför att de delvis är minutoperativa på ett sätt som gör att varje fördröjning kan få ödesdigra konsekvenser. Givetvis finns även andra skyddsvärda verksamheter än de som bedrivs av polis, räddningstjänst och ambulanssjukvård. Bland annat och bedriver brottsbekämpande verksamhet. Handlingar som omfattas av det nya brottet sabotage mot blåljusverksamhet är bl.a. våld och hot mot blåljuspersonal och personer som bistår blåljusverksamhet. Förutom personal från respektive organisation omfattas alltså personer som hjälper verksamheten, t.ex. ordningsvakter, väktare eller tulltjänstemän som bistår polisen vid en insats. Av straffbestämmelsens konstruktion följer dock att angreppet på personen också måste innebära ett angrepp på blåljusverksamheten. I propositionen med förslag om införande av det nya brottet sabotage mot blåljusverksamhet föreslår regeringen också att straffskalan för grovt våld eller hot mot tjänsteman ska skärpas från dagens fängelse i lägst och högst till fängelse i lägst ett och högst . Bland andra ordningsvakter, väktare och tulltjänstemän får alltså genom förslaget ett ännu starkare straffrättsligt skydd än . Regeringen har aldrig motsatt sig att ge straffrättsligt skydd åt fler yrkesgrupper än de som finns inom de centrala blåljusverksamheterna. I betänkandet Stärkt straffrättsligt skydd för blåljusverksamhet och andra samhällsnyttiga funktioner föreslås en utvidgad straffskärpningsgrund vid angrepp mot samtliga yrkesutövare. I likhet med flera remissinstanser anser dock regeringen att det är tveksamt om den föreslagna straffskärpningsgrunden skulle få avsedd verkan och att den kan förutses ge upphov till betydande tillämpningsproblem. Regeringen har därför valt att i ett första steg föreslå ett nytt brott, sabotage mot blåljusverksamhet. Som regeringen uttalar i propositionen kan det finnas behov av ytterligare lagstiftningsåtgärder för att åstadkomma ett stärkt straffrättsligt skydd även för andra samhällsnyttiga funktioner. Regeringen avser att återkomma i frågan.
frs · H712209 · 2019-10-29 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:209 av (SD) Åtgärder mot skjutvapenvåld har frågat mig vilka ytterligare åtgärder regeringen avser att vidta för att stävja det ökande skjutvapenvåldet. Regeringen ser mycket allvarligt på det grova våldet med skjutvapen och har vidtagit en lång rad åtgärder för att motverka denna utveckling. Vi har genomfört en rad straffskärpningar, till exempel när det gäller vapenbrott, och vi har haft framgångsrika amnestier för vapen och explosiva varor som har medfört att färre illegala vapen och explosiva varor nu finns i omlopp. Vi har stärkt det myndighetsgemensamma arbetet mot organiserad brottslighet och vi gör nu den största satsningen någonsin på . Vi kommer också att förstärka åtgärderna för avhoppare för att fler personer ska kunna lämna kriminaliteten och gängen bakom sig. Utöver detta har vi under förra mandatperioden växlat upp det brottsförebyggande arbetet, med både tillskott av resurser till flera myndigheter och ett nytt nationellt brottsförebyggande program. Regeringen har presenterat ett 34-punktsprogram med ytterligare åtgärder för att sätta stopp för gängkriminaliteten. Jag beklagar att inte fler partier kunde samlas i en uppgörelse om dessa åtgärder, trots att regeringen får stöd i sak från de flesta håll. Det är ett mycket ambitiöst reformpaket på både kort och lång sikt som omfattar nya verktyg i brottsbekämpningen, straffrättsliga reformer och höjda ambitioner i det brottsförebyggande arbetet. Det behövs ett gemensamt åtagande från hela samhället för att bryta de senaste årens negativa utveckling av skjutningar och gängkriminalitet. Kriminaliteten ska bekämpas med samhällets fulla kraft, och vi ska göra det på bred front genom att både bekämpa brotten och brottens orsaker.
frs · H712210 · 2019-10-30 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:210 av (L) Söktrycket till lärarutbildningar har frågat mig om jag drar slutsatsen att intresset för lärarutbildningen har ökat eller minskat utifrån höstens oroande statistik och vilka åtgärder jag avser att vidta för att lägesbilden ska bli korrekt. För att höja kunskapsresultaten i svensk skola och öka studieron behöver vi fler kunniga och kompetenta lärare. Därför prioriterar regeringen arbetet att möta lärarbristen genom att stärka läraryrket och lärarutbildningarna. En del av arbetet är att ta del av myndigheters och andra organisationers rapporter. Regeringen tar del av dessa rapporter och analyserar löpande utvecklingen. Regeringen redovisade sin samlade syn på utvecklingen i budgetpropositionen 2020 (prop. 2019/20:1 utg.omr. 16, avsnitt 2.5). Här framgår bland annat att antalet behöriga förstahandssökande till utbildningsprogram som leder till lärar- eller förskollärarexamina har ökat kraftigt . Antalet behöriga förstahandssökande uppgick till 18 400 personer, en ökning . Universitets- och högskolerådet redovisar i den aktuella rapporten statistik för utbildningar som leder till lärarexamen. Lärarexamen är ett samlingsbegrepp som omfattar olika typer av utbildningar. I begreppet räknar UHR in de fyra olika lärarexamina som utfärdas nämligen förskollärar-, grundlärar-, ämneslärar- och yrkeslärarexamen samt speciallärarexamen och specialpedagogexamen. Rapporten visar att antalet sökande och behöriga sökande till lärarutbildningarna sammantaget har minskat sedan toppnoteringen höstterminerna 2015-2016. visar rapporten även på den långsiktiga trenden med en ökning av antalet sökande och behöriga sökande . Vidare visar rapporten att grundlärarutbildningen, yrkeslärarutbildningen, speciallärarutbildningen, specialpedagog och den kompletterande pedagogiska utbildningen också har fler förstahandssökande för höstterminen jämfört med förra höstterminen. Regeringen ser sammanfattningsvis ingen anledning att ifrågasätta korrektheten i UHR statistik.
frs · H712211 · 2019-10-25 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:211 av Boriana (M) Handläggningstiderna för bostadstillägg Boriana har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att handläggningstiderna för bostadstillägg omgående ska minska. Jag välkomnar att Boriana delar regeringens uppfattning om att bostadstillägget är nödvändigt för att de pensionärer som har de lägsta inkomsterna ska kunna garanteras en rimlig bostad och en rimlig levnadsnivå. Att det är fler som ansöker om bostadstillägg är delvis ett resultat av de förstärkningar av bostadstillägget som regeringen har gjort och de uppdrag som regeringen gett till för att minska antalet pensionärer som är berättigade till bostadstillägg men som ändå inte ansöker. Dessa viktiga insatser har genomförts just för att stärka skyddet för pensionärer som har en tuff ekonomisk situation. Med detta sagt är det är naturligtvis oacceptabelt att handläggningstiderna är så här långa. Regeringen för en kontinuerlig dialog med myndigheten om de långa handläggningstiderna. bedriver ett utvecklings-arbete och har tilldelats extra medel för att komma till rätta med situationen. Myndigheten har redan påbörjat rekryteringen av nya medarbetare som ska handlägga bostadstillägg. Jag är inte nöjd med dagens situation och kommer noga att följa utvecklingen framöver.
frs · H712212 · 2019-10-30 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:212 av (S) Sanering av byggbranschen har frågat mig vad jag avser att göra för att ytterligare motverka dålig arbetsmiljö och fusk på byggarbetsplatserna. Det ska vara ordning och reda på den svenska arbetsmarknaden. Det finns omfattande problem med osund konkurrens inom bygg- och anläggningsbranschen. Fusk, regelöverträdelser och brottslighet i arbetslivet leder till negativa konsekvenser för arbetstagare, företag, samhället och statsfinanserna. Företag som följer reglerna riskerar att konkurreras ut av oseriösa företag. Aktörer som inte följer regler i syfte att uppnå konkurrensfördelar bryter ofta mot flera olika regelverk . Det kan handla om exempelvis överträdelser av arbetsmiljölagstiftningen. Regeringen har uppdragit åt åtta myndigheter att –2020 utveckla ändamålsenliga och effektiva metoder för myndighetsgemensam kontroll för att motverka fusk, regelöverträdelser och brottslighet i arbetslivet. I budgetpropositionen aviserade regeringen att –2020 ska gå till att stärka arbetet för ordning och reda på arbetsmarknaden. har fått i uppdrag av regeringen att fördela medel genom förordning om statsbidrag till arbetsmarknadens parter för att främja kunskapsutbyte och samverkan med myndigheter i syfte att motverka brott och andra regelöverträdelser i arbetslivet. har Byggindustrier och tilldelats medel för att ta fram en strategi för en sund byggbransch. Arbetsmarknadens parter har en viktig roll i arbetet med att motverka osund konkurrens Mellan 2015–ökade regeringen anslag med ca för att myndigheten skulle kunna anställa fler inspektörer och öka närvaron på arbetsplatserna. Anslagsökningen har lett till att anställt drygt 150 nya inspektörer och antalet inspektioner har ökat. Regeringen föreslår i budgetpropositionen att förvaltningsanslag höjs med för fler inspektioner för att förebygga fusk, regelöverträdelser och brottslighet i arbetslivet. Det ska aldrig löna sig att begå brott eller skaffa sig konkurrensfördelar genom att försumma arbetstagarnas rätt till en trygg arbetsmiljö. Arbetsgivaren är alltid ytterst ansvarig för arbetsmiljön. Jag följer frågan och utesluter inte att ytterligare åtgärder behöver vidtas.
frs · H712214 · 2019-10-30 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:214 av (SD) Stigande ungdomsarbetslöshet har frågat vilka åtgärder hon avser att vidta för att motverka den stigande arbetslösheten i allmänhet och bland unga i synnerhet. Ansvaret inom regeringen är fördelat så att frågan besvaras av mig. Arbete är den viktigaste förutsättningen för egen försörjning och etablering i samhället. En aktiv och effektiv arbetsmarknadspolitik är viktig för att hålla sysselsättningen uppe vid en ekonomisk avmattning. Regeringen ser allvarligt på att arbetslösheten stiger. Antalet arbetslösa ungdomar, 15–, uppgick till 118 000 kvartal 3 2019, vilket är 13 000 fler än . Sedan kvartal 3 2014 har dock antalet arbetslösa ungdomar minskat med 32 000. I relativa tal uppgick ungdomsarbetslösheten till kvartal 3 2019, vilket är högre än men lägre jämfört med kvartal 3 2014. I budgetpropositionen aviserade regeringen satsningar för totalt 1,3 miljarder för att fler ska rustas för arbete, bättre integration, en fortsättning av utbyggnaden av och en aktiv näringspolitik. Därutöver föreslår regeringen även ett ingångsavdrag som innebär att arbetsgivare som anställer en person som är ny på arbetsmarknaden får kraftigt nedsatta arbetsgivaravgifter . Ingångsavdraget syftar bland annat till att minska arbetslösheten bland unga. I många kommuner finns även så kallade lokala jobbspår för unga och andra individer som står utan arbete. Jobbspåren utgår från arbetsgivares behov av kompetens och bygger på lokala överenskommelser mellan Arbetsförmedlingen, arbetsgivare och kommuner. Individen rustas med kompetensutveckling som hon praktiserar på en arbetsplats där det finns möjlighet till arbete. Insatser för unga arbetslösa görs också inom ramen för Europeiska socialfonden.
frs · H712215 · 2019-10-30 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:215 av (KD) Försäkring för studenter vid enskild utbildningssamordnare har frågat mig hur snart berörda lärosäten förväntas få svar på om de kan ansluta sina studenter till Kammarkollegiets försäkring på motsvarande villkor som landets övriga lärosäten. I högskoleförordningen (1993:100) regleras statliga universitets och högskolors ansvar när det gäller försäkringar för studenter och doktorander. Regeringen har också beslutat att Kammarkollegiet får teckna försäkring enligt vad som anges i högskoleförordningen 1 kap. 11 a och 11 b §§ med stiftelsehögskolorna och . Bakgrunden till detta är ett ramavtal mellan staten och stiftelsehögskolorna som syftar till att garantera konkurrensneutralitet i förhållande till statliga universitet och högskolor. Det är två enskilda utbildningsanordnare som har kommit in med önskemål om att teckna försäkringar för sina studenter via Kammarkollegiet. Enskilda utbildningsanordnare är inte statliga myndigheter och därmed skiljer sig reglerna från de som gäller för statliga lärosäten. De har mindre direkt styrning än statliga universitet och högskolor i fråga om ekonomiadministrativa frågor. De krav som ställs i högskoleförordningen på att teckna försäkring för studenter och doktorander gäller inte för enskilda utbildningsanordnare. Kammarkollegiet har enligt sin instruktion (förordningen [2007:824] med instruktion för Kammarkollegiet) i uppgift att tillhandahålla service inom det statliga området. Mot denna bakgrund behöver frågan analyseras samlat och beredningen pågår inom .
frs · H712216 · 2019-10-30 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:216 av (S) av tidningspapper har frågat mig vad jag avser att göra för att försäkra mig om att beslutet om hushållsnära tidningsinsamling inte får negativa konsekvenser för dagspressen. Allmänhetens tillgång till nyhetsförmedling i hela landet är en viktig förutsättning för demokratin. Regeringen arbetar också för att främja en cirkulär ekonomi bland annat genom att förbättra avfallshanteringen. Källsorteringen av returpapper i hemmen är viktig för att det ska vara möjligt att materialåtervinna de lästa tidningarna. Det är var och ens ansvar att sortera ut returpapperet men det måste vara lätt att göra rätt. Den som vill ha tidningsinsamling nära fastigheten måste betala extra, antingen genom avfallstaxan, genom sin bostadsrättsförening eller via sin hyra. Detta trots att det egentligen är producenterna som har det ekono-miska ansvaret för insamlingen. Mycket returpapper samlas in , men en del slängs med restavfallet eftersom återvinningsstationerna inte är tillräckligt tillgängliga. Det var en viktig anledning till att regeringen förtydligade kraven på servicenivå för insamlingen av returpapper. Det finns också en rad andra problem som regeringen ville lösa. Problemen har bland annat handlat om oklar fördelning av ansvar, oklara krav på servicenivå för insamling av returpapper, bristfällig statistik till följd av oklara rapporteringsskyldigheter och nedskräpning. Många remissinstanser stöttade förslagen om mer lättillgängliga insamlingssystem för medborgarna och ett tydliggörande av att det är producenterna som har det ekonomiska och det fysiska ansvaret för detta. Men det fanns också kritik mot förslagen, varför regeringen valde att göra justeringar för att möjliggöra fler lösningar på mer kvartersnära insamling i stället för bostadsnära. Eftersom kraven i förordningen inte är detaljstyrande finns alla förutsättningar för de som ska tillhandahålla insamlingssystemen att utforma dem kostnadseffektivt. pågår ett arbete hos att vägleda om den nya förord-ningen och hos de ansvariga aktörerna att planera hur insamlingssystemen ska utformas. har regeringen i enlighet med januariavtalet vidtagit åtgärder för att värna den oberoende journalistiken i hela landet genom att förstärka medie-stödet. Sammanfattningsvis är både avfallshantering och nyhetsförmedling viktiga frågor för regeringen.
frs · H712217 · 2019-10-29 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:217 av (S) Jordbruks- och bostadsarrendeutredningen har frågat mig om och när jag avser att presentera förslag med anledning av betänkandet Jordbruks- och bostadsarrende – några frågor om arrendeavgift och besittningsskydd (SOU 2014:32). Ett av syftena med reglerna om arrende är att de ska möjliggöra en rimlig avvägning mellan jordägares och arrendatorers intressen. Som framhåller har det påtalats problem med reglerna. I det betänkande som nämner behandlas flera sådana problem, bl.a. att arrendeavgiften vid bostadsarrende kan öka kraftigt inför en ny arrendeperiod. Utredningens förslag har fått ett blandat mottagande under remissbehandlingen. Det gäller även de förslag som rör bostadsarrende. Kritiken visar att frågorna är komplexa och att det är viktigt att de förslag som lämnas tar hänsyn till såväl jordägarnas som arrendatorernas behov. Med den inriktningen pågår det i ett arbete med anledning av de förslag som lämnats om bostadsarrende. Regeringen återkommer när det arbetet är färdigt.
frs · H712220 · 2019-10-30 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:220 av (SD) Sanktioner mot (SD) har frågat statsrådet om hon avser verka för att och EU ska agera på liknande sätt som gör i konflikten i , med sanktioner av olika slag riktade mot . Frågan har överlämnats till mig. Sedan frågan ställdes har vapenvila införts i det berörda området i nordöstra och det är vår förhoppning att denna ska förlängas och utökas. har därefter beslutat dra tillbaka de sanktioner refererar till. EU har enigt fördömt militära offensiv. EU har också krävt att den turkiska offensiven ska avslutas och att ska dra sig tillbaka från . har varit drivande inom EU för att få till stånd ett vapenembargo mot . EU har enats om ett starkt budskap om nationell vapenexport till . För vidkommande exporteras inga vapen dit. driver också på för att EU ska överväga ytterligare åtgärder. Skyddet av civila måste prioriteras, inklusive den kurdiska gruppen och minoriteter i området, såsom assyrier, syrianer och yazidier. Våra blickar riktas mot den allvarliga humanitära situationen. Parterna i konflikten måste respektera internationell humanitär rätt, humanitära principer och hjälporganisationers verksamhet. Humanitära aktörer, inklusive sjukvårdspersonal, måste snabbt, säkert och obehindrat ges tillträde till de områden där de drabbade människorna återfinns. Vi har drivit för EU:s tydliga budskap till parterna om ökat humanitärt stöd. och EU följer utvecklingen noga och upprätthåller målmedvetet trycket mot för att uppnå målet om ett utökat eldupphör och turkiskt tillbakadragande. Avtalet om vapenvila får inte leda till en ockupation av den så kallade ”säkerhetszonen”.
frs · H712221 · 2019-10-30 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:221 av (M) Idrottsutbildningarnas framtid har frågat mig när jag avser att tillsätta en utredning om möjligheterna att införa särskilda regleringar för idrottsgymnasier som möter olika idrotters behov och förutsättningar och som möjliggör kombinationen elitidrott och gymnasiestudier samt när ett nytt regelverk kan komma på plats. Jag har inom initierat en översyn av riksidrottsgymnasium och nationellt godkänd idrottsutbildning som båda syftar till att elever ska kunna kombinera sina gymnasiestudier med elitidrott. Översynen pågår och en departementspromemoria planeras . Därefter vidtar sedvanlig remittering och beredning inom innan regeringen kan ta ställning till frågan om ett nytt regelverk.
frs · H712222 · 2019-10-30 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:222 av (V) Situationen i har frågat mig om jag avser vidta några initiativ för att säkerställa att grundläggande fri- och rättigheter respekteras för den politiska oppositionen i . meddelade att en överenskommelse nåtts med representanter för urfolksgrupperna som initierade de omfattande demonstrationerna i landet. Efter flera dödsfall samt ett tusental skadade och arresterade verkar nu situationen i landet ha lugnat ner sig och en kommission med representanter från både regeringen och urfolksrörelsen kommer tillsättas för att finna en långsiktig lösning på krisen. och EU välkomnar överenskommelsen och uppmuntrar fortsatta förhandlingar inom ramen för landets politiska och demokratiska institutioner i syfte att möta det missnöje som utlöste protesterna, minska den djupa polariseringen och komma framåt i den pågående ekonomiska reformprocessen. Frågor om mänskliga rättigheter diskuteras regelbundet med som en del i de bilaterala politiska konsultationer mellan och som hålls minst en gång .
frs · H712223 · 2019-10-30 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:223 av (SD) har frågat finansministern vilka åtgärder hon avser att vidta för att kommunernas växande låneskuld inte ska gå ut över den kommunala välfärden. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Välfärden ska värnas och stärkas, vilket kräver en kombination av åtgärder. Staten och kommunerna har ett gemensamt ansvar. Staten ska ge goda förutsättningar för det omställningsarbete som kommer att krävas. Kommunerna behöver dels fortsätta sitt arbete med att anpassa och utveckla verksamheten, dels ta hänsyn till nivån på skuldsättningen, allt för att nå kravet på en hållbar ekonomi. Statsfinanserna är starka och regeringen arbetar för en stabil finansiering av välfärden. Regeringen har tydligt visat att den värnar välfärden, bl.a. genom att öka de generella statsbidragen. Vi behöver också utveckla en mer strategisk styrning av statsbidragen. Regeringens förslag på förändringar i det kommunala utjämningssystemet bidrar till att skapa likvärdiga ekonomiska förutsättningar för kommunerna, vilket är viktigt för tillgången till välfärd i hela landet. Kommunernas största inkomst är skatteintäkterna varför satsningar på jobb och sysselsättning är en mycket viktig komponent för att värna välfärden. Den stigande efterfrågan på kommunala välfärdstjänster behöver mötas på ett kostnadseffektivt sätt genom bl.a. nya och förbättrade arbetssätt samt ett innovativt nyttjande av teknik och digitala tjänster. Det kommer att krävas prioriteringar så att mer resurser går till välfärden kommande år som det är viktigt att de existerande medlen används på ett effektivt sätt. Regeringen avser att fortsätta föra en politik som stärker välfärden och följer noga utvecklingen av ekonomin i kommunerna.
frs · H712225 · 2019-10-30 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:225 av (SD) Hjälp till åkeriföretag har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa en rättssäker kontroll av kör- och vilotider i företagens lokaler. Flera viktiga lagändringar har genomförts i syfte att bidra till en bättre regelefterlevnad på väg. Som exempel kan nämnas att beställaransvaret skärpts, sanktionsavgifter har införts för överträdelser av reglerna om cabotagetransporter och det har blivit möjligt att klampa fordon i för att hindra fortsatt färd. Runt 400 poliser och bilinspektörer har vidareutbildats för att förbättra kontrollerna av tunga fordon på väg. beslutade regeringen om förändringar i förordningen (2004:865) om kör- och vilotider samt färdskrivare som innebar att sanktionsavgifterna för mindre förseelser sänktes medan de höjdes för större och allvarliga förseelser. Transportstyrelsen fick också utökade möjligheter att vid en företagskontroll sätta ned eller efterge sanktionsavgifter om överträdelsen saknar betydelse i kontrollhänseende eller är obetydlig med hänsyn till syftet med den bestämmelse som har överträtts. Transportstyrelsens uppdrag är att utöva tillsyn utifrån gällande regelverk. Varken regeringen eller ett enskilt statsråd kan uttala sig om en myndighets tolkning av regelverket i enskilda fall. Insatserna bör dock riktas dit de gör mest nytta. Transportstyrelsen utövar också så kallad riskbaserad tillsyn, vilket innebär ett systematiskt arbetssätt för att analysera, värdera och styra urvalet genom prioriteringar inom tillsynen. På så sätt sker kontroller oftare där riskerna är stora och mindre ofta där riskerna är små. Regeringen vill stärka kontrollverksamheten ytterligare och beslutade därför att en särskild utredare ska se över hur kontrollverksamheten av yrkestrafik på väg bedrivs. Utredningen ska ta fram förslag för effektivare kontroller av yrkestrafiken och en samlad organisationsform för kontrollverksamheten.