ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H71285 · 2019-10-09 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:85 av (SD) Självmordstalen bland män har frågat mig om jag ämnar vidta några särskilda åtgärder för att komma åt mäns höga självmordstal. Regeringen är medveten om att suicid är vanligast bland män. I arbetet med att främja psykisk hälsa och förebygga suicid ska skillnader mellan kvinnor och män beaktas. har i uppdrag att samordna det suicidförebyggande arbetet på nationell nivå. I arbetet ingår bland annat att ta fram och sprida ny kunskap samt ge vägledning i det suicidförebyggande arbetet. har även fått i uppdrag att förbereda och genomföra en informations- och kunskapshöjande insats inom området psykisk hälsa och suicidprevention, med syftet att bidra till att minska stigma kring psykisk ohälsa och suicid. har fördelat i verksamhetsbidrag till ideella organisationer för att stödja kunskapsutveckling inom psykisk hälsa och suicidprevention. Regeringen har föreslagit en ökning med för bidrag till civilsamhället i syfte att stärka det suicidpreventiva arbetet. Hälso- och sjukvården och är viktiga aktörer. fick i uppdrag att ta fram och sprida kunskap som stöd i deras arbete med att förebygga suicid.
frs · H71288 · 2019-10-08 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:88 av (SD) Fackförbundens företrädesrätt att utse skyddsombud har frågat mig om jag tänker verka för att regeringen lämnar förslag om att avveckla fackförbundens rätt att utse skyddsombud. Ingen som arbetar i ska ha ett arbete där man blir utnyttjad eller utsliten. Ingen ska riskera att dö eller skadas allvarligt i sitt arbete. Arbetsgivaren ansvarar för arbetsmiljön och samverkar med arbetstagarna för att åstadkomma en bra arbetsmiljö. Arbetstagarnas representant är skyddsombudet. Skyddsombuden företräder arbetstagarna i arbetsmiljöfrågor och ska verka för en tillfredsställande arbetsmiljö. Skyddsombudens verksamhet är avgörande för att det systematiska arbetsmiljöarbetet på landets arbetsplatser ska fungera. En av grundtankarna med arbetsmiljölagen är att tyngdpunkten i arbetsmiljöarbetet ska ligga i det lokala samarbetet. Skyddsombud utses av en lokal arbetstagarorganisation som är eller brukar vara bunden av kollektivavtal i förhållande till arbetsgivaren. Finns det inte någon sådan organisation, utses skyddsombud av arbetstagarna. Jag tänker inte verka för att regeringen ska lämna förslag om att avveckla fackförbundens rätt att utse skyddsombud.
frs · H71289 · 2019-10-17 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:89 av Per Schöldberg (C) och avtal med regioner Per Schöldberg har frågat mig om jag är beredd att se över uppdrag och instruktioner till och andra myndigheter för att kunna öka samverkan mellan statlig och regional nivå för att använda samhällsinfrastruktur optimalt. ansvarar för statlig sjö- och flygräddningstjänst enligt lagen (2003:778) om skydd mot olyckor (LSO) och enligt myndighetens instruktion. För detta ändamål har sju räddningshelikoptrar. ansvarar för insatser bl.a. när någon är eller kan befaras vara i sjönöd och för sjuktransporter från fartyg. Sjuktransporter i allmänhet utgör hälso- och sjukvård enligt hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) och är därmed landstingens ansvar i den mån de inte faller under LSO. Vid behov av helikopterburna sjuktransporter behöver landstingen upphandla dessa tjänster alternativt ha egna helikopterresurser. har emellertid på begäran av vissa landsting, vid särskilda tillfällen, utfört sådana sjuktransporter. upprätthåller alltså för samhället betydelsefulla helikopterresurser. Det är viktigt att denna resurs kan ställas till samhällets förfogande i trängande situationer. Jag ser över möjligheten och behovet av att förtydliga myndighetens uppdrag gällande dessa flygningar i syfte av att stärka samverkan men utan att påverka den rådande ansvarsfördelningen.
frs · H71290 · 2019-10-09 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:90 av (M) En översyn av beslutsstöd har frågat mig om jag kommer att ge i uppdrag att se över sitt beslutsstöd så att det är anpassat efter bedömningar av diagnoser psykisk ohälsa, och om jag kommer att se över modell för försäkringsmedicinsk analys, med fokus på den så kallade DFA-kedjan (Diagnos-Funktion-Aktivitet), så att bättre beslut kan fattas. Jag är lika angelägen som , och övriga att de beslut som fattas av är korrekta. En förutsättning för detta är att de verktyg som används av myndigheten i bedömningen av arbetsförmågans nedsättning och därmed rätten till sjukpenning används rätt och är anpassade för ändamålet. granskningar tyder på att så inte alltid är fallet. har i ett tillkännagivande till regeringen (2018/19:SfU13, rskr. 2018/19:145) framfört behovet av en översyn dels av det försäkringsmedicinska beslutsstödet, dels av modell för försäkringsmedicinsk analys. Översynen ska avse handläggningen vid psykiatriska diagnoser och särskilt vid samsjuklighet. Regeringen gav och i uppdrag att verka för att samarbetet och dialogen mellan och hälso-och sjukvården förbättras när det gäller sjukskrivningsprocessen och läkarintygen (S2018/S2018/00530/SF). Av delrapporteringarna av detta s.k. dialoguppdrag har det framgått att både de områden som tas upp i tillkännagivandet behandlats inom ramen för uppdraget. Regeringen bedömde det som lämpligt att avvakta slutredovisningen, innan eventuella ytterligare uppdrag lämnas. I slutredovisningen har myndigheterna identifierat tre utvecklingsområden som myndigheterna avser att arbeta vidare med. Det första utvecklingsområdet handlar om försäkringsmedicinska underlag, information i läkarintyg och utredningsskyldighet. Det andra området handlar om hur försäkringsmedicinskt beslutsstöd kan utvecklas och användas bättre. Det tredje området handlar om strukturer och arbetsformer för en bättre dialog mellan hälso- och sjukvården och . För vart och ett av dessa utvecklingsområden har myndigheterna formulerat gemensamma ställningstaganden som beskriver den gemensamma synen på respektive område och en gemensam syn på vad som behövs i den fortsatta utvecklingen. Myndigheterna har även kommit överens om konkreta åtgärder som bedöms kunna genomföras i relativ närtid. Det myndighetsgemensamma utvecklingsarbete som har påbörjats är positivt. Arbetsförmågebedömningarna är komplicerade vid psykiatriska diagnoser. Särskilt gäller detta vid förekomsten av samsjuklighet. Min bedömning är att en fördjupad analys behövs inom detta område.
frs · H71292 · 2019-10-09 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:92 av (M) Åtgärder för att minska sjukskrivningarna har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att minska sjukskrivningarna. När den förra regeringen tillträdde hade vi haft en situation med stigande sjukrivningstal. Det fanns inte några tecken på utplaning. prognoser pekade på ett sjukpenningtal på närmare 13,0. En av regeringens viktigaste uppgifter var att bryta denna utveckling. har ett stort antal åtgärder vidtagits. De vidtagna insatserna har resulterat i att sjukfrånvaron nu sjunker. Kvinnors sjukfrånvaro minskar snabbare än mäns. Sjukpenningtalet uppgår nu till 9,5. nuvarande prognos är att sjukpenningtalet kommer att fortsätta minska till 2022. Jag kommer att fortsätta det påbörjade arbetet att utveckla sjukförsäkringen och att minska kvinnors sjukskrivningar samt motverka den psykiska ohälsan. I årets budgetproposition redovisas ett antal områden som behöver utvecklas. En utgångspunkt för detta arbete är att ingen ska behöva bli sjuk av sitt arbete och att all ohälsa som kan förebyggas också förebyggs. I detta sammanhang vill jag lyfta fram det ansvar arbetsmarknadens parter har. Under förra mandatperioden åtog sig arbetsmarknadens parter att arbeta för friskare arbetsplatser. Jag kommer att följa detta arbete och har förväntningar på resultat. En annan utgångspunkt är att den som blir sjuk får ett bra stöd i olika skeden i sjukskrivningsprocessen för att kunna återgå i arbete. För att förbättra stödet till individen har regeringen bl.a. i budgetpropositionen förslagit att permanenta funktionen för rehabiliteringskoordinering inom vården. Jag vill också nämna att regeringen har avsatt i en överenskommelse med SKL för att förstärka landstingens och kommunernas insatser avseende psykisk ohälsa. Regeringen har även gett utredningen utveckling för god hälsa och nära vård (S 2017:01) ett tilläggsuppdrag att utreda förutsättningarna för att utveckla en ny form av skyndsamma och ändamålsenliga insatser inom primärvården vid lättare psykisk ohälsa.
frs · H71293 · 2019-10-09 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:93 av (M) Osund konkurrens har frågat civilministern om regeringen skyndsamt kommer att ändra lagstiftningen enligt den senaste EU-domen för att konkurrensneutralitet åter ska råda inom vård- och omsorgssektorn, och om en lagändring inte sker, hur ska skillnaden mellan den ökade momskostnaden på och regeringens kompensation på 210 miljoner finansieras? Frågan har överlämnats till mig. tolkade i avgörandet HFD 2018 ref. 41 mervärdesskattelagens regler i ljuset av och kom fram till att bemanningsföretags uthyrning av sjukvårdspersonal inte ska undantas från mervärdesskatteplikt. kom därefter med ett ställningstagande om uthyrning av personal inom vårdsektorn där myndigheten talar om hur man tolkar domen. Ställningstagandet tillämpas av . I den senaste domen från om sjukvårdsundantaget i mervärdesskattedirektivet besvarades frågor från en tysk domstol. De handlade om huruvida sjukvårdstjänster tillhandahållna av en specialistläkare till ett laboratorieföretag kunde omfattas av undantaget (dom i mål C-700/17, ). Det stämmer inte, som frågeställaren påstår, att domstolen gjorde uttalanden om svenska tolkning av mervärdesskattedirektivet. När det gäller kostnadsökningen för mervärdesskatten är det viktigt att notera att hela kostnadsökningen inte faller på de privata utförarna. En stor andel faller på landstingen för deras upphandling av bemanningstjänster. Sådana kostnader för mervärdesskatt får landstingen full kompensation för av staten enligt det särskilda ersättningssystem som finns för kommuner och landsting. Utöver detta kan landstingen söka en schablonersättning från staten för kostnader för mervärdesskatt som avser verksamhet som bedrivs i extern regi på uppdrag av landstingen. Schablonersättningens nivå utgår från andelen kostnader för mervärdesskatt i landstingens verksamhet. Systemets syfte är att kostnaden för mervärdesskatt inte ska påverka om väljer att utföra sjukvård i egen regi eller upphandla verksamheten från privata utförare. Ersättningen till privata vårdgivare bestäms inom ramen för de upphandlingar som landstingen genomför, inte genom beslut av riksdag eller regering. Regeringen har därutöver i budgetpropositionen föreslagit ett tillfälligt statsbidrag till landstingen för att de ska kunna ersätta de aktörer som berörs av mervärdesskattekostnader för hyrpersonal inom vården. Satsningen omfattar och möjliggör för landstingen att underlätta för privata vårdgivare att anpassa sig till det nya rättsläget. I budgeten aviseras även att regeringen skyndsamt ska tillsätta en utredning för att se över om det finns EU-rättsliga förutsättningar för att i stället införa en alternativ ordning som innebär att dagens effekter neutraliseras för berörda aktörer. Om sådana föreligger ska förslag lämnas.
frs · H71294 · 2019-10-09 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:94 av (S) Arbetskraftsinvandring har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att få bättre ordning inom arbetskraftsinvandringen. Jag vill inledningsvis framhålla regeringens uppfattning att det är grundläggande att regler, avtal och branschpraxis respekteras när man tar in utländsk arbetskraft. Kringgåenden av anställningsvillkoren måste motverkas inom alla yrkesområden. Regeringen har vidtagit ett antal åtgärder för att motverka att utländsk arbetskraft utnyttjas på den svenska arbetsmarknaden. Till exempel har polisens möjligheter att utföra arbetsplatsinspektioner utökats. Syftet är att kontrollera att arbetsgivaren inte utnyttjar personer som saknar rätt att vistas och arbeta här. Dessutom har det straffrättsliga skyddet stärkts genom lagändringar som trädde i kraft . Exempelvis har ett nytt gradindelat brott införts i , människoexploatering, som bl.a. straffbelägger exploatering av personer i tvångsarbete eller arbete under uppenbart orimliga villkor. har ett uppdrag från regeringen att vidta åtgärder för att motverka människohandel. För vissa branscher har skärpt utredningskraven för att kunna bevilja arbetstillstånd. Noggrannare kontroller av arbetsgivare som vill anställa tredjelandsmedborgare sker bl.a. i assistans-, service-, restaurang-, och byggsektorerna. behöver ett system för arbetskraftsinvandring som möter de behov som finns av att rekrytera kompetens utomlands, som utländska arbetstagare skyddas mot utnyttjande på ett effektivt sätt. Det är även viktigt att lösa problemet med kompetensutvisningar samt att utöka möjligheterna för högkvalificerade personer att söka jobb eller starta företag i . Regeringen avser därför att tillsätta en utredning som ska se över delar av regelverket. Direktiven för utredningen diskuteras med januariavtalets samarbetspartier.
frs · H71295 · 2019-10-09 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:95 Försörjningsstöd till IS-terrorister samt fråga 2019/20:96 Stöd till IS-terrorister av har frågat mig om jag menar att allvarliga brott kan förhindras och förebyggas tack vare att betalar ut försörjningsstöd till IS-återvändare, och i sådant fall på vilket sätt. Han har vidare frågat mig om jag i min yrkesutövning fått uppgifter om hur många IS återvändare som befinner sig i , var de befinner sig och om de på något vis har uppburit försörjningsstöd eller om de har fått hjälp med bostad efter återvändandet, och om jag inte har fått uppgifter om detta, kommer att ta initiativ till att få ett sådant underlag som grund för framtida lagstiftning. Inget brott kan förhindras på grund av att betalar ut försörjningsstöd, det är beklagligt att missuppfattat detta. Den information jag har om antalet IS-återvändare grundar sig på uppgifter från Säkerhetspolisen. har ett fåtal individer med kopplingar till terrorism återvänt till från konfliktområden. Nationellt centrum för terrorhotbedömning (NCT) bedömer att antalet återvändare kommer fortsätta att ligga på en mycket låg nivå även . Säkerhetspolisen informerar om återvändare och står i sin tur i kontakt med kommunerna. Polisens delning av information till kommunen sker efter intresseavvägning och enligt gällande sekretesslagstiftning. Kommuner som behöver stöd och vägledning i arbetet med återvändare kan få detta via Center mot våldsbejakande extremism vid . Vad gäller försörjningsstöd eller bostad så är det bosättningskommunens ansvar. i kommunen bedömer om en person har rätt till stöd eller inte. Som kunskapsstöd har bland annat tagit fram en nationell vägledning för arbete med återvändare. Slutligen, vad beträffar initiativ till framtida lagstiftning så vill jag poängtera att och polisen har olika uppdrag. Regeringen har stärkt i kampen mot terrorismen genom utökad lagstiftning och höjda anslag till de myndigheter som utreder och arbetar med terrorismrelaterad brottslighet.
frs · H71296 · 2019-10-09 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:95 Försörjningsstöd till IS-terrorister samt fråga 2019/20:96 Stöd till IS-terrorister av har frågat mig om jag menar att allvarliga brott kan förhindras och förebyggas tack vare att betalar ut försörjningsstöd till IS-återvändare, och i sådant fall på vilket sätt. Han har vidare frågat mig om jag i min yrkesutövning fått uppgifter om hur många IS återvändare som befinner sig i , var de befinner sig och om de på något vis har uppburit försörjningsstöd eller om de har fått hjälp med bostad efter återvändandet, och om jag inte har fått uppgifter om detta, kommer att ta initiativ till att få ett sådant underlag som grund för framtida lagstiftning. Inget brott kan förhindras på grund av att betalar ut försörjningsstöd, det är beklagligt att missuppfattat detta. Den information jag har om antalet IS-återvändare grundar sig på uppgifter från Säkerhetspolisen. har ett fåtal individer med kopplingar till terrorism återvänt till från konfliktområden. Nationellt centrum för terrorhotbedömning (NCT) bedömer att antalet återvändare kommer fortsätta att ligga på en mycket låg nivå även . Säkerhetspolisen informerar om återvändare och står i sin tur i kontakt med kommunerna. Polisens delning av information till kommunen sker efter intresseavvägning och enligt gällande sekretesslagstiftning. Kommuner som behöver stöd och vägledning i arbetet med återvändare kan få detta via Center mot våldsbejakande extremism vid . Vad gäller försörjningsstöd eller bostad så är det bosättningskommunens ansvar. i kommunen bedömer om en person har rätt till stöd eller inte. Som kunskapsstöd har bland annat tagit fram en nationell vägledning för arbete med återvändare. Slutligen, vad beträffar initiativ till framtida lagstiftning så vill jag poängtera att och polisen har olika uppdrag. Regeringen har stärkt i kampen mot terrorismen genom utökad lagstiftning och höjda anslag till de myndigheter som utreder och arbetar med terrorismrelaterad brottslighet.
frs · H71297 · 2019-10-09 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:97 av (SD) En internationell tribunal för dömandet av IS-terrorister har frågat justitie- och migrationsministern om denne och regeringen rönt någon framgång i arbetet med en internationell tribunal, och vilken regeringens bedömning av hur goda chanserna är att en sådan faktiskt kan komma på plats? Frågan har överlämnats till mig att besvara. Regeringens bestämda uppfattning är att personer som begått brott under konflikterna i och ska dömas för sina handlingar. Det har därför länge varit en prioriterad fråga för att få till stånd ansvarsutkrävande och lagföring för de allvarliga brott mot folkrätten, inklusive internationell humanitär rätt och mänskliga rättigheter, som begåtts inom ramen för de väpnade konflikterna i och . Under tid som säkerhetsrådsmedlem tog vi en aktiv roll för att lyfta frågan om ansvarsutkrävande i . bidrar med finansiellt stöd till FN:s bevisinsamlingsmekanism för , International, Impartial and Independent Mechanism ((IIIM) som har till huvuduppgift att samla in, kartlägga och analysera bevisning avseende brott mot den internationella rätten som misstänks ha begåtts i samband med den väpnade konflikten i . har även stöttat inrättandet av och bidrar med personal till för ansvarsutkrävande av Daeshs övergrepp i (UNITAD) och dess viktiga arbete med att utreda brott som Daesh begått i . Regeringens uppfattning är att lagföring i första hand bör ske där brotten har begåtts. Det är främst där förövare, brottsoffer och vittnen finns. Vi sonderar nu med likasinnade länder vilka möjligheter som finns för att till exempel inrätta en internationell tribunal eller liknande mekanism som komplement till nationell lagföring. Frågan kräver dock flera svåra överväganden, såsom till exempel vilket mandat och vilken jurisdiktion en sådan mekanism i så fall skulle ha. För svensk del är det också av största vikt att grundläggande straffrättsliga principer samt rättssäkerhetsaspekter upprätthålls. Utmaningarna ska dock inte stå i vägen för svenska försök och ansträngningar att få till stånd ansvarsutkrävande, både på nationell och internationell nivå, för de fruktansvärda brott som begåtts i och . Även svenska domstolar har långtgående befogenheter att döma för brott kopplade till terrorism och andra allvarliga brott, oavsett om brottet har begåtts i eller utomlands. Brott som folkmord, grov krigsförbrytelse och vissa former av terroristbrott är också brott som inte kan bli föremål för preskription. I pågår ett flertal förundersökningar som rör misstankar om folkmord, brott mot mänskligheten eller krigsförbrytelser begångna i samband med konflikterna i och .
frs · H71298 · 2019-10-11 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:98 av (SD) Lagföring av återvändande IS-terrorister har frågat justitie- och migrationsministern om han har en uppfattning om hur många som har dömts för sitt samröre med, eller handlingar för, IS, och om han anser att de möjligheter som finns att lagföra återvändande IS-terrorister är adekvata. Frågan har överlämnats till mig. Det finns inte någon straffbestämmelse som särskilt tar sikte på att ha samröre med en terroristorganisation. Olika former av samröre med en terroristorganisation kan däremot i flera fall straffas med stöd av andra bestämmelser. har sju personer dömts i svenska domstolar för bland annat krigsförbrytelser och terroristbrott begångna under konflikterna i och . Det har kunnat ske efter omfattande utredningsarbete av svenska åklagare och poliser. Det pågår också ett flertal förundersökningar som rör misstankar om folkmord, brott mot mänskligheten eller krigsförbrytelser begångna i samband med konflikterna i och . Det är krävande utredningar med särskilda utmaningar när det gäller att säkra bevisning. För att de brottsbekämpande myndigheternas förutsättningar att bekämpa terroristbrott och andra grova brott ska förbättras har det på regeringens initiativ gjorts lagändringar om datalagring. Dessutom pågår arbete med ett förslag om hemlig dataavläsning, som ska kunna användas under förundersökning och i underrättelseverksamhet vid bl.a. terroristbrott. har en omfattande strafflagstiftning på terrorismområdet. På regeringens initiativ har bl.a. ett särskilt straffansvar för terrorismresor och mottagande av terrorismutbildning införts. Det har också blivit straffbart att finansiera en terrorist eller en terroristorganisation. Trots att det straffbara området när det gäller terroristbrott är vidsträckt finns det gärningar som kan anses straffvärda men som inte omfattas av nuvarande straffbestämmelser. Det är därför viktigt att vi får en starkare terrorismlagstiftning på plats. Regeringen kommer att överlämna en proposition till med förslag om ett särskilt straffansvar för samröre med en terroristorganisation. Vi har också påbörjat en dialog med övriga partier inom terrorismöverenskommelsen om att tillsätta en parlamentariskt sammansatt kommitté med ett uppdrag att utreda möjligheterna att begränsa den grundlagsskyddade föreningsfriheten i förhållande till sammanslutningar som ägnar sig åt terrorism.
frs · H71299 · 2019-10-09 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:99 av (SD) Kriminalisering av deltagande i terrororganisation har frågat mig om jag, för det fall jag inte anser att lagstiftningen är adekvat, anser att den föreslagna lagstiftningen om kriminalisering av samröre med terrororganisation är adekvat, eller om jag är beredd att stödja en grundlagsändring som möjliggör kriminalisering även av deltagande i en terrororganisation. Terrorism är ett av de allvarligaste hoten mot demokratin, mänskliga rättigheter och ekonomisk och social utveckling. För att så effektivt som möjligt kunna förhindra att terroristbrott begås krävs bl.a. att den straffrättsliga lagstiftningen är utformad så att den på ett trovärdigt och effektivt sätt kriminaliserar alla typer av straffvärda handlingar som har anknytning till terrorism. Trots att det straffbara området när det gäller terroristbrott är vidsträckt finns det gärningar som kan anses straffvärda men som inte omfattas av nuvarande straffbestämmelser. Det är därför viktigt att vi får en starkare terrorismlagstiftning på plats. beslutade regeringen lagrådsremissen Ett särskilt straffansvar för deltagande i en terroristorganisation. I lagrådsremissen lämnades förslag på bl.a. två nya brott, deltagande i en terroristorganisation och samröre med en terroristorganisation. Förslaget avstyrktes emellertid av Lagrådet som menade att deltagandebrottet kunde innebära en begränsning i den grundlagsskyddade föreningsfriheten. Mot bakgrund av Lagrådets yttrande arbetade regeringen om förslaget och beslutades lagrådsremissen Ett särskilt straffansvar för samröre med en terroristorganisation. Nästa steg i den lagstiftningsprocessen är att överlämna en proposition till . De skäl som tidigare anförts till stöd för att kriminalisera också själva deltagandet i en terroristorganisation kvarstår enligt regeringen även efter införandet av ett samröresbrott. Det finns därför ett behov av att utreda möjligheterna att begränsa den grundlagsskyddade föreningsfriheten i förhållande till sammanslutningar som ägnar sig åt terrorism. Regeringen har påbörjat en dialog med övriga partier inom terrorismöverenskommelsen om att tillsätta en parlamentariskt sammansatt kommitté med ett sådant uppdrag.