ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H611837 · 2019-07-08 00:00:00 — Fråga 2018/19:837 Radikala islamister anställda av svenska skolor av (SD) till Utbildningsminister (S) Säkerhetspolisen omhändertog ett antal imamer i då dessa ansågs vara ett hot mot rikets säkerhet. En av dessa var Muslimska Vetenskapsskolans vd, som varit en viktig del av den salafistiska rörelsen i . Efter att Säkerhetspolisens omhändertagande av vd:n blivit känt har stiftelsen , som granskar islamism, kunnat avslöja att minst fyra anställda på skolan råkar vara så kallade IS-återvändare från . Utöver dessa fyra har minst sju anställda (varav en är den omhändertagne vd:n) kunnat knytas till den kraftigt våldsbejakande extremistiska miljö som Säkerhetspolisen vakat över. Samtliga är enligt Säkerhetspolisen nyckelpersoner i stärkande av och rekrytering till den våldsbejakande islamismen i . Vetenskapsskolan har upprepade gånger fått kritik av Skolinspektionen och kommunen för att skolans undervisning och verksamhet har haft religiösa inslag, trots att den ska vara icke-konfessionell. Under föregående år kritiserade Skolinspektionen skolan för bland annat undermålig undervisning i idrott och hälsa, samt sex och samlevnad. Flickor fick lära sig att de skulle ha slöja och inte vara offentliga, och Skolinspektionen var tvungen att kräva av skolan att upphöra med bön på lektionstid. Från har skolan polisanmälts för sitt mottagande av skolpeng för elever som varit bosatta i utlandet, och har framträdande kopplingar till islamism uppmärksammats. Det har dessutom framkommit uppgifter om att Vetenskapsskolan haft ett avtal om att islamisk lag (sharia) är det som gäller, vilket som så mycket annat strider mot skollagen och läroplanen. När skolchefen efter gripandet av skolans vd sa att de hade en tydlig värdegrund är det därför inte särskilt svårt att konstatera att det stämmer, frågan är dock hur en skola med denna värdegrund fått verka i . Islamiska staten är som bekant värdens brutalaste terrororganisation, som stått för stöld, tortyr, slaveri, mord och en lång rad andra grova brott. Ändå har vi en skola som anställt IS-sympatisörer vilka enkelt har kunnat påverka barn och ungdomar och som tillåtits ta emot i skolpeng. Det råder inget tvivel om att regeringens undfallenhet i frågan om vilka som tillåts driva skolor i kommer att påverka oss framöver, då skattemedel underlättat för terrorpropaganda och indoktrinering. Med anledning av detta önskas utbildningsminister svara på följande fråga: Vad avser ministern och regeringen att göra för att sätta stopp för den här typen av skolor och framgent säkerställa att något liknande aldrig upprepas?
fr · H611838 · 2019-07-08 00:00:00 — Fråga 2018/19:838 Översyn av det nordiska skatteavtalet av (M) till Finansminister (S) Ledamoten (S) efterfrågade genom fråga 2018/19:737 respektive 2018/19:755 svar kring skatteregler för jobbpendlare och gränshinder i . Finansministern för i sitt samlade skriftliga svar resonemang kring de så kallade gränsgångarreglerna. Den sammanfattade konklusionen lyder: ”Gränsgångarnas situation är något som vi får anledning att noga överväga nästa gång det nordiska skatteavtalet omförhandlas multilateralt.” Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Finns det någon ambition från finansministerns sida att initiera en översyn av det nordiska skatteavtalet tillsammans med de andra länderna?
fr · H611839 · 2019-07-08 00:00:00 — Fråga 2018/19:839 Gränsregional statistik i av (M) till Statsrådet (S) En återkommande fråga som lyfts från svenska gränsregioner som och är fungerande statistik som på ett korrekt beskrivande sätt visar arbetspendlingens fördelar. I räknas inte inkomst eller sysselsättning in i den nationella statistiken ifall den har sin uppkomst i ett annat nordiskt land. Med en mer rättvisande statistik går det att fatta bättre beslut och visa att jobbskapande åtgärder på andra sidan gränsen kan ha en positiv betydelse för en hel region. Lika länge som detta problem påtalats har förklaringen angetts vara tolkningen av den svenska offentlighetsprincipen. Förs uppgifter från de andra nordiska statistikbyråerna över till svenska SCB så uppfattas det finnas en risk att individdata kan komma att begäras ut av andra myndigheter, vilket i så fall skulle stå i strid med lagstiftning i och . Förslag har lanserats på att svensk statistik i stället sänds till annat nordiskt land så att behövlig korrekt och rättvisande gränsregional statistik kan tas fram. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Har statsrådet för avsikt att medverka till en praktisk lösning så att gränsregional statistik kan tas fram i när det gäller arbetspendling, inkomst och sysselsättning?
fr · H611840 · 2019-07-08 00:00:00 — Fråga 2018/19:840 Den rådande elsituationens påverkan på svenska företag av (M) till Statsrådet (S) Det för viktiga företaget – med huvudsäte i , – uppger att elförsörjning och elpriser leder till att produktion flyttas från till andra länder som , och . Företagets vd efterlyser en större elproduktion i och pekar på att stått stilla , trots miljardinvesteringar i verket. Han menar att straffats ut av skatter. Även från andra håll i – men också från resten av – inkommer liknande varningar och oroande besked om inställda investeringar eller om att verksamhet riskerar att flyttas. Från regeringens sida verkar det vara av större betydelse att upprepa att det inte råder någon som helst elbrist än att ta dessa viktiga budskap från näringslivet på allvar. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Finns det någon ambition från statsrådets sida att inleda en dialog – med ambitionen att finna fungerande lösningar – med företag som , vilka med hänvisning till rådande elsituation kan komma att flytta verksamhet?
fr · H611841 · 2019-07-08 00:00:00 — Fråga 2018/19:841 Försvarsberedningens säkerhetspolitiska bedömning av (M) till Utrikesminister (S) presenterade Försvarsberedningen sin delrapport , där inriktningen för uppbyggandet av det civila försvaret och det svenska totalförsvaret angavs. Utgångspunkten var en säkerhetspolitisk analys som vilade på slutsatsen: ”Ett väpnat angrepp mot inte kan uteslutas. Det kan inte heller uteslutas att militära maktmedel eller hot om sådana kan komma att användas mot ”. markerade olika delar av regeringen genom statsministern och utrikesministern distans till denna framförhandlade formulering mellan en stor del av partier inklusive de båda regeringsbärande partierna. Denna slutsats har återupprepats i Försvarsberedningens slutrapport och utgör en bärande del för att motivera den försvarspolitiska inriktning som anges i detta dokument. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Drar ministern någon annan slutsats än den av regeringen tillsatta Försvarsberedningen när det gäller den säkerhetspolitiska bedömningen att ett väpnat angrepp mot inte kan uteslutas?
fr · H611842 · 2019-07-09 00:00:00 — Fråga 2018/19:842 Regeringens hantering av CBD inom EU av (SD) till Statsrådet (S) I takt med att de svenska myndigheternas syn på CBD i kontrast till motsvarande myndigheter i andra länder successivt blivit alltmer restriktiv har oron ökat hos konsumenter som hjälpts av CBD. Detta blev än värre efter att i mål B 177-19 beslutade att CBD-olja, som fram till var godkänd att sälja och använda i , kunde klassas som narkotika till följd av att den innehöll en marginellt liten mängd THC. Eftersom CBD-produkter, trots sin stora potential för en fördelaktig kost, inte har riskvärderats och godkänts av för att användas som livsmedel omfattas de av läkemedelslagstiftningen. Detta vare sig en CBD-produkt innehåller THC, väldigt lite THC eller ingen THC alls, varför också myndigheten ansvarar för att ställa krav på godkännande innan CBD-produkter får säljas eller marknadsföras. I svaret på en skriftlig fråga från undertecknad konstaterade statsrådet följande: "Kosttillskott och andra livsmedel som säljs eller marknadsförs med information eller påståenden som uttrycker att livsmedlet har hälsofördelar för konsumenten regleras i förordning (EG) nr 1924/2006 om närings- och hälsopåståenden. Närings- och hälsopåståenden får bara användas om de är godkända av och finns publicerade i en EU-förordning eller ett EU-beslut. Alla ansökningar genomgår en noggrann vetenskaplig granskning av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa). Såväl som har tagit fram vägledningar till hur reglerna om närings- och hälsopåståenden ska tillämpas." Det tycks vara lätt för svenska myndigheter att hårdtolka direktiv från EU, till skillnad från andra länder som tillåter försäljning av CBD. Av statsrådets tidigare svar att döma lär inte heller hon dela den oro som många känner. Mot bakgrund av ovanstående önskas statsrådet svara på följande fråga: Kommer statsrådet attverka för att frågan rörande tillgången till CBD diskuteras inom EU eller på annat sätt minska oron bland dem som till följd av Högsta domstolens beslut kan köpa CBD-produkter?
fr · H611843 · 2019-07-10 00:00:00 — Fråga 2018/19:843 Ansträngd ekonomi i många kommuner av (M) till Finansminister (S) Det ekonomiska läget är ansträngt i många av landets kommuner. Detta kommer att förvärras ytterligare när konjunkturen försvagas och skatteintäkterna minskar. Det finns många orsaker till att vissa kommuner har särskilt stora problem, men en som ofta nämns är att allt fler nyanlända lämnat etableringsuppdraget utan att komma i arbete och därmed hänvisas till kommunalt försörjningsstöd. Många mindre kommuner i glesbygd har tagit emot stora grupper nyanlända till bostäder som stått tomma. De tomma bostäderna har i sin tur ofta ett samband med att arbetsmarknaden är svag och att unga välutbildade människor har flyttat till områden där arbetsmarknaden är starkare. Kvar har främst blivit äldre människor som gått i pension. När nu stora grupper av nyanlända misslyckas att få arbete på orter med svag arbetsmarknad och i stället tvingas leva på försörjningsstöd blir situationen ohållbar för kommunerna. Skattekraften är svag och ökar kostnaderna. I förlängningen hotar detta välfärden. Kommande år behövs följaktligen kraftiga tillskott till och tydliga prioriteringar från kommunerna. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att kommunerna inte ska behöva skära ned på välfärden?
fr · H611844 · 2019-07-10 00:00:00 — Fråga 2018/19:844 Svensk tillväxt av (M) till Finansminister (S) Det är inte bara när det gäller arbetslöshet som tappar mark jämfört med andra länder. bedömer att kommer att ha den tredje lägsta ekonomiska tillväxten av alla medlemsländer. Enligt IMF kommer vi att ha den tredje lägsta BNP-tillväxten per capita i EU. Det duger inte – nu behöver vi ta upp tillväxtkampen med övriga EU. Att i det läget, som regeringen tillsammans med stödpartierna, gå fram med förslag som friår och familjevecka riskerar att försätta i en än sämre situation. Tillväxten är helt avgörande för att kunna skjuta till pengar till välfärden, vilket kommer att behövas åren framöver med en växande andel äldre i befolkningen. har i många avseenden goda förutsättningar för tillväxt och ännu starkare sysselsättning. Befolkningen är välutbildad och tar snabbt till sig ny teknik. Näringslivet är innovativt med omfattande forsknings- och utvecklingsverksamhet, och möjligheten till finansiering är god. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att ska stärka tillväxten per capita?
fr · H611845 · 2019-07-11 00:00:00 — Fråga 2018/19:845 Utökad kontroll av skyttebanor av (M) till Statsrådet (S) Enligt en artikel i har polisen i en intern rapport beskrivit svårigheten och problemet med att det kommer att vara för få poliser som kan tjänstgöra i yttre tjänst och att poliser i yttre tjänst blir den mest knappa resursen . som det råder stor brist på poliser och för få i yttre tjänst arbetar nu polisen med att utöka kontrollen och tillsynen av landets skyttebanor. Om denna utökade kontrollverksamhet av landets skyttebanor kommer att bli av kommer det att krävas såväl ökade ekonomiska resurser som fler poliser och nya utbildningskrav. Detta innebär att i en svår och pressad situation där polisen har svårt att kunna klara av sin brottsbekämpning fullt ut åläggs den uppgifter som tar både tid och resurser i anspråk. Landets skytteföreningar och skjutbanor har fungerat mycket bra, och våra jägare och skyttar tar ett stort ansvar för att detta ska fungera. Olyckor är mycket sällsynta, och säkerheten är mycket hög vid våra skyttebanor. Om polisen nu har för avsikt att utöka sina ansvarsområden och genom sin tillämpning utöka kontrollerna och tillsynen av landets fungerande skyttebanor borde detta vara en fråga som bör lyftas till en högre politisk nivå för att avgöras hur det ska skötas och om detta verkligen behöver vara ett av polisens ansvarsområden. Ska verkligen polisens knappa resurser användas för detta ändamål? Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Anser statsrådet att dessa planerade och utökande kontroller av landets lagliga jakt- och sportskyttebanor verkligen är en uppgift som polisen ska lägga ännu mer resurser och tid på då man inte hinner med brottsbekämpningen fullt ut och polisbristen är akut, och avser statsrådet att på något sätt agera i frågan?
fr · H611846 · 2019-07-11 00:00:00 — Fråga 2018/19:846 Handläggningstiderna för bostadstillägg till pensionärer av (M) till Statsrådet (S) framkom att handläggningstiderna hos för bostadstillägg till pensionärer ligger på uppemot ett halvårs tid. De pensionärer som beräknas kunna vara berättigade till bostadstillägg har ofta låga pensioner och är ensamstående. Det handlar alltså om äldre människor med låga inkomster och små marginaler. Utan bostadstillägg finns i regel ingen annan hjälp att få ekonomiskt, varför det är av stor vikt att besluten kan avgöras skyndsamt. Ansvarig myndighet förefaller att ha försökt att komma till rätta med de långa handläggningstiderna, dock utan något större resultat. Att det skulle ta att få ordning på det hela är helt enkelt inte acceptabelt. För kommer myndigheten att framöver behöva göra förändringar av sina system till följd av andra lagförändringar som rör pensioner. hävdar att de behöver utökade ekonomiska medel för att handläggningstiderna ska kunna minska och systemen ska kunna fungera tillfredsställande. Det är avgörande att äldre människor ska kunna lita på att de får det nödvändiga ekonomiska stöd de behöver och beslut om detsamma i rimlig tid. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att handläggningstiderna för bostadstillägg ska minska omgående genom dels ekonomiska medel till ansvarig myndighet, dels regelförändringar för handläggningstidernas längd?
fr · H611847 · 2019-07-12 00:00:00 — Fråga 2018/19:847 Skattesmäll trots villkorad köpeskilling av (SD) till Statsrådet (MP) Trots att en fastighetsaffär inte är avslutad kan fastighetsägare tvingas skatta ofantliga belopp, vilket kan slå oerhört hårt mot en vanlig privatperson. Detta hände 81-årige som drabbas av full reavinstskatt på en husaffär som ännu inte är betald, då den fastighet han sålt är villkorad av att köparen, ett byggbolag, ska få bygglov för ett flerfamiljshus. Betalningen som väntar på är försenad då samt tills vidare har satt stopp för byggplanerna (som lyder under en detaljplan), varför byggbolaget som köpt fastigheten är inne i en långsam överklagandeprocess. Villkor om när och hur köpeskillingen betalas påverkar inte beskattningen, varför personer som säljer en fastighet tvingas ligga ute med pengar till dess att de fått betalt. För 81-årige , som tvingas betala i skatt, blir det oerhört svårt. Eftersom bygglovstvister där köpeskillingen delvis uteblir inte räknas som skäl till anstånd kan han bara få anstånd på grund av exempelvis sjukdom, olycksfall eller arbetslöshet, och då endast . I grund och botten det nuvarande förhållningssättet om att privatpersoner tvingas betala inkomstskatt på en inkomst de ännu inte har haft, vilket kan få förödande konsekvenser. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Anser statsrådet att det nuvarande förhållningssättet fungerar med tanke på att privatpersoner tvingas att betala inkomstskatt på en inkomst de ännu inte har haft och om inte, vad avser statsrådet och regeringen att göra för att förändra detta?
fr · H611848 · 2019-07-12 00:00:00 — Fråga 2018/19:848 Norsk odlad lax av (SD) till Statsrådet (S) Lax är en av populäraste råvaror, och av den odlade lax som säljs kommer från . importerades hela odlad norsk lax, vilket innebär en snittkonsumtion på per svensk konsument. Den generella bilden av den norska laxen har länge varit god, men har den bilden gradvis förändrats. Norska forskare larmar om miljögifter och forskningsfusk som vi hör talas om att ekosystemet slås ut. Miljontals fiskar får sjukdomar, blir angripna av löss och svamp samt trängs ihjäl i de trånga nätkassarna. Med en dödlighet på nästan en fjärdedel per kasse dog hela 53 miljoner odlade norska laxar , främst till följd av sjukdomar. Vittnen som arbetat i laxindustrin och som påtalat de öppna såren vägrar att äta laxen som de menar är skadlig för hälsan, förstör det ekologiska systemet och gynnar en fruktansvärd djurhållning som aldrig hade accepterats på land. har studier visat att miljögifterna i lax kan skada gravida men även överföras till spädbarn i samband med amning. Man har kunnat se att några av de miljögifter som upptäckts i odlad lax riskerar att ha en negativ inverkan på hjärnans utveckling. Denna utveckling kan bland annat associeras med autism, adhd och minskad IQ, enligt en forskare som har undersökt detta. Trots det vi vet om den odlade norska laxen har fortfarande rekommendationer om att äta mer fet fisk, som exempelvis lax, och man har konsekvent avfärdat varningar. Myndighetens ställningstagande går tvärsemot den europeiska livsmedelssäkerhetsmyndigheten som menar att en vuxen person som väger når gränsvärdet för miljögifter redan vid lax (för ett barn är det ). Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Anser statsrådet att kontrollen av och informationen om den importerade odlade laxen från exempelvis är tillräckligt bra, och avser regeringen att vidta åtgärder för att säkerställa ett gott välmående hos laxkonsumenter?
fr · H611849 · 2019-07-15 00:00:00 — Fråga 2018/19:849 Skarven och mångfalden i havsmiljön av (M) till Statsrådet (S) Skarven har rört upp känslorna hos de som bor i Sveriges kust- och skärgårdsområden. Det har resulterat i mängder av insändare och debattartiklar, men också en hel del tidningsartiklar. Tyvärr verkar det som att man mest uppmärksammar skarvens enorma aptit samt att skarvens avföring smutsar ned och skapar sterila miljöer. Det största problemet med skarven är dock att den rubbar den ekologiska balansen i kustområdet genom att rubba näringskedjan med katastrofala konsekvenser för ett rikt och varierat fiskbestånd. Om antalet skarvar begränsas kraftigt kommer nedsmutsade områden att återhämta sig medan skadorna på biotopen och den ekologiska balansen kan ta årtionden att reparera, och kanske även än så. Näringskedjan ser ut så här i ett normalt habitat: Topp: havsörn, fiskgjuse, trutar samt gädda, lax, öring och abborre. Mellan: gädda, abborre, ål, sik och strömming. Mindre: mört och löja, växande exemplar av alla fiskar, stora som små. Små: storspigg, småspigg och glin av alla fiskar. Producenter (”mat”): plankton, växtalger, insekter och insektslarver. Innan toppredatorerna når full storlek passerar de genom alla nivåer av näringskedjan. Producenterna ger näring åt alla delar i näringskedjan, bland annat med hjälp av fotosyntes. Skarven kan i princip göra rent hus i de skikt som hyser mellan- och mindre predatorer, vilket resulterar i att storspiggen ökar kraftigt i antal eftersom den är hotad. Eftersom storspiggen livnär sig på fiskrom och glin så förstörs bestånden av abborre, gädda och övriga fiskarter i mellanskikten, fiskar som har stor betydelse för sportfisket i skärgården. På olika ställen utmed kusten, bland annat i , försöker lokala intressenter att genom ideellt arbete iordningställa speciella lekområden för i första hand gädda. När de nykläckta ynglen sedan tar sig ned i skärgårdens grunda vikar väntar storspiggen. I klarar sig av gäddynglen. Lax och havsöring, två fiskarter som är av stor betydelse för både yrkesfiskare och besöksnäringen i hela kustområdet, är helt beroende av kraftbolagens ålagda kompensationsutsättning av smolt för sin fortsatta existens. När dessa smolt uppfödning sätts ut i älvmynningar eller motsvarande blir de ett lätt byte för skarven. Skarven hotar biotopen i kustnära områden, vilket åstadkommer skador som kan få allvarliga och bestående konsekvenser inte bara för naturens mångfald utan även för såväl yrkes- och fritidsfisket som besöksnäringen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för få stopp på skarvens skadliga påverkan på havsbiotopen?
fr · H611850 · 2019-07-16 00:00:00 — Fråga 2018/19:850 Utsläpp från solceller av (SD) till Statsrådet (S) elproduktion består till största del av vattenkraft och kärnkraft som tillsammans svarar för av den totala produktionen av el. Det är säker och ren el, något som många länder eftersträvar. Regeringen väljer dock att verka för att avskaffa kärnkraften med risk för utökad elbrist som följd. Konsumenter uppmanas att i stället skaffa solceller, och detta subventioneras också kraftigt av regeringen som lägger 736 miljoner 2019 för direkt stöd till utbyggnaden av solceller i . Användningen av solceller ökar , och har mängden installerad effekt av solceller ökat med 2 . Konsumenter uppmanas av olika branschorganisationer och företag att installera solceller på sina tak för att minska kostnaderna och öka värdet på sina hus, men det påstås också vara bra ur hållbarhetssynpunkt. Energitillverkningen i har ett genomsnittligt utsläpp av CO2 på , där kärnkraft står för . Solceller beräknas dock släppa ut ca 30–. Det betyder alltså att om el från kärnkraft minskar och ersätts med solkraft i innebär det ökade utsläpp totalt. På hemsidan , som många konsumenter använder, erkänner man förvisso att solpaneler släpper ut mer växthusgaser än den genomsnittliga svenska elmixen men man gör också en jämförelse med de övriga nordiska länderna, vilket i detta sammanhang är helt irrelevant eftersom de solpaneler som installeras i måste jämföras med den energiproduktion vi har här. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet och regeringen att vidta för att informera konsumenter om koldioxidutsläpp från solceller?