ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H612660 · 2019-05-28 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:660 av (M) Tåg från till och har frågat mig när jag tror att det går att åka tåg från till och . gav den dåvarande Socialdemokratiska regeringen det dåvarande i uppdrag att utreda förutsättningarna för en ny järnväg på sträckan ––. Regeringen fastställde förslag till framtidsplan, med kompletteringen att –2015 skulle anvisas till etapp 1 på Norrbotniabanan –, dvs. till delen –. färdigställde förstudier för hela sträckan –. lämnade in ett förslag till reviderad Framtidsplan för åren 2004–2015 till alliansregeringen. I den ingick inte en byggstart av Norrbotniabanan. Alliansregeringen har därefter beslutat om fastställelse av nationella trafikslagsövergripande planer, dels för åren 2010–2021, dels för åren 2014–2025, utan att i någon av dessa ha fördelat medel för fortsatt planering, projektering eller byggande av Norrbotniabanan. Regeringen beslutade om en ny nationell trafikslagsövergripande plan för transportinfrastrukturen för perioden –2029. För regeringen är det viktigt att hela ges goda förutsättningar att växa och utvecklas. Den nationella planen omfattar därför stora satsningar på såväl nybyggnation som upprustning och modernisering av befintlig infrastruktur och innefattar den största järnvägssatsningen i modern tid. Regeringen har prioriterat Norrbotniabanan genom att återinföra den i den nationella planen och besluta att får byggstarta delen –Dåva –2020 samt planera för genomförande av delen Dåva–med start –2029. tog statsministern också det första spadtaget på Norrbotniabanan. Enligt januariavtalet, som är en sakpolitisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, de gröna, ska det ske fortsatt utbyggnad av järnvägen i norra och planeringen för att bygga Norrbotniabanan i sin helhet ska intensifieras. Regeringen anser att Norrbotniabanan är en strategiskt viktig satsning.
frs · H612661 · 2019-05-28 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:661 av (SD) Konsekvent hantering vid beskrivning av hälsofördelar har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att ändra myndigheternas ställningstagande gentemot CBD-företag mot bakgrund av vad som framförts i frågan rörande kosttillskott och livsmedel med hälsofördelar. När det gäller produkter med cannabidiol (CBD-produkter) så omfattas dessa av läkemedelslagstiftningen som bl.a. ställer krav på godkännande innan de får säljas och marknadsföras. CBD-produkter har inte riskvärderats och godkänts av för att användas som livsmedel. Kosttillskott och andra livsmedel som säljs eller marknadsförs med information eller påståenden som uttrycker att livsmedlet har hälsofördelar för konsumenten regleras i förordning (EG) nr 1924/2006 om närings- och hälsopåståenden. Närings- och hälsopåståenden får bara användas om de är godkända av och finns publicerade i en EU-förordning eller ett EU-beslut. Alla ansökningar genomgår en noggrann vetenskaplig granskning av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa). Såväl som har tagit fram vägledningar till hur reglerna om närings- och hälsopåståenden ska tillämpas. Jag har förtroende för de bedömningar våra myndigheter gör på detta område och ser därför inget behov av att vidta åtgärder med anledning av denna fråga.
frs · H612662 · 2019-05-29 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:662 av (SD) Upprustning av leder i fjällområden har frågat kultur- och demokratiministern samt ministern med ansvar för idrottsfrågorna vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att säkerställa de statliga ledernas underhåll och upprustning. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Regeringen bedömer att förutsättningarna för människor att utöva friluftsliv behöver utvecklas även fortsättningsvis. För att de skyddade områdena ska vara enkla att besöka behöver de vara lättåtkomliga och tillgängliga. Regeringens tidigare förstärkningar av anslag 1:3 Åtgärder för värdefull natur, har möjliggjort ett omfattande arbete på länsstyrelserna med att rusta upp det statliga ledsystemet. Insatsen är till stora delar är avklarad vad gäller upprustning av broar, rastskydd och leder. Under 2015-2018 har t.ex. över vandringsled fått förbättrad ledmarkering, 115 broar har rustats upp och 142 nya broar anlagts. Därutöver har en satsning på t.ex. stigar, rastplatser och informationsinsatser i skyddade områden genomförts. Statliga medel från anslaget har också gått till kommuner genom bidrag för Lokala naturvårdssatsningar () för anläggning, restaurering och tillgänglighetsanpassning av leder, samt till bl.a. vindskydd, rastplatser och stängselövergångar. Den stora neddragning av anslaget för åtgärder för värdefull natur som beslutades av innebär dock enligt bl.a. färre insatser för att öka människors tillgänglighet och sämre underhåll av vandringsleder och informationsskyltar m.m. Regeringens satsningar på åtgärder för värdefull natur är viktiga, och i vårändringsbudgeten har vi lämnat förslag om att anslaget bör ökas med . Detta förbättrar möjligheter att fortsätta arbetet med tillgängliggörande av naturen.
frs · H612663 · 2019-05-28 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:663 av (SD) Yrkesförbud för partiellt synskadade förare har frågat mig om jag avser vidta åtgärder för att bibehålla möjligheterna till dispens för de yrkesverksamma förare av tunga fordon som bevisligen uppfyller högt ställda krav på trafiksäkerhet. Bakgrunden till frågan är de medicinska synkrav som finns gällande körkortsbehörigheter för lastbil och buss. Säkra förare är en viktig del av arbetet för att uppnå nollvisionen – att ingen ska behöva dö eller skadas allvarligt i trafiken. Vi har därför inom EU gemensamma minimikrav på förares medicinska lämplighet, bland annat när det gäller tillfredsställande syn. Kraven för att framföra tyngre fordon som buss eller lastbil är högre satta än för att köra lättare fordon. Bedömningen av om en förare uppfyller de medicinska kraven görs av Transportstyrelsen, som också i vissa fall kan medge undantag från kraven om det kan ske utan fara för trafiksäkerheten. En översyn av tillämpningen av vissa medicinska krav i de nationella bestämmelserna, pågår inom myndigheten och förväntas vara färdig . Jag kommer framåt att följa frågan.
frs · H612664 · 2019-05-29 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:664 av (L) Avsaknaden av förskoleklasser för elever som tillhör särskolan har frågat mig om jag och regeringen är beredda att ändra och förtydliga skollagen om att huvudmännen ska erbjuda förskoleklass även för elever som ska påbörja grundsärskolan. Som jag tidigare svarat är det självklart att alla barn ska erbjudas plats i förskoleklass. Det gäller också barn som senare ska börja i grundsärskolan. Barn som tillhör grundsärskolans målgrupp är mycket heterogen och därför behövs olika lösningar för olika barn. Barn som tillhör målgruppen har möjlighet att följa sina jämnåriga från förskolan till en förskoleklass för att sedan fortsätta i grundsärskolan. Vissa barn kan också gå de första årskurserna i för att senare börja i grundsärskolan. Barn med svår utvecklingsstörning kan i stället behöva en möjlighet att gå kvar i förskolan för att, med uppskjuten skolplikt, börja i årskurs 1 i grundsärskolan som sjuåring. För andra barn kan den bästa lösningen vara att redan som sexåring få börja i grundsärskolan och hoppa över förskoleklassen, om barnet bedöms ha förutsättningar för det. Det är viktigt att framhålla att möjligheterna att hoppa över förskoleklassen bara gäller om barnets vårdnadshavare begär det (7 kap. 11 a och b §§ skollagen). Det är hemkommunens skyldighet att se till att förskoleklass erbjuds även till barn som senare tillhör grundsärskolans målgrupp (9 kap. 12 § skollagen). Alla barn har rätt till en fungerande utbildning oavsett funktionsförmåga och hänsyn till barnens behov måste tas i alla skolformer. Alla elever i förskoleklassen ska enligt skollagen (2010:800) ges den ledning och stimulans och det stöd de behöver. I läroplanen för grundsärskolan (SKOLFS 2010:255) har det också förtydligats att förskoleklassen och skolan ska samverka på ett förtroendefullt sätt med varandra för att stödja elevernas utveckling och lärande i ett långsiktigt perspektiv. Regeringen och jag anser att alla de möjligheter som finns ska finnas kvar för den heterogena grupp som grundsärskolans målgrupp utgör.
frs · H612665 · 2019-05-29 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:665 av (SD) Lagen om särskild utlänningskontroll har frågat justitie- och migrationsministern om regeringen är beredd att föreslå förändringar i lagen om särskild utlänningskontroll som innebär en möjlighet att behålla utlänningar som utgör ett terrorhot i förvar till dess att utvisning kan verkställas. Frågan har överlämnats till mig att besvara. Lagen om särskild utlänningskontroll är ett värdefullt verktyg för att hantera utlänningar som bedöms utgöra säkerhetshot mot . Potentiella terrorister kan hindras från att komma in i eller att stanna kvar i . Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att se över bland annat lagen om särskild utlänningskontroll. Syftet är att åstadkomma en ändamålsenlig, effektiv och överskådlig reglering som är förenlig med ett väl fungerande skydd för grundläggande fri- och rättigheter. I vissa avseenden uppfattas lagen om särskild utlänningskontroll som svårtillämpad och lagstiftningen är i behov av en översyn. I en hemställan till regeringen har Säkerhetspolisen efterfrågat att vissa bestämmelser i lagen förtydligas, görs mer ändamålsenliga och att luckor täpps till. Säkerhetspolisen anser bland annat att den nuvarande regleringen för verkställighetsförvar är för snäv och att det leder till att personer som bedömts utgöra kvalificerade säkerhetshot mot måste försättas på fri fot i avvaktan på verkställighet av utvisningsbeslut. Utredaren ska därför bland annat se över regleringen kring verkställighetsförvar. Utredaren ska därutöver till exempel bedöma hur kontrollen av personer som ansetts utgöra ett säkerhetshot också kan förstärkas, till exempel genom elektronisk övervakning. Det är angeläget att lagstiftningen ses över. Mot denna bakgrund inväntar jag att utredaren redovisar sitt uppdrag. Det ska ske .
frs · H612666 · 2019-05-29 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:666 av (M) Färdplan , fråga 2018/19:673 av (M) Revidering av den svenska flygstrategin och fråga 2018/19:675 av (M) framtid har ställt några frågor till mig om . presenterade regeringen ”En svensk flygstrategi – för flygets roll i framtidens transportsystem”. I flygstrategin anges bland annat att ett Arlandaråd, i dialog och samverkan, ska ta fram förslag, en ”färdplan ” och att flygets klimatpåverkan ska minska. Sedan den nuvarande regeringen tillträdde har rådet inte haft några möten. Hanteringen av arbete är inte klar. När det gäller gör prognoser och ansvarar för investeringar. Generellt sett innebär prognoser alltid en grad av osäkerhet eftersom de per definition bygger på antaganden om framtiden. Prognoser utgör därför enbart ett av flera olika underlag inför beslut om investeringar i transportsystemet.
frs · H612667 · 2019-05-29 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:667 av (L) Reglering av estetiska behandlingar har frågat mig och regeringen om vi avser, och i så fall när, att genomföra föreslagna ändringar i hälso- och sjukvårdslagen för att öka patientsäkerheten vid estetiska behandlingar. Att stärka skyddet för de som genomgår estetiska behandlingar är en viktig fråga för regeringen. Regeringen gav därför i uppdrag att utreda om estetiska behandlingar som kräver medicinsk kompetens och som kan innebära betydande hälsorisker, ska omfattas av samma skydd för den enskilde som gäller för andra behandlingar enligt hälso- och sjukvårdslagstiftningen och hur det i så fall ska regleras. förslag har analyserats och bereds frågan om en reglering av vissa estetiska behandlingar inom .
frs · H612668 · 2019-05-29 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:668 av (L) Restnoteringar av läkemedel har frågat mig om jag och regeringen kan tänka oss att återskapa tillgången till beredskapslager med läkemedel för användning när tillgången på läkemedel godkända för användning i brister. Regeringen ser precis som allvarligt på att läkemedel allt oftare tar slut på öppenvårdsapotek eller inom hälso- och sjukvården. Detta är en trend som tyvärr syns i många länder. Att förekomsten av restnoteringar blivit vanligare kan delvis förklaras av att det finns fler läkemedel på marknaden än tidigare samt att en större andel av dessa läkemedel är framtagna för behandling av förhållandevis små patientgrupper. Utvecklingen beror också på prispress i produktionsprocessen och i logistikkedjan, vilket gör att sårbarheten i systemet blivit större. Det är svårt att som en enskild nation att påverka världsmarknaden. Vidare har avregleringen av apoteksmarknaden lett till en minskad flexibilitet för att hantera bristsituationer i apoteksledet. Regeringen är aktiv i frågan. fick i uppdrag att ta fram ett nytt it-stöd för att säkerställa hantering av en ökad ärendeinströmning. Information om restnoteringar finns tillgänglig på myndighetens hemsida. har också ändrat rutiner för anmälan av restnoteringar och gör en striktare tillämpning av läkemedelslagen. Inom den nationella läkemedelsstrategin diskuteras möjligheten att vidta ytterligare åtgärder för att hantera framtida bristsituationer. kommer också att lyfta behovet av insatser riktade mot de bakomliggande orsakerna både inom EU och på global nivå. När det gäller frågan om ett beredskapslager är en effektiv åtgärd för att förbättra tillgången på läkemedel bevakar regeringen pågående arbete inom området. I den utredning som hänvisar till och som regeringen tillsatte (S 2018:09 – Utredningen om hälso- och sjukvårdens beredskap) ingår att se över nuvarande ordning i syfte att säkerställa att det finns tillgång till läkemedel och annan hälso- och sjukvårdsmateriel. Denna utredning kommer att titta på behoven av åtgärder inom hela försörjningskedjan. Beredskapslager ingår därför som en del av denna utrednings uppdrag. pågår dessutom en kartläggning av läkemedelsförsörjningen i som håller i tillsammans med . Sammanfattningsvis delar jag bedömningen att det är ett allvarligt problem att läkemedel allt oftare tar slut. De kartläggningar och utredningar som pågår förväntas bidra till att ge en mer detaljerad bild av de problem som finns och lämna förslag på möjliga insatser. är regeringen därför inte beredd att föregripa dessa processer, men frågan om hantering av restnoteringar bereds på .
frs · H612669 · 2019-05-29 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:669 av (V) godkännande av felaktiga verifikationer har frågat mig om jag avser att vidta någon åtgärd med anledning av att godkänner att betalningsverifikationer som är systematiskt felaktiga får användas i bokföring. Frågan är ställd mot bakgrund av skatteundandragande inom taxibranschen. uppdrag är bland annat att vara statens expertorgan på redovisningsområdet. Myndigheten ansvarar för att utveckla god redovisningssed och ger ut allmänna råd till bestämmelserna i bokföringslagen och årsredovisningslagen. Myndigheten ger också ut vägledningar och informationsmaterial samt svarar på frågor om redovisning. arbetar aktivt med olika åtgärder för att motverka skatteundandragande i taxibranschen. Som exempel kan jag nämna den granskningsinsats mot svarttaxi genom sociala medier som annonserade för sedan.
frs · H612670 · 2019-05-28 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:670 av (V) Kostnad för besiktning av biogasbilar har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att förhindra eller mildra de extrakostnader som ägare av biogasbilar drabbas av genom det nya besiktningssystemet. Kontrollbesiktning av fordon regleras internationellt och inom EU. Både FN:s ekonomiska kommitté för (UNECE):s föreskrift 110 och EU:s direktiv /45/EU om periodisk provning av motorfordons trafiksäkerhet ställer krav på inspektion av bränsletankar för gas i fordon. I och med införlivandet av EU-direktivet i har Transportstyrelsen uppdaterat sina föreskrifter och allmänna råd om kontrollbesiktning (TSFS 2017:54). Uppdateringen innebar att det infördes krav på utökad kontroll av bränsletankar för gas i samband med kontrollbesiktning av fordon. Fordonstillverkare ska, enligt UNECE:s föreskrift 110, ha en återkommande servicepunkt beträffande bränsletankar för gas i sitt ordinarie serviceprogram vilket innebär att ett fordon som servas enligt tillverkares serviceprogram inte drabbas av någon extra kostnad. Kontrollbesiktning sker för att kontrollera att ett fordon inte har försämrats i otillåten grad ur miljö- och trafiksäkerhetssynpunkt och uppfyller föreskrivna krav till skydd för liv och hälsa. Regeringen avser att bedriva en aktiv klimatpolitik och åstadkomma fossilfria transporter. Jag avser följa frågan om besiktning av gasbilar.
frs · H612671 · 2019-05-29 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:671 av (L) Stöd från Sida till statsaktörer som bryter mot mänskliga rättigheter har frågat mig hur jag avser säkerställa att svenskt bistånd inte går till eller hanteras av aktörer som bryter mot mänskliga rättigheter och att det inte sker med en svensk myndighet som primär partner i projekt. bedriver en tydlig och konsekvent politik avseende demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer i . Regeringen följer noga utvecklingen i vad gäller dessa frågor. De senaste årens inskränkande av mötes- och yttrandefrihet, frihetsberövanden av fredliga demonstranter, oppositionella, fackföreningsföreträdare och journalister är oacceptabla. har i olika sammanhang, inklusive publikt och inom EU samt direkt till , tydligt uttryckt detta. har ett långsiktigt, uthålligt engagemang i som syftar till att gradvis påverka attityder, inställning och kunskap som kan bidra till strukturella förbättringar. Arbetet har starkt stöd bland de icke-statliga organisationer som konsulteras i . Förutom samarbete med civilsamhället krävs också att omvärlden kan ha en kritisk dialog och viss samverkan med statliga institutioner för att ha möjlighet att påverka utvecklingen i landet, alltid i syfte att verka för demokrati och mänskliga rättigheter. Det är regeringens övertygelse att det inte skulle gagna det vitryska folket att eller EU isolerar landet. Frågor om enskilda projekt hänvisas till ansvarig myndighet, men generellt är regeringens uppfattning att myndighetssamarbete är ett effektivt och relevant sätt att sprida svensk kunskap och svenska värderingar för att bidra till mer demokratiska, öppna och välfungerande samhällen. Svensk expertis inom allt från jämställdhet i offentlig förvaltning till hållbara städer är efterfrågat i och våra svenska myndigheter kan bidra till konkreta samhällsförbättringar genom att dela med sig av sina erfarenheter.
frs · H612672 · 2019-05-29 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:672 av (M) Förbättring av verksamheterna i barnahus har frågat mig om jag anser att verksamheterna i barnahusen är viktiga och, om så är fallet, hur och när jag avser att agera för att dessa ska förbättras. Att utsättas för våld under uppväxten medför ökad risk för fysisk och psykisk ohälsa både . När det blir känt för , hälso- och sjukvården, polis eller åklagare att ett barn misstänks vara utsatt för brott inleds flera olika utredningar. I dessa fall är det av stor vikt att samverkan mellan berörda myndigheter fungerar väl för att bemötandet av barnet och resultatet som helhet ska bli så bra som möjligt. utredningar har visat att Barnahus, som är en strukturerad form av myndighetssamverkan under gemensamt tak, är en bra samverkansform för det ändamålet. finns nationella riktlinjer för hur samverkan i utredningar vid misstanke om brott mot barn bör bedrivas. Framväxten av barnahus i har gått relativt snabbt, från sex verksamheter 2006 till över 30 verksamheter . För att synliggöra aktuella behov och främja utvecklingen mot ett likvärdigt bemötande av våldsutsatta barn gav regeringen i uppdrag att utvärdera barnahusverksamheterna i . I den rapport som lämnades till regeringen konstateras att många barnahus fungerar väl, men att det finns regionala skillnader och flera områden som behöver utvecklas. De nationella riktlinjerna togs på regeringens uppdrag fram gemensamt av de samverkande myndigheterna för att säkerställa att samverkan sker på ett effektivt och rättssäkert sätt med barnets bästa i fokus. Det är myndigheternas ansvar att inom ramen för sina respektive verksamheter se till att de nationella riktlinjerna följs. Som nationellt för stöd till våldsutsatta barn fyller Barnafrid en viktig funktion när det gäller att bidra till höjd kompetens inom området och för att driva utvecklingen av barnahusverksamheterna framåt. Regeringen har bl.a. gett i uppdrag att genomföra utbildningsinsatser om hedersrelaterat våld och förtryck för landets barnahusverksamheter. Dessa har genomförts av Barnafrid. Genom det nätverk för medarbetare på som Barnafrid bedriver finns också möjlighet att ta del av föreläsningar, diskutera utvecklingsfrågor samt dela olika erfarenheter, rutiner och praxis mellan barnahusen. Vidare har och i samråd tagit fram en handledning för genomförande av förhör med barn, som publicerades . Jag avser att fortsatt noga följa utvecklingen av barnahusverksamheterna runt om i landet.
frs · H612673 · 2019-05-29 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:666 av (M) Färdplan , fråga 2018/19:673 av (M) Revidering av den svenska flygstrategin och fråga 2018/19:675 av (M) framtid har ställt några frågor till mig om . presenterade regeringen ”En svensk flygstrategi – för flygets roll i framtidens transportsystem”. I flygstrategin anges bland annat att ett Arlandaråd, i dialog och samverkan, ska ta fram förslag, en ”färdplan ” och att flygets klimatpåverkan ska minska. Sedan den nuvarande regeringen tillträdde har rådet inte haft några möten. Hanteringen av arbete är inte klar. När det gäller gör prognoser och ansvarar för investeringar. Generellt sett innebär prognoser alltid en grad av osäkerhet eftersom de per definition bygger på antaganden om framtiden. Prognoser utgör därför enbart ett av flera olika underlag inför beslut om investeringar i transportsystemet.
frs · H612674 · 2019-05-29 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:674 av (M) Ledamot i har frågat mig om det är korrekt att jag har suttit i av 2019. Jag har inte suttit med i eller deltagit i dess arbete.
frs · H612675 · 2019-05-29 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:666 av (M) Färdplan , fråga 2018/19:673 av (M) Revidering av den svenska flygstrategin och fråga 2018/19:675 av (M) framtid har ställt några frågor till mig om . presenterade regeringen ”En svensk flygstrategi – för flygets roll i framtidens transportsystem”. I flygstrategin anges bland annat att ett Arlandaråd, i dialog och samverkan, ska ta fram förslag, en ”färdplan ” och att flygets klimatpåverkan ska minska. Sedan den nuvarande regeringen tillträdde har rådet inte haft några möten. Hanteringen av arbete är inte klar. När det gäller gör prognoser och ansvarar för investeringar. Generellt sett innebär prognoser alltid en grad av osäkerhet eftersom de per definition bygger på antaganden om framtiden. Prognoser utgör därför enbart ett av flera olika underlag inför beslut om investeringar i transportsystemet.