ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H611777 · 2019-06-14 00:00:00 — Fråga 2018/19:777 Rivning av kulturminnesskyddade byggnader av i (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) Av 4 kap. 3 § kulturmiljölagen framgår följande: ”Kyrkobyggnader som är uppförda och kyrkotomter som har tillkommit före utgången av får inte på något väsentligt sätt ändras utan tillstånd av .” Vackra Bunkeflo kyrka i kommun, som är uppförd i nygotisk stil , är således en av alla de kyrkor som omfattas av den aktuella lagstiftningen. Av och annan lagstiftning framgår också att kulturvärden och kulturmiljöer är av allmänt intresse. är läget sådant att den aktuella kyrkan står inför rivningshot sedan lokala kyrkopolitiker från bland annat Socialdemokraterna anser att kyrkan behöver rivas för att man bedömer den vara för dyr att renovera. Om en rivning av den aktuella kyrkan i kommun kommer att bli av är inte helt fastslaget då bland annat inte har sagt sitt . Pressen på kyrkor som är skyddade via ovannämnda lagar ökar dock när politiker driver på för att gamla och vackra kyrkor som är skyddade enligt dessa ska rivas. Risken för att flera politiska beslutsfattare känner sig nödgade att riva kyrkor som är skyddade enligt lag lär knappast heller minska med anledning av medlemstappet inom samt de ekonomiska konsekvenser det får för kyrkan. Detta dessutom i kombination med problematiken med en alltför låg kyrkoantikvarisk ersättning till från statens sida. Vidare kan pressen på andra kulturminnesskyddade byggnader än kyrkor öka av liknande skäl och aktualiseras exempelvis i den kommunala politiken. Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Ser ministern något behov av att vidta åtgärder för att bättre skydda kulturminnesskyddade byggnader i allmänhet och kyrkor i synnerhet?
fr · H611778 · 2019-06-14 00:00:00 — Fråga 2018/19:778 Besöksnäringen och tillgänglighet vid av (SD) till Finansminister (S) är det förbjudet för bussar att köra upp på i . Beslutet kom plötsligt, och besöksnäringen hann aldrig förbereda sig för de nya förutsättningarna eftersom planeringen ligger upp före själva besöksdagen. Det krävs en lång framförhållning för att hantera logistiken kring ett enda kryssningsfartyg med 3 000 passagerare, och därför är det olyckligt att beslut som så kraftigt påverkar besöksnäringen tas med några få veckors marginal. Dessutom är ett av de viktigaste besöksmålen i och . och drar många turister från andra delar av men kanske främst från andra länder. Besöksnäringen är därför en viktig inkomstkälla för lokala näringsidkare och inte minst staten. En stor del av besökarna är äldre, och en betydande del av besökarna har också funktionshinder. Med det beslut som tagits har plötsligt ett av och viktigaste besöksmål blivit otillgängligt för en stor grupp människor. I ett modernt samhälle känns det mycket märkligt att exkludera en stor grupp människor från ett så viktigt besöksmål. , Visit och Auktoriserade Guider borde gemensamt och hitta en lösning som säkerställer att alla grupper av besökare bereds möjlighet att besöka och . Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att återigen ge den viktiga besöksnäringen möjlighet att hämta och lämna sina gäster med bussar på i ?
fr · H611779 · 2019-06-14 00:00:00 — Fråga 2018/19:779 långa handläggningstider av (M) till Näringsminister (S) I höstgranskning (2018/19:KU10) riktades bland annat stark kritik mot långa handläggningstider. Den längsta uppmätta tiden för ”tid mellan avslutad brevväxling och beslut” bland de ärenden som granskades var 19 månader. Denna tid ansåg KU, med all rätt, vara alltför lång. beslutade kommunfullmäktige i att anta en detaljplan för ett nytt ridcentrum i . Anledningen till detta är att den gamla ridanläggningen inte längre uppfyller kraven för god djuromsorg eller de krav man bör ställa på anpassning för funktionsnedsatta. Det gamla centret ligger dessutom inklämt bland villaområden, och det finns ett behov av att i stället bygga bostäder på detta område. beslutar i att överpröva fullmäktiges beslut med motiveringen att man kunde anta att ett riksintresse som den aktuella detaljplanen berörs av inte tillgodosetts (U25). Kommunstyrelsen har beslutat att överklaga beslut hos regeringen. Överklagandet skickades till regeringen (att överklaga i läns beslut, dnr 404-4439-16, att upphäva kommunfullmäktiges i beslut från , § 241, att anta detaljplan för del av Badelunda Tibble 3:15, Ridanläggning). Det har ännu inte inkommit något beslut i ärendet. Den tid som gått är 30 månader, vilket är betydlig längre än den tid som KU-granskningen tyckte var anmärkningsvärt lång. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Vad anser ministern är en rimlig handläggningstid för ett ärende som behandlas av ?
fr · H611780 · 2019-06-14 00:00:00 — Fråga 2018/19:780 av (M) till Statsrådet (S) besökte statsminister och tillsammans med dåvarande minister för högre utbildning och forskning . Under besöket meddelade statsministern att skulle uppgraderas till universitet. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : När avser regeringen att göra till universitet?
fr · H611781 · 2019-06-14 00:00:00 — Fråga 2018/19:781 Sportskytte och EU:s vapendirektiv av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) Sportskytte är en utbredd sport. Det är en sport som inte drar samma publikintresse som exempelvis fotboll men sett till antalet utövare är sportskytte en av världens största individuella idrotter. Inom dynamiskt sker tävlingar i antingen pistol, hagel eller gevär. Det som är speciellt med dessa vapen är att de alla är halvautomatiska. Ett halvautomatiskt vapen innebär att man behöver ett magasin med patroner som komplement för att kunna avfyra mer än en patron. Därefter matas det sedan automatiskt fram ett nytt skott. Med regeringens senaste förslag till hur EU:s vapendirektiv ska implementeras i svensk lag skulle dessa vapen klassas som krigsmateriel, även när vapnet inte är laddat. Regeringen gör sig här, än en gång, skyldiga till onödig överimplementering av EU-direktiv. Med anledning av ovanstående vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Hur ser ministern för sportskyttet i mot bakgrund av dessa lagförändringar som kraftigt begränsar förutsättningarna att utöva sporten?
fr · H611782 · 2019-06-14 00:00:00 — Fråga 2018/19:782 Sportskytte och EU:s vapendirektiv av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) Sportskytte är en utbredd sport. Det är en sport som inte drar samma publikintresse som exempelvis fotboll men sett till antalet utövare är sportskytte en av världens största individuella idrotter. Inom dynamiskt sker tävlingar i antingen pistol, hagel eller gevär. Det som är speciellt med dessa vapen är att de alla är halvautomatiska. Ett halvautomatiskt vapen innebär att man behöver ett magasin med patroner som komplement för att kunna avfyra mer än en patron. Därefter matas det sedan automatiskt fram ett nytt skott. Med regeringens senaste förslag till hur EU:s vapendirektiv ska implementeras i svensk lag skulle dessa vapen klassas som krigsmateriel, även när vapnet inte är laddat. Regeringen gör sig här, än en gång, skyldiga till onödig överimplementering av EU-direktiv. Ytterligare ett problem med denna överimplementering av EU:s vapendirektiv är att sportskyttar sannolikt kommer att möta svårigheter att färdas till och från tävlingar när deras utrustning till del klassas som krigsmateriel. Med anledning av ovanstående vill fråga kultur- och demokratiminister : Hur tänker ministern se till att sportskyttar har möjlighet att behålla sin ledande position inom sporten när flygbolag i stor utsträckning sannolikt kommer att förbjuda dem att medta sina vapen eftersom dessa nu klassas som krigsmateriel?
fr · H611783 · 2019-06-17 00:00:00 — Fråga 2018/19:783 Kriminalvårdens samtransporter av (V) till Justitie- och migrationsminister (S) föreslog regeringen att Kriminalvården skulle få ett utökat ansvar för transporter av frihetsberövade för att underlätta polisens arbetsbelastning. ville då att samtransporter av Kriminalvårdens egna klienter och personer som transporteras enligt lagar om tvångsvård skulle undvikas. Det är olämpligt att barn transporteras tillsammans med grovt kriminella personer och personer som lider av allvarlig psykisk sjukdom. efterfrågade även adekvat utbildning för personer som ska transportera unga personer. ansvarar Kriminalvården för transporter av frihetsberövade om det på grund av särskilda omständigheter kan befaras att transporten inte kan utföras utan vissa tvångsåtgärder. och kan vända sig till Kriminalvården för att få hjälp med att transportera personer som varken är misstänkta eller dömda för brott. Personer kan tas i förvar och placeras i arrest i samband med en transport. har granskat transporterna av frihetsberövade personer i enlighet med Opcatprotokollet och riktar kritik mot hur Kriminalvården behandlar personer som varken är misstänkta eller dömda för brott. JO lyfter exempel där unga människor omhändertas för vård och har förvarats i polisarrest eller häkten. Organisationen har genom projektet i en rapport uppmärksammat frågan hur unga personer som omhändertagits av transporteras på ett oacceptabelt sätt. 15-åriga tjejer vittnar om hur de samtransporteras i midjefängsel med kriminella män och om hur resan till LVU-hemmet går via högsäkerhetsfängelser för överlämning av Kriminalvårdens klienter. Att barn och unga som omhändertagits av samhället transporteras tillsammans med dömda vuxna är skadligt. De upplever starkt obehag och kan utsättas för trauma. Unga som har inlett en kriminell bana får sin kriminella identitet förstärkt. De farhågor som förutspådde med lagändringen har tyvärr besannats. Med anledning av vad som anförts ovan vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vad avser ministern att göra för att se till Kriminalvården inte samtransporterar unga personer tillsammans med dömda vuxna?
fr · H611784 · 2019-06-17 00:00:00 — Fråga 2018/19:784 Domstolsväsendet av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Skälet var att de såg sig tvingade att skära ned antalet ”gråting” . Detta visade sig tyvärr stämma. Efter att ha varit underfinansierade såg man ingen annan utväg än att kraftigt reducera antalet rättegångar. Konsekvenserna av detta kommer att vara stora. Det kommer att innebära längre väntetider, vilket kommer att sänka rättssäkerheten för hela rättsväsendet. Det största skälet till detta är att de längre väntetiderna kommer att försämra bedömningsgrunderna av de enkla skälet att de inblandade helt enkelt glömmer. ESV () har varit tydligt i sin kritik när man konstaterat att man rättskedjan måste ses som en helhet. Skjuter man till medel till polisen måste man också skjuta till mer till åklagarna, domstolarna och slutligen Kriminalvården. Görs inte detta kommer det att leda till flaskhalsar som stoppar upp och slutligen leder till ett försämrat förtroende för hela rättsväsendet. är förtroendet för rättsväsendet kraftigt försvagat. Även om dessa iakttagelser gäller framgick det att situation var allt annat än unik. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till justitie- och migrationsminister : Vad avser ministern att göra för att säkerställa att hela rättskedjan har de resurser som krävs för att rättssäkerheten inte ska urholkas?
fr · H611785 · 2019-06-17 00:00:00 — Fråga 2018/19:785 Handläggningstiderna på av (M) till Näringsminister (S) Jag har tidigare ställt en skriftlig fråga (2018/19:338) till näringsminister om vilka åtgärder ministern avsåg att vidta för att korta handläggningstiderna på . Detta med anledning av de långa handläggningstiderna för ett överklagandeärende (N2016/04591/PUB). Ärendet gäller en fastighet i (Villshärad 8:11) utanför . Det har gått över sedan jag ställde denna fråga till näringsminister och 34 månader sedan ärendet (N2016/04591/PUB) först togs upp . Detta är givetvis och det har fortfarande inte kommit något utslag i frågan från regeringen. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till näringsminister : Vilka åtgärder har ministern vidtagit för att åtgärda de långa handläggningstiderna på ?
fr · H611786 · 2019-06-17 00:00:00 — Fråga 2018/19:786 2.0 av (M) till Statsrådet (S) I en skriftlig fråga (2018/19:118) ställde jag en fråga om statusen på 2.0. svarade ministern enligt följande: ”Regeringen har även aviserat att den kommer att återkomma i frågan och min ambition är att så ska ske så snart det är möjligt.” har det gått . Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vad har hänt med 2.0 ?
fr · H611787 · 2019-06-17 00:00:00 — Fråga 2018/19:787 Licensjakt på varg av (KD) till Statsrådet (S) I ett pressmeddelande skriver att man inte kommer att delegera till länsstyrelserna att besluta om licensjakt på varg den kommande jaktsäsongen. Enligt ligger populationen på gränsen för vad som bedömts behövas för att arten ska uppnå gynnsam bevarandestatus. hävdar att orsaken till att vargstammen inte ökar är illegal jakt. hävdar andra forskare att den illegala jakt som förekommer visar på en misstro med anledning av avsaknaden av rovdjursförvaltning och att en legal jakt skulle motverka den illegala jakten. De som kommer i kläm är landsbygdsbefolkningen som bor och verkar inom vargreviren. Beslutet visar att det inte tas några som helst hänsyn till dem som drabbas av vargens närvaro. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur avser ministern att agera för att möta denna avsaknad av förståelse för landsbygdens befolkning inom vargtäta områden?
fr · H611788 · 2019-06-17 00:00:00 — Fråga 2018/19:788 LCA-analyser som styrmedel av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) presenterade av byggnader (2018:23). Rapporten handlar om klimatpåverkan från byggnader som uppförs, och utarbetades på uppdrag av regeringen. Det är positivt att regeringen i direktiven anger att så kallade livscykelanalyser (LCA-analyser) ska vara utgångspunkt för utredningen, men haltar tankegången då det bara var under själva byggskedet som den premissen skulle gälla. Detta medför att man i exemplet byggnation bortser från koldioxidutsläpp som uppstår vid råvaruframställningen men även efter själva byggfasen, bland annat vad gäller energianvändning, underhåll och livslängd för konstruktionen. Det är inte rimligt. I synnerhet inte om dylika resonemang sedan ligger till grund för lagstiftning. LCA-analyser kan vara ett effektivt styrmedel för att minska växthusgasutsläpp men bör då omfatta en fullständig livscykel. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att LCA-analyser som ska ligga till grund för lagstiftning, där så är lämpligt, faktiskt kommer att spegla en fullständig livscykel och inte bara delar av densamma?
fr · H611789 · 2019-06-17 00:00:00 — Fråga 2018/19:789 Synfält och körkortskrav av (M) till Infrastrukturminister (S) I samband med vissa sjukdomar kan synfältet påverkas. Därför måste de körkortsinnehavare som drabbas genomgå olika tester, varpå några får sitt körkort indraget. För att eventuellt kunna återfå sitt körkort har personer med denna typ av synnedsättning haft möjlighet att testa sig i en körsimulator hos , . De hittillsvarande resultaten visar att körförmågan bedömdes acceptabel hos (VTI ) av dem som hade berövats sina körkort. Det tyder på att det finns många svenskar som förlorar körkortet på felaktiga grunder. används inte körsimulatorn till följd av att Transportstyrelsen vill utvärdera de hittillsvarande resultaten. Att ett indraget körkort kan få stora konsekvenser för den enskilde visar forskning från . De har följt personer som har blivit av med körkortet och sett att detta har fått stor påverkan på alltifrån jobb och ekonomi, möjlighet att delta i aktiviteter och sociala relationer till graden av oberoende med mera. Självfallet är det viktigt att den som kör ett fordon är lämplig att göra detta. Men läkarexpertis och internationell forskning hävdar att det inte är de allt fler personer som får sina körkort återkallade på grund av synfältsdefekter som orsakar olyckorna. Det framgår också av den statistik som visar de primära orsakerna till dödsfall i trafiken, baserat på förares beteende. Den visar nämligen att distraktion, fortkörning och rattfylleri är orsaken till en tredjedel vardera av olyckorna. Med tanke på hur många som drabbas av den tidsödande utvärdering som pågår samt det faktum att simulatorkörningarna är mycket dyra för enskilda och att det redan är lång kö till simulatorn kan praktiska körprov vara ett intressant alternativ. Detta skulle kunna drivas som ett projekt till dess Transportstyrelsens utvärdering av körsimulatorn är klar, och projektets resultat skulle sedermera kunna jämföras med denna. Praktiska körprov används redan i några medlemsstater då det handlar om att utvärdera synförmågan för denna målgrupp. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Vilka åtgärder kommer ministern att vidta för att personer som har fått körkortet indraget till följd av synfältsnedsättning snabbt ska kunna få sin sak prövad och eventuell dispens beviljad, och är ministern beredd att på försök införa praktiska körprov?
fr · H611791 · 2019-06-17 00:00:00 — Fråga 2018/19:791 av (M) till Statsrådet (S) I samband med ett studiebesök i skogarna runt blev jag uppmärksammad på de stora problem som viltet orsakar i . På vägarna handlar det om cirka tio viltolyckor per dag, och i skogen är av alla tallar skadade, men även gran- och lövskog. Enligt tidigare beräkningar från motsvarar betesskadorna i hela en samhällsekonomisk kostnad på . När 2012 beslutade om en ny älgförvaltning var syftet att det bland annat skulle leda till minskade betesskador och viltolyckor med älg. Till följd av omfattande tillväxt av bland annat klövvilt har problemen på dessa områden trots detta eskalerat. Detta har bland annat lett till att har begärt att regeringen ska ge myndigheten i uppdrag att ta fram ett fördjupat kunskapsunderlag om flerartsförvaltning. Detta vore mer än önskvärt. I ett tidigare svar (2017/18:1380) anger den tidigare landsbygdsministern att regeringen bereder frågan. Med hänvisning till detta vill jag fråga statsrådet : Har statsrådet för avsikt att införa flerartsförvaltning, och när kan det i så fall bli aktuellt?
fr · H611792 · 2019-06-17 00:00:00 — Fråga 2018/19:792 Beredskapen för skogsbränder av (C) till Statsrådet (S) blev en torr sommar med missväxt och ett stort antal bränder som följd. Samhällets krisberedskap sattes på sin spets, och samlade resurser för skogsbrandsbekämpning visade sig för på bara inte vara tillräckliga. Skogsägare och enskilda näringsidkare fick betala priset för det. Utvärderingen efter bränderna visar att även om insatserna i stort sett gick bra så fanns det många brister. är inte tillräckligt väl rustat för att vi ska kunna känna oss trygga inför framtida stora och komplicerade skogsbränder. drog skogsbrandssäsongen igång tidigare än vanligt, och de helikoptrar som MSB upphandlat kom snabbt till användning. Även om regn har kommit i delar av landet därefter kan det snart vara torrt i skog och mark igen. Vid skogsbränderna 2018 fick omfattande hjälp via EU:s civilskyddsmekanism, och ett stort antal EU-länder bidrog med personal och materiel. EU:s stöd till var EU:s hittills mest omfattande räddningsinsats. Faktum är att behövde hjälp att släcka bränder vid inte mindre än två olika tillfällen . Först i början juni när MSB proaktivt och i beredskapshöjande syfte begärde stöd via EU i form av brandbekämpningsflyg, och när bränderna återigen visade sig vara okontrollerbara. är kritiskt till att regeringen inte gav MSB i uppdrag att fortsätta begära stöd via EU:s katastrofberedskap och att insatsen avslutades trots att man visste att bränderna inte var släckta och att torkan skulle fortsätta eftersom det inte regnat på så . Och trots att man visste att det tar tid att flyga upp brandsläckningsflygen till . sa redan tidigt att vi vill att ska köpa in egna brandsläckningsflygplan då det visat sig vara mycket effektiva i släckningsarbetet. På MSB vidtas nu åtgärder för att få en bättre nationell grundberedskap med bland annat helikoptrar som förstärkningsresurser, även om det rått oklarheter om hur många som egentligen upphandlats och om den volym vatten som helikoptrarna kan ta är tillräcklig. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Anser statsrådet och regeringen att de åtgärder som MSB vidtar för att stärka den nationella skogsbrandsläckningsförmågan 2019 är tillräckliga för att undvika en liknande brandsommar som den ?
fr · H611793 · 2019-06-18 00:00:00 — Fråga 2018/19:793 Handläggningstiderna på Havs- och vattenmyndigheten av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) Situationen för torsken i östra bestånd är akut, vilket också påverkar yrkesfisket. Regeringen har aviserat att den jobbar för att ska vidta så kallade emergency measures. Det är högst rimligt med tanke på situationen. Parallellt med detta bör regeringen agera så att inte det kvarvarande yrkesfisket blir helt utslaget. Enligt uppgift har några yrkesfiskare i sökt licens för att bedriva selektivt kräftfiske i . Havs- och vattenmyndigheten (HaV) har mottagit ansökningar och har utlovat svar på desamma till . Med tanke på den prekära situation som råder känns det otillfredsställande att HaV:s ärendehantering tillåts dra ut så . Med hänvisning till ovan vill jag fråga miljö- och klimatminister : Vilka åtgärder har ministern för avsikt att vidta för att påskynda processen med licenstilldelning för de yrkesfiskare som väljer att lämna för ?
fr · H611794 · 2019-06-18 00:00:00 — Fråga 2018/19:794 Straffrabatten för unga av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) För frågade jag justitie- och migrationsministern när kunde förvänta sig ett förslag om slopad straffrabatt för unga på sitt bord. Svarsdagen sammanföll med remisstidens sista dag, och justitieministerns svar var att beredningen av förslagen skulle fortsätta inom samt att regeringen skulle återkomma till när det arbetet var färdigt. har nya uppgifter framkommit om att en spricka finns i regeringen mellan Socialdemokraterna och , där de två partierna har vitt skilda åsikter om hur regeringen bör gå fram i frågan. Splittringen skapar framför allt osäkerhet kring huruvida regeringen faktiskt kommer att lägga fram ett förslag, men även kring hur ett eventuellt förslag kan förväntas se ut. Den slopade straffrabatten för unga mellan är en viktig reform som innebär att den som är vuxen och begår ett brott också behandlas som vuxen av rättsväsendet. Det är nu drygt utredningen presenterade sina förslag, och remissinstanserna har lämnat sina yttranden. Den senaste tidens våldsvåg med upprepade skjutningar och sprängningar visar att situationen i är akut. Det kommer att krävas ett brett paket av åtgärder för att åtgärda detta, och den slopade straffrabatten för unga är en viktig reform i kampen mot gängkriminaliteten. Detta har dessutom ställt sig bakom. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Kan vi, mot bakgrund av det anföra, förvänta oss att ministern och regeringen kommer att lämna ett förslag om slopad straffrabatt för unga till , och när avser regeringen i sådant fall att lämna förslaget?