ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H612262 · 2019-02-27 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:262 av (S) Lagstadgad ursprungsmärkning av kött på restauranger har frågat mig om jag och regeringen kommer att ta avgörande steg för att få till regler om ursprungsmärkning av kött på restauranger, likt de som kommer att börja gälla i . God information är en förutsättning för att konsumenter ska kunna göra medvetna och hållbara val. Det finns ett stort intresse var maten, framför allt köttet, kommer ifrån. I matbutiken är det lätt att få reda på köttets ursprung, men inte om man äter på restaurang och i storhushåll. och rådets förordning (EU) nr 1169/2011 om tillhandahållande av livsmedelsinformation till konsumenterna (hädanefter kallad informationsförordningen) anger de allmänna reglerna som gäller för märkning av livsmedel inom unionen. Dessa regler kompletteras av bestämmelser om information om ursprungsland i andra regelverk. När det gäller förpackade livsmedel finns tydliga bestämmelser för hur information om ursprungsland ska lämnas för bland annat olika köttslag och för fisk. För livsmedel som tillhandahålls på restaurang och i storhushåll finns inga motsvande krav. Ett medlemsland som önskar införa nationella bestämmelser om ursprungsmärkning måste anmäla dessa till i enlighet med informationsförordningen. I anmälan behöver landet bland annat kunna visa på samband mellan vissa kvaliteter hos livsmedlet och dess ursprung samt kunna visa att en majoritet av konsumenterna tycker att information om livsmedlets ursprung är mycket viktigt. Regeringen gav i uppdrag att analysera vilka åtgärder som krävs för att ska kunna göra en anmälan till om nationella bestämmelser om ursprungsmärkning av kött och fisk på restaurang och i storhushåll. redovisade uppdraget och myndighetens behovsanalys gav vid handen att ett antal underlag behöver tas fram för att ska kunna göra en anmälan. godkände anmälan om obligatorisk ursprungsmärkning av kött som används som ingrediens i icke färdigförpackade måltider som serveras på restaurang och i storkök. Den finska förordningen träder i kraft och gäller . I den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, , det s.k. januariavtalet, anges att ursprungsmärkning på kött och fisk på restaurang och i storkök ska införas. redovisning från det tidigare uppdraget utgör ett bra underlag för vidare beredning av ärendet.
frs · H612263 · 2019-02-27 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:263 av (C) Pumplagen har frågat energi- och digitaliseringsministern vad statsrådet avser att göra för att den s.k. pumplagen i än högre grad ska möjliggöra en ökad introduktion av fossilfria drivmedel och gröna mobilitetstjänster. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. ska minska växthusgasutsläppen från inrikes transporter, utom inrikes luftfart, med , jämfört med . Av januariavtalet framgår vidare en rad målsättningar och satsningar som regeringen ska genomföra på transportområdet och som syftar till att transporter ska bli fossilfria. Fossilfri laddning och tankning ska möjliggöras genom att infrastrukturen byggs ut, det ska investeras i produktion och distribution av biogas, och ett årtal ska utredas för när fossila bränslen ska vara helt utfasade. För reduktionsplikten ska successivt ökade kvotnivåer skärpas för tiden . Regeringen har också beslutat att konsumenter ska kunna ta del av miljöinformation om drivmedel, med start . Regeringen avser att omsätta januariavtalets skrivningar till konkreta åtgärder. Ändringar i befintlig lag-stiftning samt nya bestämmelser behöver genomföras. Det är sannolikt ett omfattande arbete och syftar till transformativa förändringar som håller över finns dock inga planer på att genomföra justeringar i den så kallade pumplagen.
frs · H612264 · 2019-02-27 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:264 av (L) Lärarnas befogenheter har frågat mig om jag och regeringen kommer att ta några initiativ i närtid för att ändra skollagen och regelverket för att lärare ska kunna fortsätta ingripa enligt skollagen utan att deras agerande blir föremål för skadeståndsprocesser eller uppsägning. Vi diskuterade denna fråga vid en debatt i kammare , efter en interpellation av (interpellation 2018/19:35). Jag har vidare, som anger, uttalat mig i frågan i en tidningsartikel. Mina besked har varit entydiga. I enlighet med januariavtalet ska Socialdemokraterna, de gröna gemensamt ta fram en nationell plan för studiero och trygghet i skolan. I det arbetet ingår att se över de möjligheter som finns för disciplinära åtgärder, och säkerställa ett fungerande regelverk för hur man kan upprätthålla ordning och reda i skolan. Elever som hotat eller utsatt andra för våld ska lättare kunna stängas av eller omplaceras. Skollagens disciplinära åtgärder ska kunna användas av lärare och rektor. Lärarna ska kunna utföra sitt arbete med trygghet i sin yrkesutövning och med stöd från rektor och skolhuvudman. Alla barn och elever ska tillförsäkras en skolmiljö som präglas av trygghet och studiero. Skolans arbete för att uppnå detta innehåller såväl disciplinära åtgärder som pedagogiskt ledarskap och att motverka kränkande behandling. I vilken mån vårt gemensamma arbete kommer att leda till att just skollagen bör ändras kan jag av förklarliga skäl inte säga , det får visa sig. Som jag också framförde i kammaren ser jag fram emot att tillsammans med bl.a. och verka för att lärare kan upprätthålla trygghet och studiero i skolan utan att behöva vara rädda för att kritiseras när de ingriper enligt de befogenheter de har enligt skollagen och andra styrdokument.
frs · H612265 · 2019-02-27 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:265 av (L) Den digitala krisledningsförmågan har frågat energi- och digitaliseringsministern vilka åtgärder statsrådet och regeringen planerar att vidta för att uthålligt säkerställa förmågan hos myndigheter och leverantörer av samhällsviktiga och digitala tjänster att i samverkan hantera digitaliseringens risker och hot. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Regeringens nationella strategi för samhällets informations- och cybersäkerhet (skr. 2016/17:213) anger att det finns ett stort behov av att utveckla samhällets informations- och cybersäkerhet. Strategin är ett uttryck för regeringens övergripande prioriteringar inom området. För att öka samverkan mellan samhällets olika aktörer, och därmed den samlade effektiviteten i genomförandet av strategin, beslutade regeringen om en komplettering av strategin (bilaga till protokoll vid regeringssammanträde I:11). I kompletteringen redogör regeringen också för ett femtiotal genomförda och pågående aktiviteter initierade av regeringen. En av de åtgärder som redovisas rör den samlade handlingsplan som Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, , , , , och Säkerhetspolisen på regeringens uppdrag ska ta fram för dessa myndigheters arbete utifrån målen i den nationella strategin. Handlingsplanen tas fram i bred samverkan med andra relevanta aktörer och ska redovisas . Mot bakgrund av komplexiteten och bredden i de digitala samhällstjänsterna kan utvecklingen av samhällets informations- och cybersäkerhet endast åstadkommas i bred samverkan mellan berörda aktörer i samhället. Detta förhållande åskådliggörs av de åtgärder som här redovisats och det utgör en utgångspunkt i regeringens fortsatta arbete, exempelvis med att upprätta ett nationellt center för att öka informations- och cybersäkerheten.
frs · H612266 · 2019-02-27 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:266 av (M) Effekt för svensk industri har frågat mig hur jag avser att tillse att vår så viktiga industri ute i landet får tillräcklig effekt i sin energiförsörjning belyser ett väldigt viktigt område och jag har fått flera frågor på samma tema . har en mycket hög leverans-säkerhet och industrin har de lägsta elpriserna i EU. Men för att säkra elför-sörjningen behöver vi utveckling inom flera områden. Det första är att överföringskapaciteten inom behöver byggas ut vilket också är en del av energiöverenskommelsen . Här görs mycket och har aviserat stora investeringar i sin senaste investerings- och finansieringsplan och arbetar med både långsiktiga och kortsiktiga åtgärder för att stärka elnätet. För det andra behöver processen för att förstärka elnätet bli mer effektiv. Regeringen har tillsatt en utredning som bland annat ska se över reglerna för nätkoncessioner. Utredningen ska redovisas . Vi måste också se till att använda elen smartare. Jag tror till exempel att det finns stor potential för så kallad efterfrågeflexibilitet som vi måste ta till vara på och vi behöver även fortsätta arbetet med energieffektivisering.
frs · H612267 · 2019-02-27 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:267 av (M) Service på landsbygden har frågat mig vad regeringen har för plan för att utöka antalet tankställen i och för att behålla dem som finns. Jag delar uppfattning att samhällsservicen är viktig för landsbygden. Regeringen bedriver därför en politik för att förbättra förutsättningarna för olika typer av service i glesa landsbygdsområden och för att stödja dagligvarubutiker och drivmedelsstationer i gles- och landsbygder. Under förra mandatperioden beslutade regeringen om en mängd olika åtgärder som syftar till att öka tillgängligheten till såväl drivmedel som dagligvaror i gles- och landsbygder. investerades hela på olika insatser inom detta område. Detta är mer än . I landsbygdsprogram 2014–2020 finns avsatta för investeringsstöd som bland annat kan beviljas för att etablera nya drivmedelsstationer, och också för att modernisera befintliga stationer med exempelvis nya köldmedium och bränsletankar. För detta kan investeringsstöd beviljas av stödberättigade utgifter. Det är kostsamma investeringar som de mindre stationerna nu har möjlighet att genomföra. Regeringen har på detta sätt möjliggjort investeringar som är av stor betydelse för de mindre drivmedelsstationerna på landsbygden. I landsbygdsprogrammet finns också avsatta för projekt som syftar till att öka tillgängligheten till bland annat drivmedel. Statistik från visar att nätet av drivmedelsstationer varit relativt stabilt . Antalet försäljningsställen för konventionella drivmedel som bensin och diesel har förändrats i ganska liten utsträckning. Den senaste treårsperioden tycks marknaden dessutom ha stabiliserats ytterligare och antalet försäljningsställen har glädjande nog ökat något i antal. Tillgänglighet till drivmedel, och dagligvaror, är en av många förutsättningar för att kvinnor och män ska kunna bo, verka och leva i alla delar av landet. Regeringen kommer därför att även fortsättningsvis prioritera dessa frågor.
frs · H612268 · 2019-02-27 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:268 av (M) Mer idrott i skolan har frågat mig om jag kan redogöra för hur implementeringen av mer rörelse i skolan sker. Som mycket riktigt påpekar finns det mycket att vinna på mer fysisk aktivitet inom skola och fritidshem. Det finns studier som visar på positiva kopplingar mellan fysisk aktivitet och studieresultat. Resultaten av studier på området är dock inte entydiga och det finns också de som inte visar på någon effekt. I forskningen finns dock en samsyn om vikten av att barn och ungdomar ges goda möjligheter till fysisk aktivitet. Det är bra för välbefinnandet och för folkhälsan. Barn och unga rör på sig generellt för lite och är stillasittande en alldeles för stor del av dagen. För att möta den utmaningen har regeringen vidtagit en rad åtgärder. fick i uppdrag att lämna förslag som syftar till mer rörelse under skoldagen för alla elever, såväl flickor som pojkar, i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. I uppdraget ingick bl.a. att analysera vilka åtgärder som behövs för att alla elever ska erbjudas mer rörelse under skoldagen och lämna förslag som syftar till detta. I uppdrag ingick även att överväga och vid behov lämna förslag för mer rörelse i förskoleklassen och fritidshemmet. Vidare ingick att föreslå författningsändringar avseende ett stärkt ansvar att i utbildningen inkludera inslag som leder till ökad rörelse bland eleverna och hur dessa ändringar bäst samverkar med den utökningen av undervisningstiden som införs i fr.o.m. (U2018/01430/S). beslutade regeringen att utöka den garanterade undervisningstiden i ämnet idrott och hälsa för elever i genom att omfördela dessa timmar från elevens val. Utökningen sker i årskurs 6–9 där fördelas i mellanstadiet med tyngdpunkt på årskurs 6 och i högstadiet. Denna förändring träder i kraft . fick i tilläggsuppdrag att bl.a. analysera om undervisningstiden i ämnet idrott och hälsa även i grundsärskolan, specialskolan och sameskolan bör utökas genom att undervisningstiden i elevens val minskas (U2018/02965/S). redovisade dessa uppdrag (U2019/00446/S). Förslagen bereds inom .
frs · H612269 · 2019-02-27 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:269 av (SD) Proportionella bötesbelopp har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att möjliggöra bötesbelopp som i större utsträckning än står i proportion till den skada som en dömd brottsling har orsakat, eller på annat sätt verka för att de som har drabbats av en gärning ska kunna kompenseras. Det är självfallet viktigt att den som begår brott får ett adekvat straff, liksom att brottsoffer kompenseras på ett rimligt sätt. Brott ska inte löna sig. En brottslig gärning kan, beroende på brottets straffskala, föranleda en straffrättslig påföljd i form av böter, vilka tillfaller staten. Brottet kan även ge upphov till skadeståndsskyldighet, varvid rätten till skadestånd tillkommer den skadelidande. Genom att ange en straffskala har lagstiftaren angett hur allvarlig en viss brottstyp anses vara. Ett straff ska bestämmas inom ramen för straffskalan efter brottets straffvärde. Ett allvarligare brott ska bestraffas strängare än ett mindre allvarligt brott, och lika allvarliga brott ska bestraffas lika strängt. För vissa mindre allvarliga brott beslutar riksåklagaren om föreskrifter om ordningsbot. Detta gäller bland annat i fråga om brott som avser hastighetsöverträdelse. I de fall det är aktuellt att bestämma påföljden till penningböter tas det mycket sällan hänsyn till de särskilda omständigheterna vid det enskilda brottet. En sådan ordning är såväl rimlig som nödvändig, inte minst av processekonomiska skäl. Vid sidan av en straffrättslig påföljd, kan som nämnts den som har orsakat en skada vara skyldig att ersätta den skadelidande genom ett skadestånd. En förutsättning för att sådan skadeståndsskyldighet över huvud taget ska aktualiseras vid lagföringen av ett brott är att den skadelidande begär skadestånd. Utgångspunkten är att ett skadestånd enligt skadeståndslagen ska kompensera den skadelidande för hela den skada som han eller hon har drabbats av till följd av brottet, men beroende på omständigheterna finns det vissa möjligheter att jämka ett sådant skadestånd. Mot denna bakgrund ser jag inte behov av att vidta någon åtgärd.
frs · H61227 · 2019-02-05 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:27 av (M) Kostnadsexplosionen för svensk sjöfart har frågat mig om jag avser att omgående se över kostnaderna för svensk sjöfart. har vi sett tecken på att de åtgärder som den förra mandatperiodens regering genomförde i syfte att stärka svensk sjöfarts konkurrenskraft har haft effekt. En utveckling som i sin tur även kan bidra till en överflyttning av godstransporter från väg till sjö. beslutade regeringen den nationella trafikslagsövergripande planen för transportinfrastrukturen för perioden –29. Den innehåller mer investeringar i sjöfart än någon tidigare plan, bl.a. kapacitetsåtgärder i farleden i hamn och nya slussar i . presenterade regeringen en nationell godstransportstrategi, den första i sitt slag. I strategin återfinns flera förslag som på olika sätt tar upp förutsättningarna för sjöfarten att ta andelar från övriga godstransporter men även mer specifikt för att utveckla just sjöfarten. Flera regeringsuppdrag har beslutats i anslutning till strategin. Exempelvis ska få en nationell samordningsfunktion för inrikes sjöfart och närsjöfart som ska jobba för en överflyttning av godstransporter från väg till sjö. En samordnare har utsetts av . Vidare ska Trafikanalys analysera behovet av att främja intermodala godstransporter och hur det kan ske, där en s.k. omlastningspeng skulle kunna vara ett alternativ. Syftet är att öka incitamenten att välja transportupplägg som inkluderar sjöfart och järnväg. Regeringen har dessutom inrättat ett godstransportråd. har regeringen jobbat hårt för att vända den negativa trenden vad gäller antalet svenskregistrerade fartyg och bl.a. infört tonnagebeskattning samt genomfört regelförenklingar. Sammantaget har regeringens insatser, i kombination med branschens eget arbete, resulterat i att vi lyckats vända utflaggningstrenden. Flera rederier har registrerat eller är på väg att registrera fartyg i det svenska registret. Fler svenskregistrerade fartyg ger i sin tur positiva effekter på sysselsättningen, antalet praktikplatser för studenter, kompetensen i branschen och förhandlingskraft i internationella organ. Avslutningsvis vill jag påpeka att är ett affärsverk och finansieras huvudsakligen av farleds- och lotsavgifter. Det är som till stora delar bestämmer avgifternas storlek. avgiftssystem bidrar till att säkerställa ekonomisk stabilitet i verkets ekonomi. Jag vill också poängtera att det utgår en reducering av lotsavgifterna för sjötrafik som bedrivs på både och .
frs · H612270 · 2019-02-27 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:270 av (M) Effektbalansen har frågat mig vad jag ska göra för att säkra effekt-balansen i det svenska elnätet. tog fram en rapport om den svenska effektbalansen. Svenska kraftnäts slutsatser är att kan komma att bli beroende av att importera el under timmar med mycket hög förbrukning, den så kallade topplasttimmen. har i sin senaste investerings och finansieringsplan aviserat kraftigt höjda elnätsinvesteringar jämfört . Investeringarna behövs, i linje med energiöverenskommelsen ska överföringskapaciteten inom och mellan och grannländerna öka. Det finns också potential att effektivisera tillståndsprocessen för att bygga ut elnät. kommer presentera sina förslag för hur koncessionsförfarandet ska moderniseras. Utöver detta finns det mer att göra för att öka efterfrågeflexibiliteten efter-som effektbalansen är en balans mellan utbud och efterfrågan. Det är några av de åtgärder jag ser framför mig. Men jag är öppen för att diskutera ytterligare förslag som syftar till att stärka leveranssäkerheten.
frs · H612271 · 2019-02-26 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:271 av (S) Införande av lex har frågat mig hur jag ser på idén att spelreklam ska omfattas av motsvarande regler och lagstiftning som för tobak och alkohol. gäller att alla som erbjuder spel om pengar eller pengars värde på den svenska spelmarknaden ska ha svensk spellicens och följa svensk spellagstiftning. Det främsta syftet med att genomföra reformen är att ta tillbaka kontrollen över den svenska spelmarknaden. Det är en viktig förutsättning för att kunna motverka spelmissbruk och uppnå ett starkt konsumentskydd. Överdrivet spelande kan förstöra människors liv och åtgärder för att skydda mot spelmissbruk är viktiga. Det måttfullhetskrav och andra begränsningar som finns för spelreklamen ska följas. Vid det möte jag kallade branschen till underströk jag att för spelreklamen i gäller ett måttfullhetskrav som ska följas. Branschen har fram till på sig för att redovisa vilka åtgärder branschen själv kommer att vidta för att komma tillrätta med den aggressiva marknadsföringen, både vad gäller mängden och utformningen. Därefter kommer jag att ta ställning till om ytterligare åtgärder behövs.
frs · H612272 · 2019-02-27 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:181 av Acko Ankarberg (KD) HPV-vaccin till pojkar och fråga 2018/19:272 av (M) HPV-virus och vaccination Acko Ankarberg och har frågat mig när HPV-vaccin för pojkar kommer att införas i det allmänna vaccinationsprogrammet. En av de enskilt viktigaste insatserna för att förbättra folkhälsan har varit införandet av vaccinationsprogram på befolkningsnivå. Vaccination mot HPV ingår i det allmänna vaccinationsprogrammet för barn . är programmet begränsat till flickor. har ansvar för de nationella vaccinationsprogrammen. Regeringen beslutar vilka sjukdomar som ska omfattas av nationella vaccinationsprogram, baserat på underlag från . Precis som Acko Ankarberg säger har utrett frågan och gjort bedömningen att vaccination mot HPV för pojkar kan införas i det nationella allmänna vaccinationsprogrammet för barn. underlag har remitterats. Frågan bereds nu i .
frs · H612273 · 2019-02-27 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:273 av (M) Vård i tid har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att rejält korta vårdköerna samt garantera att patienter får vård enligt vårdgarantin. Landstingen ansvarar för att vården ska vara lätt tillgänglig och att patienter ska erbjudas vård i enlighet med vårdgarantin. Regeringen avser dock stödja landstingen i arbetet med att korta vårdköerna och ge vård i enlighet med vårdgarantin. Detta då förbättrad tillgänglighet är en prioriterad fråga för regeringen. Vi har bland annat stött införandet av den förstärkta vårdgarantin i primärvården bl.a. genom en överenskommelse med SKL om Patientmiljarden. Regeringspartierna, och Liberalerna är inom ramen för en sakpolitisk överenskommelse överens om att en uppdaterad kömiljard ska införas och att en generalplan för kortare köer ska tas fram tillsammans med landstingen. Den nya kömiljarden kommer att bli ett av flera sätt att sträva efter att människor får vård . Omställningen till en god och nära vård, inklusive den förstärkta vårdgarantin, liksom en förstärkning av cancervården och samordning av kompetensförsörjningen i vården är några bärande delar i detta arbete.
frs · H612274 · 2019-02-26 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:274 av (M) mellan och har frågat mig om jag avser att fullfölja den trafikslagsövergripande plan som regeringen beslutade om 2018 och som avser satsningar på nya slussar för . Regeringen beslutade om en ny nationell trafikslagsövergripande plan för transportinfrastrukturen för perioden –2029 . När det gäller utveckling av transportsystemet omfattar den objektet Vänersjöfarten, /med byggstart i perioden –2029. Det framgår av januariavtalet, som är en sakpolitisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, de gröna, att den beslutade nationella planen för infrastruktur 2018–2029 med investeringar i vägar och järnvägar i hela landet på ska fullföljas. Det innebär därmed att satsningarna på nya slussar för fullföljs.
frs · H612275 · 2019-02-27 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:275 av (M) Biotopinventering har frågat mig vilka åtgärder jag mer specifikt avser att vidta för att värna den privata äganderätten. Av regeringsförklaringen framgår att den privata äganderätten till skogen ska värnas. Det är regeringens ansvar att säkerställa att lagstiftningen ger tydliga spelregler för alla inblandade. Markägare ska få rättmätig ekonomisk kompensation vid inskränkningar i ägande- och brukanderätt. För att skydda värdefull natur och värna rödlistade och akut utrotningshotade arter ska naturvården stärkas på ett sätt som bygger på legitimitet hos de människor och verksamheter som berörs. Det är ansvar att besluta om budget och då anslagen till skydd av mark kraftigt har dragits ner innebär det att det finns betydligt mindre pengar att ersätta markägare med. Enligt januariavtalet, som är en sakpolitisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, de gröna, ska stärkt äganderätt, nya flexibla skydds- och ersättningsformer vid skydd av mark samt hur internationella åtaganden om biologisk mångfald ska kunna förenas med en växande cirkulär bioekonomi utredas. Det kommer regeringen säkerställa. är ett fantastiskt skogsrikt land och vi bör nyttja vår fulla potential givet de olika målsättningar vi har.