ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H4121516 · 2019-01-25 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1515 Återbetalningskrav av bistånd som finansierar terrorism samt fråga 2016/17:1516 Villkorande av bistånd till av Boriana (M) Boriana har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att svenska biståndspengar till inte ska användas till att finansiera projekt som glorifierar terrorism eller terrorister samt för att svenska biståndspengar som gått till att finansiera den palestinska statens bidrag till terrordömda personers familjer krävs tillbaka. Jag har tidigare besvarat ett antal liknande frågor om biståndet till och hänvisar till svar på riksdagsfrågorna 2016/17:126 och 2015/16:418 samt interpellationerna 2014/15:500 och 2014/15:372. bistånd till den Palestinska myndigheten uppgår till cirka och kanaliseras genom den så kallade PEGASE-mekanismen. Nivån på stödet till den Palestinska myndigheten var ungefär densamma under alliansregeringen under föregående strategiperiod för biståndet till . Det utgår inget svenskt bistånd till den Palestinska myndighetens särskilda kontantutbetalningar till behövande palestinska familjer. Inga biståndsmedel från eller EU går heller till stöd till palestinska fångar i israeliska fängelser.
frs · H412153 · 2019-01-25 00:00:00 — S2016/06519/FS S2016/06520/FS S2016/06515/FS S2016/06559/FS Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern Svar på frågorna 2016/17:151 av (M) Politisk kontroll över beslut som fattas inom FN-systemet, 2016/17:153 av (M) Information till om regeringens arbete inom FN-systemet, 2016/17:154 av (M) Instruktioner för opolitiska tjänstemän i FN-systemet, 2016/17:165 av (M) Rapporters rättslig status har frågat mig på vilket sätt jag utövar politisk kontroll över beslut som fattas inom FN-systemet i frågor som faller under mitt ansvarsområde i regeringen, i de fall inte har en politisk tjänsteman som deltar i beslutet. har även frågat mig hur jag säkerställer att informeras om regeringens arbete inom FN-systemet, de fattade besluten och på vilket sätt de följs upp, när det gäller frågor som faller under statsrådets ansvarsområde i regeringen. Vidare har frågat mig på vilket sätt instruktionerna för opolitiska tjänstemän från som ska delta i möten inom FN-systemet tas fram och hur dessa instruktioner följs upp, samt om det är mitt ställningstagande att en rapport som presenterats på WHO Europe och antagits på ett möte har en sådan rättslig status att därigenom blir bundet. Regeringen prioriterar arbete med () och arbetet styrs av en strategi beslutad av regeringen för perioden –2019. Resolutioner, rapporter och andra dokument som blir resultaten av möten inom WHO och FN-systemet i stort är vägledande för medlemsstaterna, men inte juridiskt bindande. Svenska ståndpunkter och instruktioner inför förhandlingar, initiativ och utspel internationella sammanhang omfattas av kravet på gemensam beredning. I normalfallet får den deltagande tjänstemannen, oavsett om denne är politisk eller opolitisk, genom den gemensamt beredda instruktionen ett förhandlingsutrymme samt en svensk målsättning för det slutliga förhandlingsresultatet. Hur instruktionen ser ut beror på frågans art samt hur prioriterad frågan är för regeringen. Hur resultatet av möten följs upp beror även det i hög grad på hur prioriterad frågan är och vilka som berörs av den. Generellt sett deltar med tvärsektoriella delegationer vid viktigare möten, och regeringen involverar relevanta myndigheter i beredning av ärenden. Det bör dock understrykas att WHO, liksom vissa andra FN-organ, är en normerande expertorganisation som i enlighet med sitt mandat utarbetar olika typer av rekommendationer och riktlinjer, som inte nödvändigtvis är eller bör vara föremål för medlemsstatsförhandlingar, utan tas fram genom vetenskapliga processer. kommer, enligt sedvanliga rutiner, ge information när så efterfrågas.
frs · H412154 · 2019-01-25 00:00:00 — S2016/06519/FS S2016/06520/FS S2016/06515/FS S2016/06559/FS Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern Svar på frågorna 2016/17:151 av (M) Politisk kontroll över beslut som fattas inom FN-systemet, 2016/17:153 av (M) Information till om regeringens arbete inom FN-systemet, 2016/17:154 av (M) Instruktioner för opolitiska tjänstemän i FN-systemet, 2016/17:165 av (M) Rapporters rättslig status har frågat mig på vilket sätt jag utövar politisk kontroll över beslut som fattas inom FN-systemet i frågor som faller under mitt ansvarsområde i regeringen, i de fall inte har en politisk tjänsteman som deltar i beslutet. har även frågat mig hur jag säkerställer att informeras om regeringens arbete inom FN-systemet, de fattade besluten och på vilket sätt de följs upp, när det gäller frågor som faller under statsrådets ansvarsområde i regeringen. Vidare har frågat mig på vilket sätt instruktionerna för opolitiska tjänstemän från som ska delta i möten inom FN-systemet tas fram och hur dessa instruktioner följs upp, samt om det är mitt ställningstagande att en rapport som presenterats på WHO Europe och antagits på ett möte har en sådan rättslig status att därigenom blir bundet. Regeringen prioriterar arbete med () och arbetet styrs av en strategi beslutad av regeringen för perioden –2019. Resolutioner, rapporter och andra dokument som blir resultaten av möten inom WHO och FN-systemet i stort är vägledande för medlemsstaterna, men inte juridiskt bindande. Svenska ståndpunkter och instruktioner inför förhandlingar, initiativ och utspel internationella sammanhang omfattas av kravet på gemensam beredning. I normalfallet får den deltagande tjänstemannen, oavsett om denne är politisk eller opolitisk, genom den gemensamt beredda instruktionen ett förhandlingsutrymme samt en svensk målsättning för det slutliga förhandlingsresultatet. Hur instruktionen ser ut beror på frågans art samt hur prioriterad frågan är för regeringen. Hur resultatet av möten följs upp beror även det i hög grad på hur prioriterad frågan är och vilka som berörs av den. Generellt sett deltar med tvärsektoriella delegationer vid viktigare möten, och regeringen involverar relevanta myndigheter i beredning av ärenden. Det bör dock understrykas att WHO, liksom vissa andra FN-organ, är en normerande expertorganisation som i enlighet med sitt mandat utarbetar olika typer av rekommendationer och riktlinjer, som inte nödvändigtvis är eller bör vara föremål för medlemsstatsförhandlingar, utan tas fram genom vetenskapliga processer. kommer, enligt sedvanliga rutiner, ge information när så efterfrågas.
frs · H4121541 · 2019-01-25 00:00:00 — Dnr Ju2017/05063/ Ju2017/05139/ Svar på fråga 2016/17:1541 av (M) Utvisningar trots arbetskraftsbrist samt på fråga 2016/17:1545 av (M) Arbetskraftbrist och regeringens agerande har frågat mig vilka skäl som ligger bakom att dra förslaget om att det ska vara möjligt att avstå från att återkalla ett tidsbegränsat uppehållstillstånd för arbete om arbetsgivaren självmant har avhjälpt brister i arbetsvillkoren som annars skulle medföra återkallelse i långbänk, hur jag motiverar att det inte behövs några övergångsbestämmelser och om jag är beredd att tills lagändringen träder i kraft vidta åtgärder för att se till att inte fler människor utvisas på grund av mindre misstag från arbetsgivaren. har även frågat mig vilka konkreta åtgärder jag och regeringen är beredda att vidta för att säkerställa att de individer som redan drabbats av ett återkallande på grund av små misstag av arbetsgivaren kan återställas retroaktivt eller för att få på plats någon form av moratorium fram till dess att den nya lagregleringen träder i kraft. Jag har valt att besvara frågorna i ett gemensamt svar. Först vill jag erinra om att den lagstiftning som visat sig vara behäftad med stora brister, drevs igenom av den förra borgerliga regeringen. Som jag tidigare påpekat i ett svar på en snarlik fråga från , så anser jag att invandringen till är och ska vara reglerad. Förslaget om ett moratorium går ut på att alla arbetstillstånd ska förlängas i avvaktan på ny lagstiftning. Det skulle innebära att den reglerade invandringen sätts ur spel. Förslaget innebär dessutom att oseriösa arbetsgivare kan betala arbetskraftsinvandrare lägre löner och ge dem sämre villkor. Jag tycker inte att det är rätt väg framåt. Regeringen kommer inte att införa system som öppnar upp för lönedumpning och underlättar för oseriösa arbetsgivare att fuska med villkoren. Det är inte heller rimligt att, så som föreslås, tillämpa nya bestämmelser retroaktivt. Det skulle vara högst orättvist då det kräver att man godtyckligt bestämmer vilka som ska, respektive inte ska, omfattas av de nya bestämmelserna. Rättssäkerheten skulle med andra ord sättas ur spel. Av samma skäl är det inte aktuellt att genom övergångsbestämmelser göra bestämmelserna retroaktivt tillämpliga. Jag vill slutligen bemöta påståendet om att regeringen medvetet låtit arbetet med att åtgärda problemen ”dras i långbänk”. Verkligheten är den motsatta. Regeringen har brutit ut förslaget om självläkning från övriga förslag som lämnades i betänkandet Stärkt ställning för arbetskraftsinvandrare på arbetsmarknaden (SOU 2016:91). Detta har gjorts just för att snabbt kunna gå vidare med förslaget så att fler inte utvisas på grund av arbetsgivares misstag. är det viktigt att lagstiftningen vilar på rättssäker grund. Lagstiftningsprocessen måste därför få ta sin tid. Ett förhastat förfarande riskerar annars leda till regler som inte kan användas eller som får oönskade effekter.
frs · H4121545 · 2019-01-25 00:00:00 — Dnr Ju2017/05063/ Ju2017/05139/ Svar på fråga 2016/17:1541 av (M) Utvisningar trots arbetskraftsbrist samt på fråga 2016/17:1545 av (M) Arbetskraftbrist och regeringens agerande har frågat mig vilka skäl som ligger bakom att dra förslaget om att det ska vara möjligt att avstå från att återkalla ett tidsbegränsat uppehållstillstånd för arbete om arbetsgivaren självmant har avhjälpt brister i arbetsvillkoren som annars skulle medföra återkallelse i långbänk, hur jag motiverar att det inte behövs några övergångsbestämmelser och om jag är beredd att tills lagändringen träder i kraft vidta åtgärder för att se till att inte fler människor utvisas på grund av mindre misstag från arbetsgivaren. har även frågat mig vilka konkreta åtgärder jag och regeringen är beredda att vidta för att säkerställa att de individer som redan drabbats av ett återkallande på grund av små misstag av arbetsgivaren kan återställas retroaktivt eller för att få på plats någon form av moratorium fram till dess att den nya lagregleringen träder i kraft. Jag har valt att besvara frågorna i ett gemensamt svar. Först vill jag erinra om att den lagstiftning som visat sig vara behäftad med stora brister, drevs igenom av den förra borgerliga regeringen. Som jag tidigare påpekat i ett svar på en snarlik fråga från , så anser jag att invandringen till är och ska vara reglerad. Förslaget om ett moratorium går ut på att alla arbetstillstånd ska förlängas i avvaktan på ny lagstiftning. Det skulle innebära att den reglerade invandringen sätts ur spel. Förslaget innebär dessutom att oseriösa arbetsgivare kan betala arbetskraftsinvandrare lägre löner och ge dem sämre villkor. Jag tycker inte att det är rätt väg framåt. Regeringen kommer inte att införa system som öppnar upp för lönedumpning och underlättar för oseriösa arbetsgivare att fuska med villkoren. Det är inte heller rimligt att, så som föreslås, tillämpa nya bestämmelser retroaktivt. Det skulle vara högst orättvist då det kräver att man godtyckligt bestämmer vilka som ska, respektive inte ska, omfattas av de nya bestämmelserna. Rättssäkerheten skulle med andra ord sättas ur spel. Av samma skäl är det inte aktuellt att genom övergångsbestämmelser göra bestämmelserna retroaktivt tillämpliga. Jag vill slutligen bemöta påståendet om att regeringen medvetet låtit arbetet med att åtgärda problemen ”dras i långbänk”. Verkligheten är den motsatta. Regeringen har brutit ut förslaget om självläkning från övriga förslag som lämnades i betänkandet Stärkt ställning för arbetskraftsinvandrare på arbetsmarknaden (SOU 2016:91). Detta har gjorts just för att snabbt kunna gå vidare med förslaget så att fler inte utvisas på grund av arbetsgivares misstag. är det viktigt att lagstiftningen vilar på rättssäker grund. Lagstiftningsprocessen måste därför få ta sin tid. Ett förhastat förfarande riskerar annars leda till regler som inte kan användas eller som får oönskade effekter.
frs · H4121579 · 2019-01-25 00:00:00 — Dnr Fi2017/02638/S2 Fi2017/02656/S2 Fi2017/02668/S2 Svar på fråga 2016/17:1579 av (M) Återanvändning av elektronik, fråga 2016/17:1584 av (M) Nya kemikalieskatten och fråga 2016/17:1592 av (M) Kemikalieskatten har frågat mig om jag och regeringen avser att vidta några åtgärder för att mildra kemikalieskattens skadeverkningar för företag som verkar inom andrahandsmarknaden. har frågat mig om jag är beredd att göra en ändring i lagen (2016:1067) om skatt på kemikalier i viss elektronik för att göra undantag för produkter som återanvänds. har frågat statsrådet om han avser att inom sitt ansvarsområde verka inom regeringen för att förslaget till kemikalieskatt ska få en utformning som är i enlighet med avfallshierarkins principer och inte motverkar återanvändningen av it och elektronik. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. fråga är ställd utifrån att hon anger att företag som exempelvis säljer en begagnad dator måste betala kemikalieskatt, något som i sin tur betyder att en och samma dator enligt henne kan komma att beskattas om. nämner i sin fråga att en fungerande andrahandsmarknad är viktig för datorer, skärmar och mobiltelefoner m.m. anger i sin fråga med hänvisning till en debattartikel att kemikalieskattens utformning riskerar att motverka återanvändningen av it och elektronik och slå mot den bransch som arbetar med att förlänga livslängden på elektronikprodukter. I lagen om skatt på kemikalier i viss elektronik skiljer man på två typer av skattskyldiga – sådana som är godkända som lagerhållare och sådana som inte är det. När beskattning sker skiljer sig åt mellan de olika aktörerna. För aktörer som inte är godkända lagerhållare sker beskattningen i tidigare led än försäljningen, normalt vid tillverkning eller när varan förs in eller importeras till . Själva försäljningen beskattas inte. Begagnade varor kan därför säljas igen utan kemikalieskatt om de säljs av en aktör som inte är godkänd lagerhållare. För godkända lagerhållare inträder skattskyldighet bl.a. när en skattepliktig vara levereras till en köpare som inte är godkänd lagerhållare och när en skattepliktig vara tas till eget försäljningsställe för detaljförsäljning. Varor som skattskyldighet enligt lagen har inträtt för är dock undantagna. För begagnade varor som har beskattats inträder således inte heller någon skattskyldighet om de säljs igen av en godkänd lagerhållare. Således beskattas försäljning av begagnade elektronikprodukter normalt inte.
frs · H4121584 · 2019-01-25 00:00:00 — Dnr Fi2017/02638/S2 Fi2017/02656/S2 Fi2017/02668/S2 Svar på fråga 2016/17:1579 av (M) Återanvändning av elektronik, fråga 2016/17:1584 av (M) Nya kemikalieskatten och fråga 2016/17:1592 av (M) Kemikalieskatten har frågat mig om jag och regeringen avser att vidta några åtgärder för att mildra kemikalieskattens skadeverkningar för företag som verkar inom andrahandsmarknaden. har frågat mig om jag är beredd att göra en ändring i lagen (2016:1067) om skatt på kemikalier i viss elektronik för att göra undantag för produkter som återanvänds. har frågat statsrådet om han avser att inom sitt ansvarsområde verka inom regeringen för att förslaget till kemikalieskatt ska få en utformning som är i enlighet med avfallshierarkins principer och inte motverkar återanvändningen av it och elektronik. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. fråga är ställd utifrån att hon anger att företag som exempelvis säljer en begagnad dator måste betala kemikalieskatt, något som i sin tur betyder att en och samma dator enligt henne kan komma att beskattas om. nämner i sin fråga att en fungerande andrahandsmarknad är viktig för datorer, skärmar och mobiltelefoner m.m. anger i sin fråga med hänvisning till en debattartikel att kemikalieskattens utformning riskerar att motverka återanvändningen av it och elektronik och slå mot den bransch som arbetar med att förlänga livslängden på elektronikprodukter. I lagen om skatt på kemikalier i viss elektronik skiljer man på två typer av skattskyldiga – sådana som är godkända som lagerhållare och sådana som inte är det. När beskattning sker skiljer sig åt mellan de olika aktörerna. För aktörer som inte är godkända lagerhållare sker beskattningen i tidigare led än försäljningen, normalt vid tillverkning eller när varan förs in eller importeras till . Själva försäljningen beskattas inte. Begagnade varor kan därför säljas igen utan kemikalieskatt om de säljs av en aktör som inte är godkänd lagerhållare. För godkända lagerhållare inträder skattskyldighet bl.a. när en skattepliktig vara levereras till en köpare som inte är godkänd lagerhållare och när en skattepliktig vara tas till eget försäljningsställe för detaljförsäljning. Varor som skattskyldighet enligt lagen har inträtt för är dock undantagna. För begagnade varor som har beskattats inträder således inte heller någon skattskyldighet om de säljs igen av en godkänd lagerhållare. Således beskattas försäljning av begagnade elektronikprodukter normalt inte.
frs · H4121592 · 2019-01-25 00:00:00 — Dnr Fi2017/02638/S2 Fi2017/02656/S2 Fi2017/02668/S2 Svar på fråga 2016/17:1579 av (M) Återanvändning av elektronik, fråga 2016/17:1584 av (M) Nya kemikalieskatten och fråga 2016/17:1592 av (M) Kemikalieskatten har frågat mig om jag och regeringen avser att vidta några åtgärder för att mildra kemikalieskattens skadeverkningar för företag som verkar inom andrahandsmarknaden. har frågat mig om jag är beredd att göra en ändring i lagen (2016:1067) om skatt på kemikalier i viss elektronik för att göra undantag för produkter som återanvänds. har frågat statsrådet om han avser att inom sitt ansvarsområde verka inom regeringen för att förslaget till kemikalieskatt ska få en utformning som är i enlighet med avfallshierarkins principer och inte motverkar återanvändningen av it och elektronik. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. fråga är ställd utifrån att hon anger att företag som exempelvis säljer en begagnad dator måste betala kemikalieskatt, något som i sin tur betyder att en och samma dator enligt henne kan komma att beskattas om. nämner i sin fråga att en fungerande andrahandsmarknad är viktig för datorer, skärmar och mobiltelefoner m.m. anger i sin fråga med hänvisning till en debattartikel att kemikalieskattens utformning riskerar att motverka återanvändningen av it och elektronik och slå mot den bransch som arbetar med att förlänga livslängden på elektronikprodukter. I lagen om skatt på kemikalier i viss elektronik skiljer man på två typer av skattskyldiga – sådana som är godkända som lagerhållare och sådana som inte är det. När beskattning sker skiljer sig åt mellan de olika aktörerna. För aktörer som inte är godkända lagerhållare sker beskattningen i tidigare led än försäljningen, normalt vid tillverkning eller när varan förs in eller importeras till . Själva försäljningen beskattas inte. Begagnade varor kan därför säljas igen utan kemikalieskatt om de säljs av en aktör som inte är godkänd lagerhållare. För godkända lagerhållare inträder skattskyldighet bl.a. när en skattepliktig vara levereras till en köpare som inte är godkänd lagerhållare och när en skattepliktig vara tas till eget försäljningsställe för detaljförsäljning. Varor som skattskyldighet enligt lagen har inträtt för är dock undantagna. För begagnade varor som har beskattats inträder således inte heller någon skattskyldighet om de säljs igen av en godkänd lagerhållare. Således beskattas försäljning av begagnade elektronikprodukter normalt inte.
frs · H412165 · 2019-01-25 00:00:00 — S2016/06519/FS S2016/06520/FS S2016/06515/FS S2016/06559/FS Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern Svar på frågorna 2016/17:151 av (M) Politisk kontroll över beslut som fattas inom FN-systemet, 2016/17:153 av (M) Information till om regeringens arbete inom FN-systemet, 2016/17:154 av (M) Instruktioner för opolitiska tjänstemän i FN-systemet, 2016/17:165 av (M) Rapporters rättslig status har frågat mig på vilket sätt jag utövar politisk kontroll över beslut som fattas inom FN-systemet i frågor som faller under mitt ansvarsområde i regeringen, i de fall inte har en politisk tjänsteman som deltar i beslutet. har även frågat mig hur jag säkerställer att informeras om regeringens arbete inom FN-systemet, de fattade besluten och på vilket sätt de följs upp, när det gäller frågor som faller under statsrådets ansvarsområde i regeringen. Vidare har frågat mig på vilket sätt instruktionerna för opolitiska tjänstemän från som ska delta i möten inom FN-systemet tas fram och hur dessa instruktioner följs upp, samt om det är mitt ställningstagande att en rapport som presenterats på WHO Europe och antagits på ett möte har en sådan rättslig status att därigenom blir bundet. Regeringen prioriterar arbete med () och arbetet styrs av en strategi beslutad av regeringen för perioden –2019. Resolutioner, rapporter och andra dokument som blir resultaten av möten inom WHO och FN-systemet i stort är vägledande för medlemsstaterna, men inte juridiskt bindande. Svenska ståndpunkter och instruktioner inför förhandlingar, initiativ och utspel internationella sammanhang omfattas av kravet på gemensam beredning. I normalfallet får den deltagande tjänstemannen, oavsett om denne är politisk eller opolitisk, genom den gemensamt beredda instruktionen ett förhandlingsutrymme samt en svensk målsättning för det slutliga förhandlingsresultatet. Hur instruktionen ser ut beror på frågans art samt hur prioriterad frågan är för regeringen. Hur resultatet av möten följs upp beror även det i hög grad på hur prioriterad frågan är och vilka som berörs av den. Generellt sett deltar med tvärsektoriella delegationer vid viktigare möten, och regeringen involverar relevanta myndigheter i beredning av ärenden. Det bör dock understrykas att WHO, liksom vissa andra FN-organ, är en normerande expertorganisation som i enlighet med sitt mandat utarbetar olika typer av rekommendationer och riktlinjer, som inte nödvändigtvis är eller bör vara föremål för medlemsstatsförhandlingar, utan tas fram genom vetenskapliga processer. kommer, enligt sedvanliga rutiner, ge information när så efterfrågas.