ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H612191 · 2019-02-20 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:191 av (L) fortlevnad har frågat mig om fortlevnad och vad jag och regeringen gör för staten ska leva upp till donationsavtalet så att samlingarna åter kan göras tillgängliga för allmänheten. Jag vill inleda med att säga att marionettsamlingarna är en viktig del av det gemensamma kulturarvet. ansvarar för samlingarna. En viktig utgångspunkt är att regeringen varken kan eller bör lägga sig i specifika utställningar på våra museer och hur de är utformade. Ett museum visar alltid ett urval av sina samlingar och vilka föremål som visas för tillfället varierar . och Scenkonstmuseet har ett brett uppdrag som innefattar teaterns, dansens och musikens kulturarv. Museet har en samling på ca 50 000 föremål, där marionettsamlingarna är en del. Marionettsamlingarna i dess helhet går att beställa fram från magasinen och en del av samlingarna visas även i den nuvarande utställningen på . Det kan därmed konstateras att samlingarna är tillgängliga för allmänheten. Myndigheten har också ansvaret för att ha tillgång till den sakkunskap som krävs för samlingarnas förvaltning. Regeringen följer kontinuerligt på en övergripande nivå hur myndigheten och museet arbetar med sina samlingar och sina övriga instruktionsenliga uppgifter.
frs · H612192 · 2019-02-20 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:192 av (M) Fisket av makrill har frågat mig hur jag och regeringen kommer att agera för att få till en överenskommelse mellan EU, , och som gör att makrillfisket i Nordostatlanten kan minskas till hållbara nivåer och därmed också kan återfå sin MSC-märkning. förhandlar berörda kuststater bl.a. om förvaltningen och fiskemöjligheterna för den långt vandrande arten makrill. Utkomsten av kuststatsförhandlingarna avseende makrill har stor betydelse för den svenska pelagiska fiskenäringen även om har relativt små andelar av fisket. Det svenska fisket efter makrill sker huvudsakligen i brittiskt vatten. har kuststatsförhandlingarna komplicerats av att det saknas överenskommelse som omfattar samtliga kuststater och att det endast finns en partiell överenskommelse mellan EU, och om fördelningen av detta bestånd och en förvaltningsstrategi. En konsekvens av att inget avtal finns mellan samtliga kuststater är att de har fastställt unilaterala fiskemöjligheter som sammanlagt har överskridit överenskommelserna om totala fiskemöjligheter. Detta bedöms inte hållbart på lång sikt, vilket även fått effekten att () meddelat att de drar in sin miljömärkning av detta fiske. Fördelning av makrillbestånden kan dessutom komma att kompliceras ytterligare i och med att antalet kuststater kommer att öka vid utträde ur Europeiska unionen. I syfte att säkerställa ett biologiskt och socioekonomiskt långsiktigt hållbart makrillfiske och säkra tillgång till detta hälsosamma livsmedel för oss konsumenter kommer jag att verka för att EU i förhandlingarna med övriga kuststater strävar efter att uppnå en långsiktigt hållbar förvaltning av makrillbestånden och att fiskemöjligheterna beslutas i linje med den gemensamma fiskeripolitikens mål och principer. För att uppnå detta är förvaltningsstrategier viktiga verktyg och det är således viktigt att fortsätta arbetet med att se över strategier som är inaktuella och upprätta nya strategier för de bestånd som inte har någon. Ett fungerande kuststatssamarbete är en förutsättning för en långsiktig hållbar förvaltning och jag stödjer därför generellt en strävan att hitta lösningar för att få till stånd kuststatsavtal som inkluderar samtliga kuststater.
frs · H612193 · 2019-02-19 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:193 av (M) Export av ekoprodukter har frågat mig hur många fler jobb jag anser att det skulle skapas i om pengarna hade lagts på allmän livsmedelsexport istället för på ekologiska livsmedel. Regeringen fattade ett beslut om medel till Business för en fortsatt förstärkt satsning på svensk livsmedelsexport 2019. En del i den satsningen är att arbeta med en strategi för att stärka exporten av ekologiska livsmedel, finns för detta arbete 2019. Denna satsning är i linje med exportstrategins mål att öka svensk export. Business presenterade den första delen i den förstärkta satsningen, en global marknadsanalys där man tillsammans med livsmedelsbranschen noga har analyserat marknadspotentialen för de tolv största livsmedelssegmenten . För flertalet segment på flertalet marknader finns tydliga trender på en ökad efterfrågan av ekologisk mat. Det finns därför en stor potential att exportera svenska ekologiska livsmedel och regeringen vill med satsningen bidra till att stärka den svenska konkurrenskraften internationellt. Regeringen anser att den svenska livsmedelsexporten ska ges förutsättningar att öka för att möta efterfrågan på relevanta marknader, oavsett produktionsinriktning. För att stärka svensk livsmedelsexport och skapa förutsättningar för branschen att lyckas krävs ett nära samarbete mellan det offentliga och näringslivet. Inom ramen för sker detta samarbete, vilket bidrar till att skapa rätt aktiviteter på rätt marknader. Den satsning som regeringen har gjort på en ökad livsmedelsexport kommer ge svenska företag bättre förutsättningar att exportera och kan därigenom ge resultat genom fler jobb och ökad tillväxt över hela landet.
frs · H612194 · 2019-02-20 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:194 av (M) Bondepaketet samt 2018/19:199 av (M) Stärkt svensk livsmedelsproduktion har frågat mig när jag och regeringen avser att återkomma med ett kraftfullt bondepaket och har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att regeringen ska kunna stärka svensk livsmedelsproduktion. Jag väljer att besvara båda frågorna samlat. Den nationella livsmedelsstrategin med sikte mot , antogs av . Den är den första svenska strategin som långsiktigt omfattar hela livsmedelskedjan. Den innebär att en tydlig linje är förankrad för livsmedelspolitiken , vilket handlar om att verka för en konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja där den totala produktionen ökar. Bondepaketet syftar till att stärka likviditeten och konkurrenskraften och bereds inom . Förra regeringen satte upp en handlingsplan för livsmedelsstrategin, med åtgärder för ca , som sträcker sig till slutet av 2019. och framåt ska en ny handlingsplan för livsmedelsstrategin tas fram. Den nya handlingsplanen kommer vara en viktig del i det fortsatta arbetet med att stärka livsmedelskedjan. En del i det fortsatta arbetet för en ökad produktion och konkurrenskraft i livsmedelskedjan är främjandet av en ökad livsmedelsexport. Regeringen fattade ett beslut om medel till Business för en fortsatt förstärkt satsning på svensk livsmedelsexport 2019. Den satsning som regeringen har gjort på en ökad livsmedelsexport kommer ge svenska företag bättre förutsättningar att exportera och kan därigenom ge resultat genom fler jobb och ökad tillväxt över hela landet. Inför nästa budgetperiod i EU, 2021—2027, finns det förslag om en ny utformning av den gemensamma jordbrukspolitiken. Enligt förslaget ska medlemsländerna få en större frihet att utforma politiken i respektive land. De i antagna målen om livsmedelsstrategin utgör en viktig grund för arbetet. Jag planerar också att bjuda in det Nationella rådet för livsmedelsstrategin, som består av organisationer som tillsammans representerar hela livsmedelskedjan, för att diskutera livsmedelskedjans utmaningar och behov inför kommande handlingsplan.
frs · H612195 · 2019-02-19 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:195 av (M) Dödsolyckor vid järnvägen har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att minska antalet dödsolyckor vid järnvägen i . Regeringen anser att ska ha en robust, miljöanpassad och pålitlig transportinfrastruktur som bland annat håller en hög trafiksäkerhet. Det är angeläget att stärka ett aktivt säkerhetsarbete i transportsystemet och regeringens mål är att antalet omkomna i trafiken ska minska. Det är viktigt att, i skenet av de olyckor som varit, agera. Regeringen har därför uppdragit åt att vidta åtgärder för att öka säkerheten vid plankorsningar på den statliga järnvägen. Regeringen vill att återkommer till regeringen i frågan.
frs · H612196 · 2019-02-20 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:196 av Boriana (M) Statens våldsmonopol Boriana har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att staten ska återta våldsmonopolet. bedriver ett kontinuerligt arbete med att utveckla förmågan till konflikthantering och för att säkerställa att de tvångsåtgärder som vidtas är lämpliga och proportionerliga. Taktiska överväganden i förhållande till enskilda situationer görs av polisen. Det är naturligtvis möjligt att en situation utvecklas på ett sätt som innebär att polispatrullen behöver retirera för att överväga alternativa sätt att genomföra ett gripande eller för att påkalla förstärkning. Jag menar dock att det är att dra en alldeles för långtgående slutsats att en sådan situation i sig skulle innebära att statens förmåga att upprätthålla våldsmonopolet är hotad. står inför stora utmaningar. Gängkriminaliteten i framför allt särskilt utsatta områden har tillåtits växa sig stark under allt . Det har bland annat medfört att antalet skjutningar i kriminella miljöer har ökat och att polis, räddningstjänst och ambulans utsatts för stenkastning och skadegörelse i samband med hjälpinsatser och ingripanden. Regeringen genomför nu den största satsningen på polisen i modern tid. Utöver 10 000 fler polisanställda till 2024 har regeringen genomfört ett stort antal straffskärpningar, bland annat för vapenbrott vilket inneburit en kraftfull ökning av antalet häktade för grovt vapenbrott. Därutöver avser regeringen att lägga förslag till om att stärka polisens möjligheter till kamerabevakning, datalagring och hemlig dataavläsning. Regeringen har också för avsikt att stärka skyddet för blåljusverksamhet genom införandet av ett nytt brott, blåljussabotage. Regeringen har vidtagit ett stort antal åtgärder för att bland annat stärka polisen och för att bekämpa den organiserade kriminaliteten. Detta kommer även fortsättningsvis att vara en högt prioriterad fråga för regeringen.
frs · H612197 · 2019-02-19 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:197 av (C) AI-strategi har frågat energi- och digitaliseringsministern om enbart högskolor och universitet ska inkluderas i arbete för att utbilda AI-kompetens. Frågan har överlämnats till mig. Regeringen har under föregående mandatperiod på eget initiativ tagit fram en nationell inriktning för AI med syfte att peka ut en övergripande färdriktning för AI-arbetet i . Den nationella inriktningen lägger en grund för kommande prioriteringar. Regeringen pekar i inriktningen på ett antal initialt viktiga områden, där universitet och högskolor är centrala aktörer. Det handlar om att universitet och högskolor behöver utbilda tillräckligt många personer med AI-kompetens, att det behövs ett AI-innehåll även i icke-tekniska utbildningar samt att behöver en stark koppling mellan forskning, innovation och högre utbildning inom AI. Eftersom forskning och högre utbildning är nära sammankopplade så blir det naturligt att kunskap om AI från forskningen, i detta tidiga stadium av den tekniska utvecklingen, förmedlas via den högre utbildningen. I takt med att AI-tekniken utvecklas och används mer blir det allt viktigare att också tillgängliggöra AI-kunskaper på alla utbildningsnivåer. Regeringen ger även uttryck för detta i den nationella inriktningen genom att lyfta fram att behöver utveckla sin långsiktiga kunskaps- och kompetensförsörjning inom AI-området. I AI-inriktningen tas också frågan upp om vikten av att AI-kunskap behövs bland ledare, chefer och andra yrkesgrupper som möter tekniken, inte bara bland tekniska experter. Detta kan röra flera olika utbildningsformer och utbildningsnivåer. Regeringen avser att arbeta vidare med denna viktiga och avgörande fråga under innevarande mandatperiod.
frs · H612198 · 2019-02-12 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:198 av (C) Nekat uppehållstillstånd för personer som bott i länge har frågat om jag anser att det finns möjlighet att undersöka om man ska kunna identifiera sig på ett annat sätt när man ansöker om arbetstillstånd, till exempel genom id-kort eller liknande, i de fall det är omöjligt för den enskilde att styrka sin identitet med ett pass. Jag vill först upprepa vad jag framhöll i ett tidigare svar på en liknande fråga nämligen att utgångspunkten är att den som får avslag på sin asylansökan ska lämna landet. behöver ha kontroll över vilka som kommer hit, bl.a. för att kunna upprätthålla den inre ordningen och säkerheten. Vi har också åtaganden inom EU- och att kontrollera tredjelandsmedborgares inresa och bosättning här. Vid ansökan om uppehållstillstånd är därför utgångspunkten att identiteten ska styrkas med ett giltigt pass. Det kan göras undantag från detta krav i ärenden där den berörda personen kan ha svårt att förete ett pass, t.ex. vid familjeåterförening från länder utan fungerande myndigheter eller när man söker asyl. gör bedömningen av om identiteten är klarlagd i det enskilda fallet. Uppehållstillstånd för arbete beviljas som huvudregel före inresan till , alltså då sökanden normalt befinner sig i sitt hemland och kan förete ett pass. Tillståndet beviljas för begränsad tid, bl.a. för att vid en förlängningsprövning ges möjlighet att kontrollera att villkoren för tillståndet varit uppfyllda. Migrationsöverdomstolen har i praxisbildande avgöranden klargjort att tidsbegränsade uppehållstillstånd endast kan beviljas den som har ett giltigt pass. Huvudregeln att identiteten ska styrkas med giltigt pass gäller följaktligen också när en f.d. asylsökande ansöker om tidsbegränsat uppehållstillstånd för arbete genom den särskilda möjligheten till s.k. spårbyte. Ett skäl till det är att det annars skulle vara möjligt att kringgå passkravet genom att man först ansöker om asyl och därefter om arbetstillstånd inifrån . Jag tycker att den ordning som gäller är rimlig.
frs · H612199 · 2019-02-20 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:194 av (M) Bondepaketet samt 2018/19:199 av (M) Stärkt svensk livsmedelsproduktion har frågat mig när jag och regeringen avser att återkomma med ett kraftfullt bondepaket och har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att regeringen ska kunna stärka svensk livsmedelsproduktion. Jag väljer att besvara båda frågorna samlat. Den nationella livsmedelsstrategin med sikte mot , antogs av . Den är den första svenska strategin som långsiktigt omfattar hela livsmedelskedjan. Den innebär att en tydlig linje är förankrad för livsmedelspolitiken , vilket handlar om att verka för en konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja där den totala produktionen ökar. Bondepaketet syftar till att stärka likviditeten och konkurrenskraften och bereds inom . Förra regeringen satte upp en handlingsplan för livsmedelsstrategin, med åtgärder för ca , som sträcker sig till slutet av 2019. och framåt ska en ny handlingsplan för livsmedelsstrategin tas fram. Den nya handlingsplanen kommer vara en viktig del i det fortsatta arbetet med att stärka livsmedelskedjan. En del i det fortsatta arbetet för en ökad produktion och konkurrenskraft i livsmedelskedjan är främjandet av en ökad livsmedelsexport. Regeringen fattade ett beslut om medel till Business för en fortsatt förstärkt satsning på svensk livsmedelsexport 2019. Den satsning som regeringen har gjort på en ökad livsmedelsexport kommer ge svenska företag bättre förutsättningar att exportera och kan därigenom ge resultat genom fler jobb och ökad tillväxt över hela landet. Inför nästa budgetperiod i EU, 2021—2027, finns det förslag om en ny utformning av den gemensamma jordbrukspolitiken. Enligt förslaget ska medlemsländerna få en större frihet att utforma politiken i respektive land. De i antagna målen om livsmedelsstrategin utgör en viktig grund för arbetet. Jag planerar också att bjuda in det Nationella rådet för livsmedelsstrategin, som består av organisationer som tillsammans representerar hela livsmedelskedjan, för att diskutera livsmedelskedjans utmaningar och behov inför kommande handlingsplan.
frs · H612200 · 2019-02-19 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:200 av (S) Ombildningar av hyresrätter i har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att kompensera den brist på hyresrätter som kommer att uppstå i efter det kommunala beslutet att ombilda en stor del av befintligt bestånd. I har vi ett kommunalt självstyre där kommunerna har ett ansvar för bostadsförsörjningen. Kommunerna ska planera för bostadsförsörjningen i syfte att skapa förutsättningar för alla i kommunen att leva i goda bostäder. Frågor angående bostadsbeståndets sammansättning, t.ex. hur upplåtelseformer eller hustyper ska fördelas, är främst en lokal angelägenhet. Blandade upplåtelseformer är en viktig del av hållbar stadsplanering och jag delar syn på hyresrätten som en viktig komponent på en flexibel och fungerande bostadsmarknad. Hyresrätten är genom frånvaron av krav på kapitalinsats en tillgänglig upplåtelseform, som fyller en viktig funktion bl.a. för den som är ny på bostadsmarknaden. Under förra mandatperioden infördes ett investeringsstöd för hyresbostäder och bostäder för studerande. innebär att stödet kommer att återinföras. I avtalet finns också åtgärder för en reformerad hyresmodell, regelförenklingar i syfte att göra byggandet snabbare och billigare samt en avisering om en skattereform som bl.a. ska bidra till att förbättra bostadsmarknadens funktionssätt.
frs · H612201 · 2019-02-20 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:201 av (M) Basanslag till har frågat mig om den ökning av basanslag som aviserades till i den av beslutade M-KD-budgeten kommer att fördelas ut, och i så fall när. Precis som skriver har varit överens om vikten av långsiktiga villkor för forskning. Långsiktighet är en viktig utgångspunkt för forskningspolitiken och därför har den senaste forskningspropositionen Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft ett uttalat tioårigt perspektiv. I propositionen angavs att regeringen hade för avsikt att succesivt öka lärosätenas basanslag och redan i budgetpropositionen 2017/18:1 (utg.omr. 16) ökade basanslagen totalt sett med . I samma budgetproposition aviserades även en preliminär fördelning till lärosätena, inklusive , för de beräknade ökningarna av basanslagen 2019 och 2020. I den budget som beslutades av återfördes den beräknade ökningen av basanslagen och det angavs i betänkandet att dessa skulle fördelas i en ändringsbudget. På fråga om ökningen av basanslagen kommer att fördelas till svarar jag därför att detta är en fråga som behandlas inom ramen för processen för vårändrings-budgeten. att vårändringsbudgeten är beslutad av regeringen och behandlad i kammaren går det inte att uttala sig när och om den aviserade ökningen basanslagen kommer att fördelas till eller till landets övriga lärosäten.
frs · H612202 · 2019-02-20 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:202 av (M) Tillväxt i hela landet (M) har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att lokala avväganden ska kunna ges ökad tyngd så att relevant lagstiftning inte motverkar dessa kommuners möjligheter att utveckla sin landsbygd. Kommunerna i har ett starkt mandat att planera för bostadsbyggande. Grunden är den översiktsplan och de detaljplaner som kommunen upprättar. I planeringen behöver kommunen ofta göra en avvägning mellan olika angelägna intressen, där skyddet för brukningsvärd jordbruksmark utgör ett av de intressen som kommunen ska beakta. Under planprocessen ska ta till vara och samordna statens intressen och ge råd i fråga om sådana allmänna intressen som hänsyn bör tas till vid beslut om användningen av mark- och vattenområden. Enligt är jordbruk av nationell betydelse och av framgår att brukningsvärd jordbruksmark enbart får bebyggas om det behövs för att tillgodose ett väsentligt samhällsintresse och om detta samhällsintresse inte kan tillgodoses på ett från allmän synpunkt tillfredsställande sätt genom att ta annan mark i anspråk. Regeringen anser att skyddet för brukningsvärd jordbruksmark är en viktig princip. Jordbruksmarken är en resurs vars användande måste ses i ett långsiktigt perspektiv, inte minst utifrån behovet av att säkra en livsmedelsförsörjning både nu och för kommande generationer. ger kommunerna möjlighet att planera för bebyggelse på jordbruksmark om förutsättningarna i lagtexten är uppfyllda. har lämnat förslag på en utvecklad översiktsplanering (SOU 2018:46). Förslagen syftar bland annat till att säkerställa att kommunerna är tydliga i sina intentioner för hur mark- och vattenområden bör användas och hur olika samhällsintressen bör beaktas vid planering och byggande. Staten bör också bli tydligare i sin återkoppling angående kommunernas översiktsplaner. På så sätt ska tydligare förutsättningar ges för var bostadsbyggande kan ske. förslag har remitterats och bereds nu inom . Regeringen vill reformera bostadsmarknaden så att människors behov kan mötas och reglerna förenklas. I avtalet som Socialdemokraterna och de gröna slutit med och Liberalerna anges bland annat att planprocessen ska förenklas och förkortas för att göra byggandet snabbare och billigare. Avtalet innebär flera förslag som ska förbättra möjligheterna att arbeta, bo och leva på landsbygderna. Bland annat ska strandskyddslagstiftningen ses över för en ökad differentiering och ett ökat lokalt inflytande. Dessutom ska enklare regler för byggnation utanför detaljplanelagt område införas.
frs · H612203 · 2019-02-20 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:203 av (M) Forskningsmedel till Formas har frågat mig om de forskningsmedel som anslogs till Formas i den av beslutade M-KD-budgeten kommer att påverkas negativt i vårändringsbudgeten. Det är precis som frågeställaren skriver att M-KD-budgeten vann majoritet i och det är därmed den som gäller. Vårändringsbudgeten ska senast lämnas till . Jag kan inte föregripa det arbetet.