ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H711345 · 2019-11-08 00:00:00 — Fråga 2019/20:345 Ratificering av konvention nr 190 av Ciczie Weidby (V) till Arbetsmarknadsminister (S) antog Internationella arbetsorganisationen () en ny konvention, nr 190, vilken var den första . Konventionen syftar till att skydda världens arbetstagare mot att utsättas för våld och trakasserier i arbetslivet. Enligt artikel 19.5 b i stadga ska medlemsländerna från det att konventionen antogs lägga fram frågan i den lagstiftande församlingen för beslut om ratificering. När två länder har ratificerat konventionen träder den i kraft . I skrivande stund har inga länder ratificerat konventionen. har vi inte sett några initiativ eller några andra tecken på att regeringen har satt igång arbetet för en ratificering av konventionen. anser att det är hög tid att regeringen påbörjar detta arbete. Vi förutsätter att regeringen skyndar på sin interna process så att kan bli ett av de första länderna att ratificera konventionen. I detta arbete bör arbetsmarknadens parter och andra intressegrupper involveras. Regeringen bör därför tillsätta en grupp med arbetsgivar- och arbetstagarrepresentanter, och även andra intressegrupper, som tillsammans med antingen tjänstemän från eller en särskilt utsedd utredare får i uppdrag att systematiskt gå igenom vad som behöver göras i för att vi ska leva upp till och genomföra konventionen. Mot bakgrund av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att förbereda ratificeringen av mot våld och trakasserier i arbetslivet?
fr · H711346 · 2019-11-08 00:00:00 — Fråga 2019/20:346 deltagande i COP 25 av Boriana (M) till Utrikesminister (S) inleds COP 25 i . Mötet hålls mellan parterna i ramkonvention om klimatförändringar, och detta är det 25:e i ordningen. Representanter från drygt 200 länder kommer att delta och diskutera sina ambitioner för uppnående av målen i . Tyvärr är Republiken () inte bland dessa länder för att landet nekas deltagande i forumet. Detta är mycket beklagligt då besitter stor kompetens i frågor rörande klimatförändringar. På grund av sin geografiska placering och utsattheten för extrema väderförhållanden och naturkatastrofer har landet utvecklat en unik anpassningsförmåga och har en omfattande expertis som de gärna vill dela med sig av. Trots att exkluderas från de internationella klimatdiskussionerna driver landet klimatprojekt i utvecklingsländer där man bidrar med både teknologi och finansiella bidrag för att motverka klimatförändringarna. Det borde vara självklart att bjuds in att delta i COP 25 och bidra med kompetens. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern att vidta några åtgärder för att ska bjudas in till ?
fr · H711347 · 2019-11-11 00:00:00 — Fråga 2019/20:347 Handläggningstid för vapenlicens av (C) till Statsrådet (S) Jägare som ansöker om vapenlicens hos rapporterar om växande handläggningstider. Långa handläggningstider för vapenlicens har historiskt förekommit i delar av landet, men i och med omorganisation till en myndighet skulle ju bland annat detta med olika handläggningstider försvinna och kortare handläggningstider skulle i stället bli verklighet. är det i Polisregion syd nio veckors handläggning, medan målsättningen är . Över landet varierar handläggningstiden med mellan . Det är självklart inte acceptabelt med så varierande handläggningstider för en och samma ärendetyp i en myndighet. Frågan om de långa och varierande handläggningstiderna har varit föremål för diskussion i det nationella insynsrådet; svaret från var då att det inte har varit en högt prioriterad fråga. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att korta de långa handläggningstiderna för vapenlicenser?
fr · H711348 · 2019-11-11 00:00:00 — Fråga 2019/20:348 Elförsörjningen på av (C) till Statsrådet (S) har haft bristande kapacitet i elnätet, speciellt rörande överföringen mellan ön och fastlandet. Detta fenomen uppträder nu också på andra håll i landet och förorsakar en het politisk debatt; mest uppmärksammat är det i och län. Kapacitetsbrist i nätet är alltså inget nytt. Under åtta av , , hade staten lovat att förbättra öns elförsörjning. Det skedde genom ett inriktningsbeslut av det statliga affärsverket Svenska kraftnäts styrelse där de lovar att ska anslutas till det svenska stamnätet med 1 000 megawatts effekt. All planering har varit inriktad på att en tredje, och vid behov fjärde, elkabel skulle anläggas. hade med investeringen i sin perspektivplan och i sin tioåriga investeringsplan. Totalt har det investerats ca i utredningar från offentliga och privata aktörer utifrån löftet om förstärkt överföring till som grund. avbryter Svenska kraftnäts styrelse plötsligt hela projektet abrupt, trots att inga nya omständigheter hade tillförts. Därefter svävar i ett vacuum kring öns framtida elförsörjning. Elförsörjningen på är inte tillfredsställande . 2018 hade ön 13 totalavbrott och 2019 har vi upplevt 5 totaltavbrott, enligt statistik från . Till det ska läggas ett stort antal mindre lokala avbrott. Detta får väldigt stora negativa konsekvenser för enskilda hushåll, den offentliga verksamheten och industrin. Cementa är den enskilt klart största förbrukaren av el på ön och står för av elförbrukningen. Cementa i bär upp hela landets cementproduktion med av produktion. Cementas ugnar stannade 30 gånger på grund av störningar i elförsörjningen, har samma sak hänt 14 gånger. Det senaste stoppet nu orsakade ett produktionsbortfall på ca cement. De samlade ekonomiska förlusterna ligger på många . är verkligen i stort behov av en stabil elförsörjning och har varit så . Dagens situation är klart hämmande för öns utveckling. Flera faktorer sammanfaller . Regeringen har beslutat att ska gå före och bli ett pilotlän i omställningen till ett förnybart samhälle, vilket kommer att kräva mer överföringskapacitet. Behovet av en snabb minskning av Cementas koldioxidutsläpp, ett av landets största punktutsläpp, gör att de kommer att kräva väsentligt mer el. kommer klimatomställningen att kräva större anslutning av gotländsk vindkraft för att klara elförsörjningen. Erfarenheten säger att ledtiderna för att bygga nya kablar är väldigt långa. Sammantaget gör det att behovet av förstärkt överföringskapacitet till aldrig har varit större än . Detta har energiministern också insett och därför lovade han under Almedalsveckan att ta bollen vidare och driva frågan. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Kommer regeringen att agera så att får en tredje elkabel och i så fall, när är den på plats?
fr · H711349 · 2019-11-11 00:00:00 — Fråga 2019/20:349 Återkommande förseningar i tågtrafiken av (M) till Infrastrukturminister (S) Att vi har större arbetsmarknadsregioner är positivt för många även om en del pendlar från orter längre bort till exempelvis på grund av svårigheter att få tag i en bostad till ett överkomligt pris. Som en del av samhällskontraktet är det viktigt att staten säkerställer sin del, det vill säga att tågen går och att vägarna är framkomliga. ens har börjat så har det varit återkommande trafikstörningar i tågtrafiken mellan och och mellan och . Det verkar som att de flesta tågförseningar beror på orsaker som går att förebygga med planerat underhåll. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta i närtid för att säkerställa att alla de hundratusentals som pendlar kommer fram till jobbet ?
fr · H711350 · 2019-11-11 00:00:00 — Fråga 2019/20:350 Riktlinjer för migränvården av (M) till Socialminister (S) Över 1,4 miljoner människor i är i varierande grad drabbade av folksjukdomen migrän. Svår migrän är en neurologisk sjukdom som är betydligt mer omfattande än enbart huvudvärk. En betydande andel av alla patienter som lider av migrän är i behov av specialistvård; vissa är helt beroende av denna vårdform för att kunna fungera i vardagen. beräknar att i lider av kronisk migrän. Nuläget gällande migränvården kan tyvärr sammanfattas med att det finns en ytterst varierande och begränsad tillgång till relevant specialistvård, vilket krävs vid fall av svår migrän. Det är stora regionala skillnader vad gäller väntetider, förmåga att ställa diagnos, behandling och kvalitet i migränvården. Av de patienter som har kronisk migrän är det endast ett fåtal som får tillgång till relevant behandling, och avsaknaden av ett nationellt ledarskap och nationella riktlinjer gällande migrän och andra huvudvärkssjukdomar är påtaglig. I sitt svar (av ) på min fråga om hur socialministern avser att se till att det tas fram nationella riktlinjer för och att det sker en regelbunden uppföljning av migränvården svarar ministern med att i sitt budgetalternativ anslår mindre till , vilket är helt riktigt. Detta handlar om att effektivisera myndigheternas administration och byråkrati, vilket för övrigt även finansministern påtalat behovet av. Däremot förmådde inte socialministern med ett enda ord beröra vad regeringen avser att vidta för konkreta åtgärder i syfte att se till att det tas fram nationella riktlinjer för och att det ske en regelbunden uppföljning av migränvården. Den socialdemokratiskt ledda regeringen lovade inför valet bland annat mer statliga pengar och bättre spridning av medicinsk kunskap gällande migränvården. Av detta har det inte blivit någonting. anser att löftet om större fokus på att sprida kunskap om migrän till alla nivåer inom hälso- och sjukvården ska uppfyllas. Men högsta prioritet anser vi ska ges till att ta fram nationella riktlinjer för migränvård, till en regelbunden uppföljning av migränvården och till att få till stånd en samlad vårdkedja för patienter med kronisk migrän. Detta är konkreta förslag som konsekvent driver i . Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga socialminister : Avser ministern att verka för att det tas fram nationella riktlinjer för och görs uppföljningar av migränvården i ?
fr · H711351 · 2019-11-11 00:00:00 — Fråga 2019/20:351 Regeringens klimatpolitiska handlingsplan av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) Klimatfrågan är en av vår tids viktigaste frågor. Utsläppen av växthusgaser påverkar oss alla. Klimatpolitiken måste vara systematisk, resultatinriktad och kombinerad med fortsatt ekonomisk tillväxt. När ledde regeringen minskade utsläppen med , på samma gång växte ekonomin med . Under den rödgröna regeringens tid vid makten har utsläppen knappt minskat alls, och till och med ökade de med . Sju av åtta partier står bakom det klimatpolitiska ramverket, inklusive den klimatlag som stipulerar att regeringen ska ta fram en klimatpolitisk handlingsplan till som visar hur regeringens politik bidrar till att nå våra klimatmål. Den klimatpolitiska handlingsplanen ska både innehålla en utvärdering av de styrmedel regeringen har infört, men också redogöra för ytterligare åtgärder för att nå klimatmålen. Regeringen lät först meddela att den klimatpolitiska handlingsplanen skulle presenteras för . befinner vi oss men handlingsplanen har fortfarande inte presenterats. Regeringen har inte heller sagt när den är utlovad. Det är ett mycket styvmoderligt sätt att hantera ett dokument som har förutsättningar att bli centralt för klimatpolitik. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : När avser regeringen att presentera den klimatpolitiska handlingsplanen?
fr · H711352 · 2019-11-12 00:00:00 — Fråga 2019/20:352 En översyn av knivlagen av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) skrev GT en artikel om barn som rånats. Statistiken visade att hade 112 rån mot barn polisanmälts bara i . Detta är skräckinjagande höga siffror. En tolvårig pojke hotades mitt med en kniv tryckt mot halsen och blev både avtvingad sin mobil och knivskadad i handen. En annan tonåring attackerades av sex till tio personer som högg honom i ryggen, slog honom i ansiktet och tog hans tillhörigheter. Vid ett annat tillfälle hade fyra personer rånats och ytterligare en person utsatts för rånförsök med kniv under ett och . Liknande artiklar läser man näst intill . Detta är mycket grova brott som på många sätt kan förstöra livet för unga brottsoffer. Många brottsoffer blir rädda, och deras liv begränsas på olika sätt. Att hota en person med kniv är en allvarlig kränkning, och risken för dödlig utgång är stor när knivar används vid rån. Det är därför av största vikt att antalet knivar som bärs ute i samhället minskar. motionerade om en översyn av knivlagen, och aviserade att straffet för brott mot knivlagen skulle skärpas. har närmare gått , utan att regeringen agerat i frågan. Mot bakgrund av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern att ta initiativ till en översyn av knivlagen, och i så fall när?
fr · H711353 · 2019-11-12 00:00:00 — Fråga 2019/20:353 Stöd till hbtq-aktivister i av (V) till Utrikesminister (S) har tidigare uppmärksammats för sina inhumana lagar mot homosexualitet – ett arv från den brittiska kolonialtiden. Ett uppmärksammat lagförslag innebar till en början dödsstraff för homosexualitet men omvandlades till livstids fängelse. diskuteras förslaget igen. Efter att hbtq-aktivisten brutalt mördats i sitt hem uttalade sig etikminister om att dagens lagstiftning inte är tillräcklig och att samkönat sex kan komma att beläggas med dödsstraff. Lagstiftningen ska också omfatta ett förbud mot bland annat ”rekrytering” och ”marknadsföring”. En talesperson för den ugandiska regeringen har dementerat att någon sådan lag ska tas upp för diskussion i parlamentet, men enligt internationella medier tyder mycket på att ett förslag ändå kan vara på gång. Situationen för hbtq-personer i är alarmerande. Hat, hot och brutalt våld är vardag för ugandiska hbtq-aktivister och inte sällan påhejat av de amerikanska missionskyrkor som ser homosexualitet som en synd. Enligt människorättsorganisationer har flera aktivister mördats bara . Jag noterar med glädje att utrikesminister har uttryckt stöd för modiga hbtq-aktivister på sociala medier. Omvärldens stöd till hbtq-rörelsen i och länder med en liknande utveckling är viktigt. Jag vill dock understryka vikten av att engagemanget för hbtq-personers mänskliga rättigheter sker tillsammans med de lokala aktivister som ytterst kämpar med livet som insats. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern att vidta några ytterligare åtgärder för att tillsammans med hbtq-rörelsen i stödja arbetet för hbtq-personers mänskliga rättigheter i landet?
fr · H711354 · 2019-11-12 00:00:00 — Fråga 2019/20:354 Statens integrationsmisslyckande av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) har i en rapport redovisat det antal personer som lämnade etableringsuppdraget och personernas status efter avslutat deltagande. Med status avses om personen exempelvis är arbetslös, deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program eller studerar. Rapporten visar att efter avslutad etableringsplan 2017 tillhörde 27 procet ett hushåll som mottog ekonomiskt bistånd. Det är en mycket hög nivå som sätter kommunerna under stor ekonomisk press då systemet inte är tänkt att kunna hantera så stora volymer. När fyra av fem kommuner tvingas till nedskärningar är det inte rimligt att ytterligare kostnader läggs över på kommunerna. När allt fler kommuner får allt större ekonomiska problem är det orimligt att staten lägger över ytterligare kostnader på dem för något som i grunden är ett statligt misslyckande. Kommunerna har ett stort ansvar för integrationen och för att bryta bidragsberoendet. Kommunerna kan göra mycket för att förbättra integrationen, pressa tillbaka bidragsberoendet och reducera kostnaderna för exempelvis försörjningsstöd. Men staten har ett mycket stort ansvar för integrationsmisslyckandet och för att en alltför stor börda har lagts på kommunerna. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att motverka att ytterligare omfattande kostnader läggs på kommuner för vad som i stor utsträckning beror på ett arbetspolitiskt och integrationspolitiskt misslyckande på statlig nivå?
fr · H711355 · 2019-11-12 00:00:00 — Fråga 2019/20:355 Vindkraftverk av (M) till Statsrådet (S) När en vindkraftspark byggs på land eller till havs så påverkas de som bor eller driver företag i närheten av vindkraftsparken väsentligt. Många menar att vindkraften stör de boende och att deras livsmiljö försämras väsentligt. Det betyder också att de närboende borde ha ett avgörande inflytande i frågan om man vill ha vindkraft eller inte bredvid sig. sker det dialoger men närboende upplever att deras synpunkter inte beaktas i tillräcklig stor utsträckning. Det kommunala vetot ger ett visst skydd men frågan är om det är tillräckligt. Skyddet mot de närboendes livsmiljö bör stärkas för att säkerställa att närboende som ska få vindkraftsanläggningar bredvid sig ska ha ett avgörande inflytande om en anläggning ska byggas eller inte. Medier har granskat vindkraftsutbyggnaden i och det visar att en stor del av den planerade elleveransen från vindkraftsparkerna i kommer att gå till andra länder. Det kan handla om länder som har stängt ned eller planerar att stänga ned den fossilfria kärnkraften. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta i tjänsten för att stärka de närboendes möjligheter att påverka sin livsmiljö genom att få ett direkt veto mot vindkraftsparker till havs och på land?
fr · H711356 · 2019-11-12 00:00:00 — Fråga 2019/20:356 Säkerhetsrisker på våra flygplatser av i (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) har det uppdagats att en rysk turist varit anställd som flygmekaniker i en säkerhetsklassad tjänst på , trots att han varken haft uppehålls- eller arbetstillstånd i . Han har kunnat passera genom säkerhetsspärrar och haft fri tillgång till flygplan och annan känslig utrustning inom behörighetsområdet. Hur länge detta kunnat fortgå framgår inte, men det står klart att ansvariga chefer inte hade någon aning om att de indirekt medverkade i illegalt arbete. Detta är inte första gången som sådana säkerhetsbrister uppdagats på . briserade nyheten att flera uzbekistanska medborgare arbetat som städare inne på polisens skyddade lokaler på flygplatsen trots att de saknade tillstånd att vistas i och trots att de varken kunde svenska eller engelska. I ett par fall förekom personerna inte ens i centrala utlänningsdatabasen, de hade aldrig ens ansökt om ett tillstånd. Interna underrättelsedokument hos polisen har utöver detta indikerat att det finns stora problem på med inflytandet från olika kriminella organisationer. Flera anställda har varit inblandade i grov kriminalitet, såsom narkotikasmuggling, och en hemlig Schengenrapport pekade ut som ett av de sämsta länderna i vad gäller flygplatssäkerhet, vilket i synnerhet gäller , vår största flygplats. Det står klart att våra svenska flygplatser lider av stora problem med säkerheten, något som bottnar i bristande resurser och lagstiftning för polisen, särskilt gränspolisen. Den nya säkerhetslagen, som trädde i kraft , skulle ha löst många av de tidigare problemen. Dock har frågan om vilken myndighet eller organisation som är ansvarig för säkerhetskontroller visat sig svår att lösa, något som också flera remissinstanser varnade för. Lagen har på så sätt misslyckats. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vad avser ministern att göra för att komma till bukt med dessa återkommande säkerhetsproblem på våra flygplatser?
fr · H711357 · 2019-11-12 00:00:00 — Fråga 2019/20:357 Skuggsamhällets fortsatta tillväxt av i (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) har det uppdagats att en rysk turist varit anställd som flygmekaniker i en säkerhetsklassad tjänst på , trots att han varken haft uppehålls- eller arbetstillstånd i . Han har kunnat passera genom säkerhetsspärrar och haft fri tillgång till flygplan och annan känslig utrustning inom behörighetsområdet. Hur länge detta kunnat fortgå, och huruvida hans finska visering fortfarande gällde, framgår inte, men det står klart att ansvariga chefer inte hade någon aning om att de indirekt medverkade i illegalt arbete. Detta är inte första gången som sådana brister uppdagats på . briserade nyheten att flera uzbekistanska medborgare arbetat som städare inne på polisens skyddade lokaler på flygplatsen trots att de saknade tillstånd att vistas i och trots att de varken kunde svenska eller engelska. I ett par fall förekom personerna inte ens i centrala utlänningsdatabasen, de hade aldrig ens ansökt om ett tillstånd. En hemlig Schengenrapport pekade ut som ett av de sämsta länderna i vad gäller gränsskyddet och gränssäkerheten, vilket i synnerhet gäller våra flygplatser. Vi vet helt enkelt inte vem som kommer in i vårt land. Detta bottnar i bristande resurser och lagstiftning för polisen, särskilt gränspolisen. Följden blir att skuggsamhället tillåts växa och att den illegala migrationen kan blomstra, till och med i gränspolisens lokaler på . Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vad avser ministern att göra för att komma till bukt med skuggsamhället och dess utbredning i till och med högsäkerhetsmiljöer?
fr · H711358 · 2019-11-13 00:00:00 — Fråga 2019/20:358 Comprehensive cancer centers i av (M) till Socialminister (S) I Cancerfondsrapporten – Forskning lyfter Cancerfonden fram förslaget att ackrediteras som cancercentrum (comprehensive cancer center) via den europeiska cancerorganisationen, OECI. Cancerfonden betonar att denna modell präglar de mest framgångsrika cancersjukhusen i världen. Det sjukhus som ligger i framkant i är , som redan ingår i en struktur av samarbete mellan sju av främsta kraftcentrum inom cancerområdet. driver förslaget att regeringen ska ge i uppdrag att ta fram en plan för etablering av comprehensive cancer centers i . Detta i huvudsakligt syfte att arbeta med ackreditering som ett sätt att säkerställa högsta möjliga kvalitetsstandard. Detta ska då gälla cancercentrum som utmärks av såväl grundforskning som klinisk forskning, utbildning och kompetensutveckling av vårdpersonal samt cancerförebyggande arbete. Vi delar därtill Cancerfondsrapportens bedömning att realistiskt sett kan utforma två till tre heltäckande comprehensive cancer centers och att resterande universitetssjukhus ackrediteras på den lägre nivån cancer center. har föreslagit att det ska tas fram en ny uppdaterad nationell cancerstrategi, i syfte att stärka den långsiktiga medicinska vården och forskningen gällande cancersjukdomar och att prioritera att korta köerna inom cancervården. har goda möjligheter att ha en medicinskt världsledande cancersjukvård utan långa vårdköer. Dessa möjligheter, inte minst cancerforskningen, måste emellertid tas till vara på ett mycket bättre och mer metodiskt och strukturerat sätt än . Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga socialminister : Avser ministern att ta några initiativ för att ta fram en plan för ackreditering av nationella heltäckande kvalitetssäkrade cancercentrum (comprehensive cancer centers)?