ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H4111290 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:1290 Samarbetet med av (L) till Statsrådet (MP) En förhoppning hos , och var att man genom att bryta isoleringen med skulle få landet att gå i en mer demokratisk riktning. Biståndsministern har uttryckt att genomgår en ”öppning gentemot omvärlden” och att den tack vare dialogen uppmanat den kubanska att ratificera de grundläggande konventionerna om mänskliga rättigheter (). Men inget har hänt . Regimen fortsätter att förtrycka sina medborgare. Inga reformer har antagits som ens på papperet vittnar om att en kubansk vår kan stå för dörren. Tvärtom lever demokratiaktivisterna på ön under ett fortsatt hårt tryck. Diktaturen framstår stärkt inför omvärldens legitimitet och tystnad inför människorättskränkningarna. rapporterar att bilden i den kubanska demokratirörelsen i stället är att omvärldens nya relation till den kubanska regeringen har skapats på bekostnad av relationerna till demokratirörelsen. Detta händer som demokratin backar globalt . Kränkningar av politiska rättigheter ökar. I sin skrivelse om krympande demokratiskt utrymme uttrycker Sida att det finns ”mycket begränsad kunskap om hur effektiva ansträngningarna att genom politisk dialog motverka det krympande utrymmet har varit”. Detta tycker vi liberaler är oroande. Svenska skattepengar ska inte slösas på ineffektivt bistånd, och som stat ska inte bidra till att ekonomiskt stärka diktaturer. Regeringen har en skyldighet att precisera vilka mål man hoppas kunna nå med sin diplomatiska strategi på . undertecknades en avsiktsförklaring med , som är giltig . Ett lämpligt mål att ställa upp inför tvåårsdagen är att alla politiska fångar har släppts och att trakasserierna mot demokratirörelsen har upphört. Kan den kubanska regeringen inte visa på några framgångar vad gäller demokratiseringen och MR-respekten är det helt orimligt att förlänga samarbetet. ska då bryta avsiktsförklaringen. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Är statsrådet redo att bryta samarbetet med i och med att landets regim inte visat att man respekterar det som överenskommits i avsiktsförklaringen?
fr · H4111291 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:1291 Fängslade aktivister på av (L) till Statsrådet (MP) En förhoppning hos , och var att man genom att bryta isoleringen med skulle få landet att gå i en mer demokratisk riktning. Biståndsministern har uttryckt att genomgår en ”öppning gentemot omvärlden” och att den tack vare dialogen uppmanat den kubanska att ratificera de grundläggande konventionerna om mänskliga rättigheter (). Men inget har hänt . Regimen fortsätter att förtrycka sina medborgare. Inga reformer har antagits som ens på pappret vittnar om att en kubansk vår kan stå för dörren. Tvärtom lever demokratiaktivisterna på ön under ett fortsatt hårt tryck. Diktaturen framstår stärkt inför omvärldens legitimitet och tystnad inför människorättskränkningarna. rapporterar att bilden i den kubanska demokratirörelsen i stället är att omvärldens nya relation till den kubanska regeringen har skapats på bekostnad av relationerna till demokratirörelsen. Detta händer som demokratin backar globalt . Kränkningar av politiska rättigheter ökar. I sin skrivelse om krympande demokratiskt utrymme uttrycker Sida att det finns ”mycket begränsad kunskap om hur effektiva ansträngningarna att genom politisk dialog motverka det krympande utrymmet har varit”. Detta tycker vi liberaler är oroande. Svenska skattepengar ska inte slösas på ineffektivt bistånd, och som stat ska inte bidra till att ekonomiskt stärka diktaturer. Regeringen har en skyldighet att precisera vilka mål man hoppas kunna nå med sin diplomatiska strategi på . undertecknades en avsiktsförklaring med , som är giltig . Ett lämpligt mål att ställa upp inför tvåårsdagen är att alla politiska fångar har släppts och att trakasserierna mot demokratirörelsen har upphört. Kan den kubanska regeringen inte visa på några framgångar vad gäller demokratiseringen och MR-respekten är det helt orimligt att förlänga samarbetet. ska då bryta avsiktsförklaringen. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Kommer statsrådet att kräva att de fängslade aktivisterna på släpps?
fr · H4111300 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:1300 i FN:s kvinnokommission av (M) till Utrikesminister (S) är ett av världens minst jämställda länder. Kvinnorna är underordnade männen i praktiskt taget alla aspekter av samhället, och deras medborgerliga fri- och rättigheter är kraftigt begränsade. De får till exempel inte röra sig obehindrat i det offentliga rummet, välja hur de ska klä sig eller köra bil. valdes , i en sluten omröstning, in i FN:s kvinnokommission, vilket är den kommission som sätter målen för FN:s jämställdhetsarbete och ser till att medlemsstaterna lever upp till dem. Att ett land med så pass begränsad frihet för kvinnorna i landet tillåts att medverka i den organisation som upprättar FN:s globala jämställdhetsmål är uppseendeväckande. Det är lika uppseendeväckande att den , som gärna kallar sig ”världens första feministiska regering”, inte har klargjort huruvida man röstade för inträde eller inte. För en regering med så pass hög svansföring i jämställdhetsfrågor som den svenska borde det ha varit självklart att rösta emot detta. Någonting annat är otänkbart. Att regeringen i stället vägrar att svara på hur man röstat visar tydligt att regeringen förlorat all trovärdighet i jämställdhetsfrågorna. som regeringen inte vill berätta hur man röstat i omröstningen har statsrådet kommenterat beslutet med att hon välkomnar en dialog om jämställdhetsfrågor och kvinnors rättigheter med . Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Är ministern och regeringen för eller emot medverkan i FN:s kvinnokommission?
fr · H4111301 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:1301 i FN:s kvinnokommission av (M) till Statsrådet (S) är ett av de värsta länderna i världen när det kommer till systematisk diskriminering av kvinnor. Ett land där kvinnor enligt lag är underordnade män och där kvinnor till exempel inte får köra bil. har valts in i FN:s kvinnokommission (CSW). Omröstningen var sluten, men 45 av de 52 medlemsländerna i Ecosoc – som utser vilka som ska vara med i CSW – röstade för . FN:s kvinnokommission är den kommission som sätter målen för FN:s jämställdhetsarbete och ser till att medlemsstaterna lever upp till dem. Regeringen vill inte berätta huruvida röstade för eller emot i den slutna omröstningen. Statsrådet kommenterar att hon välkomnar en dialog om jämställdhetsfrågor och kvinnors rättigheter med . Frågan är om statsrådet inte anser att de länder som ingår i FN:s kvinnokommission bör vara förebildsländer som ligger i framkant när det kommer till jämställdhetsarbetet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad menade statsrådet med sin kommentar om dialog med , och vilka krav bör enligt statsrådet ställas på de länder som ingår i FN:s kvinnokommission när det kommer till ländernas jämställdhetsarbete?
fr · H4111313 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:1313 FN:s kvinnokommission av (M) till Utrikesminister (S) är ett av de värsta länderna i världen när det kommer till systematisk diskriminering av kvinnor. Det är ett land där kvinnor enligt lag är underordnade män och där kvinnor till exempel inte får köra bil. har valts in i FN:s kvinnokommission (CSW). Omröstningen var sluten, men 45 av de 52 medlemsländerna i Ecosoc – som utser vilka som ska vara med i CSW – röstade för . FN:s kvinnokommission är den kommission som sätter målen för FN:s jämställdhetsarbete och ser till att medlemsstaterna lever upp till dem. Regeringen vill inte berätta huruvida röstade för eller emot i den slutna omröstningen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Hur röstade i den slutna omröstningen?
fr · H4111341 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:1341 i WHO och WHA av (M) till Statsrådet (S) uppmanar () att bjuda in landet till WHA 2017 och uppmanar det internationella samfundet att stödja landets deltagande i denna församling som syftar till att gynna hela mänskligheten. var inbjudet av WHO att delta i det 62:a WHA som observatör. har aktiva deltagande i WHA och WHO:s tekniska möten förbättrat sjukdomsbekämpningen i och andra länder runt om i världen. strävar efter att fortsätta sitt deltagande i WHO, inklusive programmet Health Emergencies, för att bidra till globala insatser för att uppnå de hållbara utvecklingsmålen till 2030. De omfattar bland annat att motverka spridning av epidemier och öka livsmedelssäkerheten. kan på ett aktivt sätt vara WHO behjälpligt för att bygga ett robust globalt hälsosystem. deltagande i WHO har gjort det möjligt för att dela erfarenheter med andra länder, att rapportera och ta emot upplysningar om sjukdomsförebyggande information snabbt och att bättre kunna bidra till hälsan över hela världen. fortsatta deltagande i WHA och andra WHO-relaterade mekanismer skulle bidra kvalitativt för fortsatta insatser på området. Trots dessa insatser och ambitioner har inte blivit inbjudet till i den 22–. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka insatser har statsrådet och regeringen gjort för att även fortsättningsvis aktivt involvera i arbetet i WHO och WHA?
fr · H4111348 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:1348 Konsekvenserna av borttagande av id-kontroller av (M) till Statsrådet (S) meddelade regeringen att id-kontrollerna över ska avvecklas omgående. Som kompensation för detta vill regeringen skärpa de gränskontroller som gäller i . Såväl id-kontrollerna som gränskontrollerna har medfört att inflödet av flyktingar minskat visavi 2015 samt att haft bättre kontroll på dem som kommer till vårt land. Genom ett minskat inflöde av asylsökande på grund av id-kontrollerna på i har polismyndigheten kunnat minska sin personalstyrka vid gränskontrollen i Hyllie i . Eftersom regeringen meddelat att id-kontrollerna ska upphöra omgående får detta självfallet en omedelbar påverkan på närvaro i . Regeringen har meddelat att de har för avsikt att ge ökade möjligheter till tekniska kontroller, vilket säkerligen är välkommet. När detta ska ske har dock inte preciserats av regeringen, vilket medför att gränsen nu står relativt oförberedd på en eventuell ökning i inflödet av asylsökande. Frågan är hur regeringen menar att polismyndigheten ska agera för att säkerställa att gränskontrollerna ska utföras , innan regeringen uppfyllt sitt löfte om bättre möjligheter till tekniska kontroller. Min fråga till statsrådet blir med anledning av det ovan sagda: Kommer statsrådet att vidta några åtgärder direkt för att säkerställa att det inte blir ett glapp i tiden mellan id-kontrollernas borttagande och de förstärkta gränskontrollernas införande?
fr · H4111349 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:1349 Förstärkning av gränskontrollerna vid av (M) till Statsrådet (S) meddelade regeringen att id-kontrollerna över ska avvecklas omgående. Som kompensation för detta vill regeringen skärpa de gränskontroller som gäller i . För att förstärka gränskontrollerna vill regeringen ge polisen och ökade möjligheter till tekniska kontroller av fordon genom kameraövervakning, nummerplåtsavläsning samt fordonsröntgen. Ofrånkomligen torde användandet av denna nya teknik innebära såväl krav på ny lagstiftning samt inköp av erforderlig utrustning, i synnerhet för . Mina fråga till statsrådet blir med anledning av ovanstående: När kan vi se förslag på ny lagstiftning på bord i syfte att uppfylla de önskemål som regeringen aviserat avseende möjligheten att använda ny teknik för tekniska kontroller, och kommer myndigheterna att ges resurser för inköp av den nya tekniken samt utbildning i densamma för den personal som ska utföra kontrollerna?
fr · H4111350 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:1350 Skäl för borttagande av id-kontroller av (M) till Statsrådet (S) kom 163 000 asylsökande till , vilket utsatte vårt land och våra myndigheter för synnerligen stora påfrestningar. Än vittnar åtskilliga kommuner om att flyktingkrisen alltjämt är ytterst närvarande, då de har stora svårigheter med att främst finna bostäder till alla nyanlända. Därtill kommer att 100 000 personer är inskrivna i mottagningssystem, och dessutom förväntas få hantera 317 000 anknytningsärenden –2019. Id-kontrollerna har minskat inflödet av asylsökande till . räknar med att 35 000 personer kommer att söka asyl i vårt land. Detta är ändå tämligen högre än under ”normalåren” 2000–2012, då i genomsnitt 28 000 personer sökte asyl i . Att med denna bakgrund och kunskap ta bort id-kontrollerna, med ett ökat inflöde som mycket trolig följd, är olyckligt. Min fråga till statsrådet är därför: Vilken analys och slutsats låg till grund för beslutet att ta bort id-kontrollerna, med beaktande av de ovannämnda siffrorna?
fr · H4111351 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:1351 Förstärkt gränskontroll och polisens kapacitet av (M) till Statsrådet (S) meddelade regeringen att id-kontrollerna över ska avvecklas omgående. Som kompensation för detta vill regeringen skärpa de gränskontroller som gäller i . ligger hela ansvaret för befintlig gränskontroll på Polisregion . Det är en region som är hårt ansträngd med bland annat mordvågen och oroligheterna i . Flertalet kommuner inom regionen har aviserat att de nästan helt saknar poliser i sina respektive kommuner eftersom dessa har kommenderats till eller gränskontrollen. Då gränskontrollen , enligt regeringens uttalade ambition, ska förstärkas och bli heltäckande uppkommer frågor på hur gränskontrollen ska kunna utföras av och tillåta erforderlig polisnärvaro i övriga delar av landet. Enligt min mening måste ges reella möjligheter att de facto kunna utföra de order som regeringen aviserat. Under rådande omständigheter torde en förstärkt och heltäckande gränskontroll vara ytterst svårgenomförbar utan hjälp från övriga landet. Mina fråga till statsrådet blir med anledning av ovanstående: Hur tänker statsrådet och regeringen säkerställa att förstärkt gränskontroll kan genomföras utan att polisens brottsbekämpande kapacitet och förmåga i Polisregion försvagas, och har statsrådet och regeringen för avsikt att tillföra polisen i regionen ytterligare medel för att kunna utföra sitt uppdrag?
fr · H4111352 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:1352 Information till polisen om borttagande av id-kontrollerna av (M) till Statsrådet (S) meddelade regeringen att id-kontrollerna över ska avvecklas omgående. Som kompensation för detta vill regeringen skärpa de gränskontroller som gäller i . I medierna har det dock framstått som om varit oinformerad om såväl borttagandet av id-kontroller som att deras nuvarande arbete med gränskontroll ska stärkas. Min fråga till statsrådet blir därför följande: Informerade statsrådet och regeringen om förändringen i deras uppdrag, det vill säga skärpning av gränskontrollerna, innan beslutet meddelades ?
fr · H411136 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:136 Polisen och väntetider på 114 14 av (S) till Statsrådet (S) Omorganisationen av polisen är givetvis en omfattande förvaltningsreform som inte kan genomföras helt konflikt- och problemfritt. Den innebär förändringar i chefs- och ledningsstrukturer och kräver givetvis också utbildning av olika personalgrupper. är det viktigt att vissa rutiner och basfunktioner fortsätter att verka oberoende av omorganisationen. Inte minst gäller detta myndighetens service till och direktkontakt med medborgarna. Om den brister så minskar medborgarnas förtroende för polisen snabbt. 114 14 är polisens telefonnummer, och dit hänvisas alla ärenden som inte är akuta. Förutom att anmäla brott ska ärenden som handlar om att tipsa eller komma i kontakt med polisen hanteras via 114 14. Numret kan ringas via telefon eller via webben. I några uppmärksammade, även nationellt, reportage från län har medborgare vittnat om svårigheter att få kontakt med polisen och anmäla brott. Ett fall handlade om en person som försökte anmäla ett inbrott; det uppmärksammades särskilt att denna person fick plats 145 i telefonkön till numret 114 14 med 45 minuters beräknad väntetid. Ett annat fall handlade om en butiksägare som utsatts för både inbrott och knivrån utan att polisen egentligen lyckats uppnå något resultat. Att butiken ligger i ett område som av vissa politiska krafter utmålas som laglöst och regerat av kriminella gör inte saken bättre. För både polisens och demokratins legitimitet så måste ett antal grundläggande ordnings- och polisuppgifter fungera. Det måste vara enkelt att anmäla ett brott och telefonköer av det slag som uppgetts är inte acceptabla. Givetvis är det inte alltid så enkelt att lösa ett brottsfall och hitta gärningsmannen men den som drabbats får inte få en känsla av att polisen inte bryr sig eller, framför allt, inte kan bidra till att förhindra nya brott av samma karaktär som det som redan har begåtts. En rimlig ledstjärna för polisen borde vara att även om man inte lyckas lösa ett brott så ska den hjälpa till med att det inte upprepas eller att upprepningen avsevärt försvåras. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilken strategi har statsrådet för att se till att systemen för brottsanmälningar fungerar utan försvårande dröjsmål och för att polisen lokalt ska medverka till att försvåra upprepningar av brott som den inte har lyckats lösa?
fr · H4111360 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:1360 Id-kontrollerna vid av (M) till Statsrådet (S) beslutade regeringen att inte förlänga identitetskontrollerna vid . Beslutet började gälla med mycket kort varsel och id-kontrollerna togs bort . Många som pendlar mellan och gläds åt att deras resor förhoppningsvis blir lättare framöver. Hur detta beslut kommer att påverka antalet asylsökande till återstår att se, då det finns en risk att antalet asylsökande återigen ökar. Regiontrafiken i har meddelat att tidtabellerna inte ska ändras. Enligt regeringens beslut ska gränskontrollerna skärpas som id-kontrollerna tas bort. Polisen har kallat till ett krismöte då de saknar resurser för att skärpa gränsbevakningen. Enligt polisen arbetar ca 130 personer med gränskontroller och det antalet behöver nu öka kraftigt. Polisen kommer att behöva anställa fler och även fortutbilda fler poliser. Regeringen menar att man har ökat anslaget till polisen med . De pengarna behövs till löneökningar och för att täcka underskott, inte minst i Polisregion . Gränskontrollerna är långt ifrån 100-procentiga, vilket ibland påstås. Ett exempel där gränskontrollerna har visat sig vara otillräckliga är vid Hyllie station i . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet och regeringen att tillskjuta polisen resurser för att täcka de ökande kostnaderna för skärpta gränskontroller samt för att undvika en ökad brist på poliser som arbetar med brottsutredningar och med att skapa trygghet på gator och torg?
fr · H4111364 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:1364 deltagande i WHO av Boriana (M) till Utrikesminister (S) anordnas World Health Assembly, som är WHO:s beslutsfattande organ där organisationens medlemsstater deltar, i . har deltagit i mötet men har man inte fått någon inbjudan. har under de år som landet har deltagit i mötena framgångsrikt arbetat för att bekämpa spridningen av smittsamma sjukdomar – både inom och utanför gränser. Beslutet att inte bjuda in till fortsatt samarbete är ogenomtänkt ur ett hälsoperspektiv. Genom att utesluta en välfungerande demokrati samt ledande land i bekämpningen av epidemier minskar vi vår förmåga att förebygga och hindra spridning av epidemier. Det förskjuter även fokus från WHO:s viktiga arbete till den politik som uppenbarligen ligger bakom beslutet. riskerar detta att underminera WHO:s legitimitet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att inte ska uteslutas från att delta i viktiga WHO-möten?
fr · H4111378 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:1378 Fokus på kvalitet i välfärden av (M) till Statsrådet (S) Det måste gå att ställa kvalitetskrav i sjukvård och skola för att förbättra välfärden. Men när presenterade sista delen i sin välfärdsutredning fanns inga konkreta förslag på kvalitetsmått. Detta trots att han fått ett tilläggsdirektiv om att titta på hur olika kvalitetsmått kan förbättra vård, skola och omsorg. Reepalus utredningsförslag innebär i praktiken ett näringsförbud för fristående aktörer inom välfärden då reglerna slår ut de allra flesta välfärdsföretag. Att stå upp för mångfald och valfrihet i välfärden och öka kvalitetskraven är ett måste för att möta framtidens utmaningar. Offentlig sektor ska inte kunna slösa bort skattepengar, och privat sektor ska inte kunna tjäna pengar på dålig kvalitet. För att mäta kvalitet och uppföljning inom både privat och offentligt utförd verksamhet måste det finnas ett tydligt regelverk. Det är helt oacceptabelt att man kan fortsätta att driva en skola eller vårdenhet som inte ger tillräcklig kvalitet. Det är inte ägandeformen som ska avgöra vilka som ska få vara med och utföra välfärden. Det är kvaliteten. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : När kommer statsrådet och regeringen att ta fram konkreta förslag för att beakta människors önskan om valfrihet i välfärden och ställa kvalitetskrav på både offentligt och privat regi?
fr · H4111379 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:1379 framtid som välfärdsnation av (M) till Statsrådet (S) föreslog utredaren ett vinsttak för privata välfärdsföretag. Han fick också ett tilläggsdirektiv om att titta på hur olika kvalitetsmått kan förbättra vård, skola och omsorg. Att inte gillar valfrihet och privata alternativ i välfärden var känt redan innan utredningen startades. Reepalu har inte utrett hur kvaliteten i välfärden ska kunna bli bättre utan varit helt inriktad på hur man ska bli kvitt privata aktörer. Reepalus utredningsförslag innebär i praktiken ett näringsförbud för fristående aktörer inom välfärden då reglerna slår ut de allra flesta välfärdsföretag. Det måste gå att ställa kvalitetskrav i sjukvård och skola för att förbättra välfärden. Men när Reepalu presenterade sista delen i sin utredning fanns inga konkreta förslag på kvalitetsmått. Välfärden garanteras genom att kvaliteten säkerställs, inte genom att människors valfrihet bestrids. linje hotar familjers, patienters och elevers möjligheter att välja de verksamheter som passar dem bäst. Detta är ett hot mot hela framtid som välfärdsnation. Sammanfattningsvis behöver ett tydligt regelverk för att mäta kvalitet och uppföljning inom både privat och offentligt utförd verksamhet, i stället för att begränsa människors valfrihet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att ta initiativ till ett tydligt regelverk för att mäta kvalitet och uppföljning inom både privat och offentligt utförd verksamhet, och i så fall när?
fr · H4111443 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:1443 Matchfixning inom idrotten av (M) till Socialförsäkringsminister (S) Matchfixning är ett växande problem inom svensk idrott, och nyheten om att till och med matcher i fotbollsallsvenskan får ställas in med anledning av misstänkta försök till detta är ett allvarligt och oacceptabelt angrepp mot fotbollen och idrotten i stort. Jag vill passa på att lyfta fram det snabba agerandet från berörda föreningar och förbund samt polisen som ett kvitto på när samverkan fungerar. Idrotten ska stötta upp de idrottsmän och idrottskvinnor som utsätts för påtryckningar och förtäckta hot för att aktivt bidra till att ens lag ska förlora matchen, mot erbjudande om pengar. Att spelare vågar gå ut och berätta om att de har utsatts för detta problem är viktigt för att snabbt kunna agera mot problemen med matchfixning. Här måste idrotten, rättsväsendet och även politiken agera gemensamt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialförsäkringsminister : Hur avser ministern att agera för att idrottsföreningarna och idrottsrörelsen i stort bättre ska kunna agera gentemot förekomsten av matchfixning?