frs · H712566 · 2019-12-18 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:566 av (M) AI och förändringar av svenskt arbetsliv har frågat mig hur jag avser att agera för att förbereda den svenska arbetsmarknaden för denna stora strukturförvandling, och vilka konkreta åtgärder jag kommer att vidta i detta syfte . Jag delar beskrivningen av en arbetsmarknad i förändring. Teknologiska framsteg, utmaningar på miljö- och klimatområdet, den demografiska utvecklingen liksom globaliseringen är drivkrafter som förändrar och formar dagens och morgondagens villkor för företag, arbetsgivare och arbetstagare. Förändringen kommer antagligen att vara mindre dramatisk i än i många andra länder enligt , eftersom vi ligger långt fram i den tekniska utvecklingen. ska vara bäst i världen på att dra nytta av digitaliseringens möjligheter, inklusive artificiell intelligens. Visst är det ett ambitiöst mål, men det bygger vidare på tidigare framgångar och att är ett välutbildat, teknikvänligt och uppkopplat land. största tillgång för att ta tillvara denna potential är vår goda omställningsförmåga. Den svenska modellen har goda förutsättningar att hantera de snabba förändringarna på arbetsmarknaden, där den ökade digitaliseringen och automatiseringen driver på. Ett viktigt verktyg i sammanhanget är det fortsatta arbetet med genomförande av regeringens digitaliseringsstrategi. Digitalt kompetenta och trygga människor har möjlighet att driva innovation. Den viktiga uppgiften är att skydda människorna i denna utveckling och inte jobben. Arbetsmarknadens omställningsförmåga är även central för att klara kompetensförsörjningen och en väl fungerande matchning mot behoven av kompetens på framtidens arbetsmarknad. Möjligheten till utbildning, fortbildning och omskolning för att möta behoven av omställning på arbetsmarknaden får då en central betydelse. Arbetslöshetsförsäkringen har även en central roll att spela för att skapa ekonomisk trygghet under omställning till arbete. Den aktiva arbetsmarknadspolitiken är viktig för vår omställningsförmåga. Utifrån kunskap om aktuella och framtida behov av kompetens på arbetsmarknaden ska den rusta arbetssökande, kvinnor och män, underlätta för arbetsgivare att rekrytera lämpliga personer och bidra till att de lediga jobben kan tillsättas snabbare. Det är viktigt att Arbetsförmedlingen samarbetar med arbetsgivare, arbetsmarknadens parter, kommuner och andra aktörer. Det är även centralt med en välfungerande partsmodell som reglerar villkoren på arbetsmarknaden. Arbetsmarknadens parter tar ett stort ansvar för att anpassa villkoren i takt med utvecklingen. Ett viktigt exempel på detta är inte minst omställningsorganisationerna, vilka genom sitt stöd till individer som varslats om uppsägning tar ett stort ansvar för att bidra till individens omställning till nytt jobb och därmed undvika att uppsägning leder till arbetslöshet. Regeringen har fört samtal med de centrala parterna om kompetensförsörjning på arbetsmarknaden liksom med företrädare för branscher och sektorer däribland industrin, byggsektorn, hälso- och sjukvård, transportsektorn, besöksnäringen och installatörsföretagen. Det utgör en viktig källa till kunskap för regeringen. Alla måste ges chansen att hålla jämna steg med de nya kunskapskrav som ställs på arbetsmarknaden, bland annat genom möjlighet till omskolning och vidareutbildning. Ett nytt kunskapslyft har initierats och beräknas omfatta ca 100 000 utbildningsplatser . har möjliggjort fler utbildningsplatser inom högskola, yrkeshögskola, folkhögskola samt regionalt yrkesvux. ger människor chans att utbilda sig för att kunna få ett jobb, omskola sig till ett nytt yrke, få behörighet till högre utbildning, vidareutbilda sig för bättre karriärmöjligheter. som människor som vill utvecklas får möjlighet att göra det, förstärks också möjligheten för såväl offentlig sektor som näringsliv att få den kompetens de behöver. Kompetensförsörjning är också ett fokusområde för regeringens nyindustrialiseringsstrategi samt ett prioriterat område för den regionala tillväxtpolitiken.