ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H412167 · 2019-01-25 00:00:00 — Dnr S2016/06560/FS Dnr S2016/06588/FS Dnr S2016/06563/FS Dnr S2016/06565/FS Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern Svar på frågorna 2016/17:167 av (M) Överflödiga akutsjukhus i , 2016/17:171 av (M) Nedläggningar av akutsjukhus och 2016/17:172 av (M) i , 2016/17:173 av (M) Akutsjukhus i , , och har alla frågat mig om jag avser att verka för nedläggning av akutsjukhus i landet och hur jag i sådant fall avser att motverka orimliga väntetider och långa köer. Jag besvarar frågorna i ett samlat svar. Som jag vid tidigare tillfällen har påtalat finns det inte någon koppling mellan regionfrågan som sådan och antalet sjukhus i . Vilka sjukhus och hur många de ska vara är en fråga för landstingen att besluta om, såväl som efter en regionreform. När det gäller frågan om tillgänglighet och köer är detta ett mångfacetterat område. Den nationella samordnaren för effektivare resursutnyttjande inom hälso- och sjukvården bedömer att primärvården behöver stärkas och få ett tydligare uppdrag så att fler människor kan få sina huvudsakliga vårdbehov tillgodosedda på denna vårdnivå. Jag delar utredarens bedömning och menar att det skulle underlätta ett snabbt och nära omhändertagande och i flera fall leda till minskade behov av sjukhusvård. En stor utmaning som hälso- och sjukvården möter handlar om att tillgodose behovet av kompetenta medarbetare, samt att använda medarbetarnas kompetens på bästa sätt. Detta är en avgörande fråga för att förbättra vården, och inte minst för att förbättra tillgängligheten. Problem med kompetensförsörjningen minskar vårdens kapacitet och därmed tillgängligheten. Omvänt kan förbättringar också öka tillgängligheten. Regeringen har, förutom en särskild professionsmiljard och en till den kopplad överenskommelse med Kommuner och Landsting, gett flera myndigheter i uppdrag att se över och lämna förslag inom centrala områden såsom bättre data för planering av kompetensförsörjning, ledarskap och bred samverkan mellan viktiga aktörer. Regeringen genomför också ett flertal andra satsningar för att förbättra vården. De generella statsbidragen till landstingen höjs. Stora investeringar görs i kvinnors hälsa, insatser för att möta den psykiska ohälsan samt för att göra cancervården mer tillgänglig och jämlik. Det är min uppfattning att färre och starkare regioner är en viktig förutsättning för att svensk hälso- och sjukvård ska utvecklas på ett positivt sätt. Det är av stor vikt för att kunna upprätthålla och utveckla hög kompetens i alla delar av landet och det är nödvändigt för att alla ska ha likvärdig tillgång till vård oavsett var i landet man bor.
frs · H412171 · 2019-01-25 00:00:00 — Dnr S2016/06560/FS Dnr S2016/06588/FS Dnr S2016/06563/FS Dnr S2016/06565/FS Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern Svar på frågorna 2016/17:167 av (M) Överflödiga akutsjukhus i , 2016/17:171 av (M) Nedläggningar av akutsjukhus och 2016/17:172 av (M) i , 2016/17:173 av (M) Akutsjukhus i , , och har alla frågat mig om jag avser att verka för nedläggning av akutsjukhus i landet och hur jag i sådant fall avser att motverka orimliga väntetider och långa köer. Jag besvarar frågorna i ett samlat svar. Som jag vid tidigare tillfällen har påtalat finns det inte någon koppling mellan regionfrågan som sådan och antalet sjukhus i . Vilka sjukhus och hur många de ska vara är en fråga för landstingen att besluta om, såväl som efter en regionreform. När det gäller frågan om tillgänglighet och köer är detta ett mångfacetterat område. Den nationella samordnaren för effektivare resursutnyttjande inom hälso- och sjukvården bedömer att primärvården behöver stärkas och få ett tydligare uppdrag så att fler människor kan få sina huvudsakliga vårdbehov tillgodosedda på denna vårdnivå. Jag delar utredarens bedömning och menar att det skulle underlätta ett snabbt och nära omhändertagande och i flera fall leda till minskade behov av sjukhusvård. En stor utmaning som hälso- och sjukvården möter handlar om att tillgodose behovet av kompetenta medarbetare, samt att använda medarbetarnas kompetens på bästa sätt. Detta är en avgörande fråga för att förbättra vården, och inte minst för att förbättra tillgängligheten. Problem med kompetensförsörjningen minskar vårdens kapacitet och därmed tillgängligheten. Omvänt kan förbättringar också öka tillgängligheten. Regeringen har, förutom en särskild professionsmiljard och en till den kopplad överenskommelse med Kommuner och Landsting, gett flera myndigheter i uppdrag att se över och lämna förslag inom centrala områden såsom bättre data för planering av kompetensförsörjning, ledarskap och bred samverkan mellan viktiga aktörer. Regeringen genomför också ett flertal andra satsningar för att förbättra vården. De generella statsbidragen till landstingen höjs. Stora investeringar görs i kvinnors hälsa, insatser för att möta den psykiska ohälsan samt för att göra cancervården mer tillgänglig och jämlik. Det är min uppfattning att färre och starkare regioner är en viktig förutsättning för att svensk hälso- och sjukvård ska utvecklas på ett positivt sätt. Det är av stor vikt för att kunna upprätthålla och utveckla hög kompetens i alla delar av landet och det är nödvändigt för att alla ska ha likvärdig tillgång till vård oavsett var i landet man bor.
frs · H4121710 · 2019-01-25 00:00:00 — Dnr N2017/04627/PBB Dnr N2017/04628/PBB Svar på fråga 2016/17:1710 av (M) om inventering av brandrisk och på fråga 2016/17:1713 av (M) om farligt isoleringsmaterial till hus Både och har ställt frågor med anledning av branden i Grenfell Tower. Frågorna har mycket gemensamt och jag väljer därför att besvara dem i ett sammanhang. har frågat mig om regeringen har för avsikt att ge ansvariga myndigheter i uppdrag att inventera hur många byggnader i som har en liknande konstruktion som den i Grenfell Tower i och vilka åtgärder som kan behövas för att undvika omfattande bränder? har frågat mig vad jag avser att göra för att minska riskerna med brandfarlig cellplast i samband med husbyggen och hur informationsarbetet om cellplast ska intensifieras? Branden i Grenfell Tower var mycket otäck och regeringen tar frågan om brandskydd i höga byggnader på största allvar. De är dock lite tidigt att kunna ta ställning till vilka åtgärder som är lämpligast att vidta i . Utredningen om brandens orsaker pågår, och kommer att pågå framöver, där vissa resultat väntas bli publicerade . Det går därför inte ännu att säga att orsaken till det häftiga förloppet enbart berodde på cellplasten. Ytmaterialet i fasaden hade också betydelse liksom andra faktorer som kommer att framkomma under utredningen. De ansvariga myndigheterna och följer den brittiska utredningen och regeringen förväntar sig att myndigheterna kommer att vidta nödvändiga åtgärder om de bedömer att det brister någonstans i det svenska regelsystemet. I regleras brandskydd i byggnader i byggregler. Reglerna är utformade som funktionskrav vilket betyder att utförandet inte är reglerat i detalj utan olika konstruktioner och material kan användas bara det överordnade kravet är uppfyllt. Det betyder att generellt sett är inget byggmaterial förbjudet så länge det används på ett sådant sätt att byggnaden ändå får en tillfredsställande brandsäkerhet. Det kan åstadkommas exempelvis genom att cellplasten omsluts av ett annat material som kan stå emot brand . Om det är så att det finns någon byggnad i med samma konstruktion som den i Grenfell Tower så tyder det på att det finns brister i det svenska kontrollsystemet. Byggnader med sådana egenskaper lever inte upp till de svenska reglerna. En utredning av det svenska systemet pågår och i direktiven (dir. 2017:22) till den nu pågående översynen av byggreglerna ingår att utvärdera hur bestämmelserna om kontroll tillämpas, att analysera om bestämmelserna är ändamålsenligt utformade och att lämna förslag till förändringar om så krävs.
frs · H4121713 · 2019-01-25 00:00:00 — Dnr N2017/04627/PBB Dnr N2017/04628/PBB Svar på fråga 2016/17:1710 av (M) om inventering av brandrisk och på fråga 2016/17:1713 av (M) om farligt isoleringsmaterial till hus Både och har ställt frågor med anledning av branden i Grenfell Tower. Frågorna har mycket gemensamt och jag väljer därför att besvara dem i ett sammanhang. har frågat mig om regeringen har för avsikt att ge ansvariga myndigheter i uppdrag att inventera hur många byggnader i som har en liknande konstruktion som den i Grenfell Tower i och vilka åtgärder som kan behövas för att undvika omfattande bränder? har frågat mig vad jag avser att göra för att minska riskerna med brandfarlig cellplast i samband med husbyggen och hur informationsarbetet om cellplast ska intensifieras? Branden i Grenfell Tower var mycket otäck och regeringen tar frågan om brandskydd i höga byggnader på största allvar. De är dock lite tidigt att kunna ta ställning till vilka åtgärder som är lämpligast att vidta i . Utredningen om brandens orsaker pågår, och kommer att pågå framöver, där vissa resultat väntas bli publicerade . Det går därför inte ännu att säga att orsaken till det häftiga förloppet enbart berodde på cellplasten. Ytmaterialet i fasaden hade också betydelse liksom andra faktorer som kommer att framkomma under utredningen. De ansvariga myndigheterna och följer den brittiska utredningen och regeringen förväntar sig att myndigheterna kommer att vidta nödvändiga åtgärder om de bedömer att det brister någonstans i det svenska regelsystemet. I regleras brandskydd i byggnader i byggregler. Reglerna är utformade som funktionskrav vilket betyder att utförandet inte är reglerat i detalj utan olika konstruktioner och material kan användas bara det överordnade kravet är uppfyllt. Det betyder att generellt sett är inget byggmaterial förbjudet så länge det används på ett sådant sätt att byggnaden ändå får en tillfredsställande brandsäkerhet. Det kan åstadkommas exempelvis genom att cellplasten omsluts av ett annat material som kan stå emot brand . Om det är så att det finns någon byggnad i med samma konstruktion som den i Grenfell Tower så tyder det på att det finns brister i det svenska kontrollsystemet. Byggnader med sådana egenskaper lever inte upp till de svenska reglerna. En utredning av det svenska systemet pågår och i direktiven (dir. 2017:22) till den nu pågående översynen av byggreglerna ingår att utvärdera hur bestämmelserna om kontroll tillämpas, att analysera om bestämmelserna är ändamålsenligt utformade och att lämna förslag till förändringar om så krävs.
frs · H412172 · 2019-01-25 00:00:00 — Dnr S2016/06560/FS Dnr S2016/06588/FS Dnr S2016/06563/FS Dnr S2016/06565/FS Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern Svar på frågorna 2016/17:167 av (M) Överflödiga akutsjukhus i , 2016/17:171 av (M) Nedläggningar av akutsjukhus och 2016/17:172 av (M) i , 2016/17:173 av (M) Akutsjukhus i , , och har alla frågat mig om jag avser att verka för nedläggning av akutsjukhus i landet och hur jag i sådant fall avser att motverka orimliga väntetider och långa köer. Jag besvarar frågorna i ett samlat svar. Som jag vid tidigare tillfällen har påtalat finns det inte någon koppling mellan regionfrågan som sådan och antalet sjukhus i . Vilka sjukhus och hur många de ska vara är en fråga för landstingen att besluta om, såväl som efter en regionreform. När det gäller frågan om tillgänglighet och köer är detta ett mångfacetterat område. Den nationella samordnaren för effektivare resursutnyttjande inom hälso- och sjukvården bedömer att primärvården behöver stärkas och få ett tydligare uppdrag så att fler människor kan få sina huvudsakliga vårdbehov tillgodosedda på denna vårdnivå. Jag delar utredarens bedömning och menar att det skulle underlätta ett snabbt och nära omhändertagande och i flera fall leda till minskade behov av sjukhusvård. En stor utmaning som hälso- och sjukvården möter handlar om att tillgodose behovet av kompetenta medarbetare, samt att använda medarbetarnas kompetens på bästa sätt. Detta är en avgörande fråga för att förbättra vården, och inte minst för att förbättra tillgängligheten. Problem med kompetensförsörjningen minskar vårdens kapacitet och därmed tillgängligheten. Omvänt kan förbättringar också öka tillgängligheten. Regeringen har, förutom en särskild professionsmiljard och en till den kopplad överenskommelse med Kommuner och Landsting, gett flera myndigheter i uppdrag att se över och lämna förslag inom centrala områden såsom bättre data för planering av kompetensförsörjning, ledarskap och bred samverkan mellan viktiga aktörer. Regeringen genomför också ett flertal andra satsningar för att förbättra vården. De generella statsbidragen till landstingen höjs. Stora investeringar görs i kvinnors hälsa, insatser för att möta den psykiska ohälsan samt för att göra cancervården mer tillgänglig och jämlik. Det är min uppfattning att färre och starkare regioner är en viktig förutsättning för att svensk hälso- och sjukvård ska utvecklas på ett positivt sätt. Det är av stor vikt för att kunna upprätthålla och utveckla hög kompetens i alla delar av landet och det är nödvändigt för att alla ska ha likvärdig tillgång till vård oavsett var i landet man bor.
frs · H412173 · 2019-01-25 00:00:00 — Dnr S2016/06560/FS Dnr S2016/06588/FS Dnr S2016/06563/FS Dnr S2016/06565/FS Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern Svar på frågorna 2016/17:167 av (M) Överflödiga akutsjukhus i , 2016/17:171 av (M) Nedläggningar av akutsjukhus och 2016/17:172 av (M) i , 2016/17:173 av (M) Akutsjukhus i , , och har alla frågat mig om jag avser att verka för nedläggning av akutsjukhus i landet och hur jag i sådant fall avser att motverka orimliga väntetider och långa köer. Jag besvarar frågorna i ett samlat svar. Som jag vid tidigare tillfällen har påtalat finns det inte någon koppling mellan regionfrågan som sådan och antalet sjukhus i . Vilka sjukhus och hur många de ska vara är en fråga för landstingen att besluta om, såväl som efter en regionreform. När det gäller frågan om tillgänglighet och köer är detta ett mångfacetterat område. Den nationella samordnaren för effektivare resursutnyttjande inom hälso- och sjukvården bedömer att primärvården behöver stärkas och få ett tydligare uppdrag så att fler människor kan få sina huvudsakliga vårdbehov tillgodosedda på denna vårdnivå. Jag delar utredarens bedömning och menar att det skulle underlätta ett snabbt och nära omhändertagande och i flera fall leda till minskade behov av sjukhusvård. En stor utmaning som hälso- och sjukvården möter handlar om att tillgodose behovet av kompetenta medarbetare, samt att använda medarbetarnas kompetens på bästa sätt. Detta är en avgörande fråga för att förbättra vården, och inte minst för att förbättra tillgängligheten. Problem med kompetensförsörjningen minskar vårdens kapacitet och därmed tillgängligheten. Omvänt kan förbättringar också öka tillgängligheten. Regeringen har, förutom en särskild professionsmiljard och en till den kopplad överenskommelse med Kommuner och Landsting, gett flera myndigheter i uppdrag att se över och lämna förslag inom centrala områden såsom bättre data för planering av kompetensförsörjning, ledarskap och bred samverkan mellan viktiga aktörer. Regeringen genomför också ett flertal andra satsningar för att förbättra vården. De generella statsbidragen till landstingen höjs. Stora investeringar görs i kvinnors hälsa, insatser för att möta den psykiska ohälsan samt för att göra cancervården mer tillgänglig och jämlik. Det är min uppfattning att färre och starkare regioner är en viktig förutsättning för att svensk hälso- och sjukvård ska utvecklas på ett positivt sätt. Det är av stor vikt för att kunna upprätthålla och utveckla hög kompetens i alla delar av landet och det är nödvändigt för att alla ska ha likvärdig tillgång till vård oavsett var i landet man bor.
frs · H412179 · 2019-01-25 00:00:00 — Dnr S2016/06601/FS Dnr S2016/06644/FS Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern Svar på frågor 2016/17:179 av (M) Nedläggningshot mot akutsjukhus i allmänhet och sjukhuset i i synnerhet, 2016/17:190 Akutsjukhus i av (M) och har frågat mig om jag avser att verka för en nedläggning av akutsjukhus i landet och hur jag i sådant fall avser motverka orimliga väntetider för patienterna. Jag besvarar frågorna i ett samlat svar. Som jag vid tidigare tillfällen har påtalat finns det inte någon koppling mellan regionfrågan som sådan och antalet sjukhus i . Vilka sjukhus och hur många de ska vara är en fråga för landstingen att besluta om, såväl som efter en regionreform. När det gäller frågan om tillgänglighet och köer är detta ett mångfacetterat område. Den nationella samordnaren för effektivare resursutnyttjande inom hälso- och sjukvården bedömer att primärvården behöver stärkas och få ett tydligare uppdrag så att fler människor kan få sina huvudsakliga vårdbehov tillgodosedda på denna vårdnivå. Jag delar utredarens bedömning och menar att det skulle underlätta ett snabbt och nära omhändertagande och i flera fall leda till minskade behov av sjukhusvård. Utredningens förslag bereds inom . En stor utmaning som hälso- och sjukvården möter handlar om att tillgodose behovet av kompetenta medarbetare, samt att använda medarbetarnas kompetens på bästa sätt. Detta är en avgörande fråga för att förbättra vården, och inte minst för att förbättra tillgängligheten. Problem med kompetensförsörjningen minskar vårdens kapacitet och därmed tillgängligheten. Omvänt kan förbättringar också öka tillgängligheten. Regeringen har, förutom en särskild professionsmiljard och en till den kopplad överenskommelse med Kommuner och Landsting, gett flera myndigheter i uppdrag att se över och lämna förslag inom centrala områden såsom bättre data för planering av kompetensförsörjning, ledarskap och bred samverkan mellan viktiga aktörer. Regeringen genomför också ett flertal andra satsningar för att förbättra vården. De generella statsbidragen till landstingen höjs. Stora investeringar görs i kvinnors hälsa, insatser för att möta den psykiska ohälsan samt för att göra cancervården mer tillgänglig och jämlik. Det är min uppfattning att färre och starkare regioner är en viktig förutsättning för att svensk hälso- och sjukvård ska utvecklas på ett positivt sätt. Det är av stor vikt för att kunna upprätthålla och utveckla hög kompetens i alla delar av landet och det är nödvändigt för att alla ska ha likvärdig tillgång till vård oavsett var i landet man bor. Svaret överensstämmer i huvudsak med tidigare lämnade svar på frågorna 102, 167, 171, 172 och 173.
frs · H4121793 · 2019-01-25 00:00:00 — Fi2017/03158/S1 Fi2017/03200/S1 Svar på fråga 2016/17:1793 av (M) Styrelsearvoden och dess beskattning och 2016/17:1815 av (M) Styrelseuppdrag med F-skattsedel har frågat mig om jag och regeringen avser att vidta åtgärder för att förändra beskattningen av styrelsearvoden och hur dessa åtgärder skulle se ut. har frågat mig om jag avser att se över lagstiftningen så att det blir möjligt för styrelsearbetare att återigen fakturera styrelsearvodet, i stället för att få ersättningen utbetald som lön. Uppdrag som styrelseledamot kan enligt aktiebolagslagen bara innehas av en fysisk person. Av bl.a. den anledningen har styrelseuppdrag i praxis ansetts vara sådana personliga uppdrag som i normalfallet ska beskattas som inkomst av tjänst hos den som utför uppdragen (se RÅ 1993 ref. 104 och RÅ 2000 not. Endast under vissa särskilda förutsättningar har beskattning ansetts kunna ske i inkomstslaget näringsverksamhet. Jag kan konstatera att i det avgörande som och hänvisar till fastställde att rättsläget i den här frågan inte har ändrats efter den lagändring om begreppet näringsverksamhet som gjordes 2009 i 13 kap. 1 § inkomstskattelagen. Den bestämmelsen tar enligt nämligen sikte på andra omständigheter än vad som varit styrande i praxis avseende beskattningen av styrelsearvoden, dvs. att aktiebolagslagen ger styrelseuppdraget en särskild och framför allt personlig karaktär. Att styrelsearvoden som huvudregel utgör inkomst av tjänst gäller alltjämt. Domen har dock föranlett en viss förändring i hur anser att reglerna ska tolkas. Jag avser att noga följa utvecklingen i näringslivet till följd av domen.
frs · H4121815 · 2019-01-25 00:00:00 — Fi2017/03158/S1 Fi2017/03200/S1 Svar på fråga 2016/17:1793 av (M) Styrelsearvoden och dess beskattning och 2016/17:1815 av (M) Styrelseuppdrag med F-skattsedel har frågat mig om jag och regeringen avser att vidta åtgärder för att förändra beskattningen av styrelsearvoden och hur dessa åtgärder skulle se ut. har frågat mig om jag avser att se över lagstiftningen så att det blir möjligt för styrelsearbetare att återigen fakturera styrelsearvodet, i stället för att få ersättningen utbetald som lön. Uppdrag som styrelseledamot kan enligt aktiebolagslagen bara innehas av en fysisk person. Av bl.a. den anledningen har styrelseuppdrag i praxis ansetts vara sådana personliga uppdrag som i normalfallet ska beskattas som inkomst av tjänst hos den som utför uppdragen (se RÅ 1993 ref. 104 och RÅ 2000 not. Endast under vissa särskilda förutsättningar har beskattning ansetts kunna ske i inkomstslaget näringsverksamhet. Jag kan konstatera att i det avgörande som och hänvisar till fastställde att rättsläget i den här frågan inte har ändrats efter den lagändring om begreppet näringsverksamhet som gjordes 2009 i 13 kap. 1 § inkomstskattelagen. Den bestämmelsen tar enligt nämligen sikte på andra omständigheter än vad som varit styrande i praxis avseende beskattningen av styrelsearvoden, dvs. att aktiebolagslagen ger styrelseuppdraget en särskild och framför allt personlig karaktär. Att styrelsearvoden som huvudregel utgör inkomst av tjänst gäller alltjämt. Domen har dock föranlett en viss förändring i hur anser att reglerna ska tolkas. Jag avser att noga följa utvecklingen i näringslivet till följd av domen.
frs · H412190 · 2019-01-25 00:00:00 — Dnr S2016/06601/FS Dnr S2016/06644/FS Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern Svar på frågor 2016/17:179 av (M) Nedläggningshot mot akutsjukhus i allmänhet och sjukhuset i i synnerhet, 2016/17:190 Akutsjukhus i av (M) och har frågat mig om jag avser att verka för en nedläggning av akutsjukhus i landet och hur jag i sådant fall avser motverka orimliga väntetider för patienterna. Jag besvarar frågorna i ett samlat svar. Som jag vid tidigare tillfällen har påtalat finns det inte någon koppling mellan regionfrågan som sådan och antalet sjukhus i . Vilka sjukhus och hur många de ska vara är en fråga för landstingen att besluta om, såväl som efter en regionreform. När det gäller frågan om tillgänglighet och köer är detta ett mångfacetterat område. Den nationella samordnaren för effektivare resursutnyttjande inom hälso- och sjukvården bedömer att primärvården behöver stärkas och få ett tydligare uppdrag så att fler människor kan få sina huvudsakliga vårdbehov tillgodosedda på denna vårdnivå. Jag delar utredarens bedömning och menar att det skulle underlätta ett snabbt och nära omhändertagande och i flera fall leda till minskade behov av sjukhusvård. Utredningens förslag bereds inom . En stor utmaning som hälso- och sjukvården möter handlar om att tillgodose behovet av kompetenta medarbetare, samt att använda medarbetarnas kompetens på bästa sätt. Detta är en avgörande fråga för att förbättra vården, och inte minst för att förbättra tillgängligheten. Problem med kompetensförsörjningen minskar vårdens kapacitet och därmed tillgängligheten. Omvänt kan förbättringar också öka tillgängligheten. Regeringen har, förutom en särskild professionsmiljard och en till den kopplad överenskommelse med Kommuner och Landsting, gett flera myndigheter i uppdrag att se över och lämna förslag inom centrala områden såsom bättre data för planering av kompetensförsörjning, ledarskap och bred samverkan mellan viktiga aktörer. Regeringen genomför också ett flertal andra satsningar för att förbättra vården. De generella statsbidragen till landstingen höjs. Stora investeringar görs i kvinnors hälsa, insatser för att möta den psykiska ohälsan samt för att göra cancervården mer tillgänglig och jämlik. Det är min uppfattning att färre och starkare regioner är en viktig förutsättning för att svensk hälso- och sjukvård ska utvecklas på ett positivt sätt. Det är av stor vikt för att kunna upprätthålla och utveckla hög kompetens i alla delar av landet och det är nödvändigt för att alla ska ha likvärdig tillgång till vård oavsett var i landet man bor. Svaret överensstämmer i huvudsak med tidigare lämnade svar på frågorna 102, 167, 171, 172 och 173.