ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H711279 · 2019-10-28 00:00:00 — Fråga 2019/20:279 Villkoren för utländska bärplockare av (V) till Arbetsmarknadsminister (S) Bärplockarbranschen är en bransch där de som anställs av bärplockarföretagen uteslutande är migrantarbetare från . Utsattheten för gruppen är stor. Utöver en ofta mycket pressad arbetsmiljösituation har det alltid varit en utmaning att säkerställa att de thailändska bemanningsföretag som hyr ut arbetskraft åt svenska bärplockarföretag håller sig till kollektivavtalade villkor, där lön och andra ersättningar regleras. Flera uppmärksammade fall finns där anställda, som ofta tagit stora lån för att täcka rese- och boendekostnader under vistelsen i , blivit lurade och inte fått den garantilön som de har rätt till enligt avtal med de thailändska bemanningsföretagen. I en aktuell rapport från Delegationen för migrationsstudier, Delmi, som bygger på en studie baserad på intervjuer med 165 thailändska plockare som varit i och plockat bär var det nästan hälften av de intervjuade som inte fick lön enligt avtal. Många visste inte heller att de hade rätt att få ut den avtalsenliga lönen (Delmi rapport 2019:3). I ett reportage av journalisten beskrivs de allt hårdare villkoren för de thailändska bärplockarna (Dagens Arena ). Bärplockarsäsongen 2019 har präglats av ett svårt år med lite bär i skogarna, ett resultat av föregående års höga temperaturer. Inte minst har det varit ont om det kommersiellt gångbara blåbäret. har bärplockarbranschen drabbats av ett stort överskott av arbetskraft med omkring 6 000 bärplockare , vilket nästan är en dubblering av antalet anställda bärplockare jämfört med (och en ökning med ca 1 100 mot föregående år). Den kraftiga ökningen är ett resultat bland annat av att ett antal finska bärplockarföretag flyttat över sin verksamhet till efter att den thailändska regeringen infört en kvot över hur många som får åka och arbeta i – i sig en konsekvens av att ett av de finska bärföretagen dömts för människohandel. När säsongen nu lider mot sitt slut kommer många signaler om att företagen kommer att försöka vältra över kostnaderna på bärplockarna, vilket i så fall riskerar att slå mycket hårt mot dessa, vars skulder också är större än tidigare på grund av den svenska kronans försvagning mot den thailändska bahten. Mot bakgrund av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Avser ministern att agera för att dels säkerställa att de utländska bärplockarna erhåller den lön och de ersättningar de är berättigade till, dels motverka att oseriösa bärplockarföretag utnyttjar utländska bärplockare?
fr · H711280 · 2019-10-28 00:00:00 — Fråga 2019/20:280 Bristen på medarbetare inom psykiatrin av (M) till Socialminister (S) Den psykiska ohälsan är omfattande i . Kvinnor löper ännu högre risk än män att drabbas av psykisk ohälsa. Psykiatrin är utsatt för stor press och hårt tryck. Det är svårt att rekrytera erfarna psykologer, och bristen på medarbetare förväntas fortsätta att öka. Andra stora utmaningar handlar om otillräckliga system för kvalitetsutveckling samt bristande samarbete mellan psykiatrin och övrig vård. I är det relativt ovanligt med metodiska och evidensbaserade utvärderingar av insatser som bedrivs för att försöka förbättra situationen för människor med psykisk ohälsa. En viktig utmaning för framtiden bör vara att kunna åstadkomma mer uppföljning och utvärdering, inte minst av utfall och resultat av patienternas behandlingar. föreslår att det tas fram och genomförs en nationell strategi i syfte att långsiktigt stärka psykiatrin och minska den psykiska ohälsan i . I arbetet med att ta fram en sådan nationell strategi är det viktigt att dra lärdomar av tidigare satsningar. Fokus ska ligga på långsiktighet. Det krävs ett metodiskt och strukturerat mer långsiktigt tänkande och satsningar som kan vara hållbara . Därtill ska mätbara och uppföljningsbara mål tas fram. Sätt ökat fokus på analys och uppföljning. Säkerställ att det skapas ökad delaktighet för patienter, brukare och deras anhöriga. Sammanställ och lär av tidigare erfarenheter, goda exempel och misstag. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga socialminister : Vilka slutsatser drar ministern av att psykiatrin har svårt att rekrytera erfarna psykologer och att bristen på medarbetare förväntas fortsätta att öka?
fr · H711281 · 2019-10-29 00:00:00 — Fråga 2019/20:281 Ersättning till asylsökande i områden med socioekonomiska utmaningar av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) I behandlas nu S-MP-regeringens proposition Ett socialt hållbart eget boende för asylsökande. Frågan har uppstått om konsekvenserna för berörda kommuner om en asylsökande väljer att bo i ett av de områden som pekas ut som ett område med socioekonomiska utmaningar i enlighet med nämnda proposition. Att den asylsökande då som regel ska nekas statlig ersättning framgår av regeringens proposition. Det kan ju då inte rimligen vara så att det i stället blir kommunen som får ansvara för personens försörjning. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Garanterar regeringen och ministern att kommunerna inte ska behöva betala ersättning till asylsökande som nekas statlig ersättning på grund av att de bosätter sig i ett område som har pekats ut som ett område med socioekonomiska utmaningar?
fr · H711282 · 2019-10-29 00:00:00 — Fråga 2019/20:282 Marknadsföringen av som ett bidrags- och välfärdsparadis av (M) till Statsrådet (S) sändes ett inslag om där det rapporterades att marknadsförs som ett välfärds-och bidragsparadis på flera olika språk: ryska, kinesiska, arabiska och engelska. Det går också att klicka sig fram till via svenska ambassaders hemsidor. Här får man till exempel veta att har världens längsta betalda föräldraledighet, som dessutom kan staplas för den som har många barn. Här står bland annat också att asylsökande som fått avslag och gömmer sig har rätt till akutvård och att deras barn har rätt till samma vård som alla andra under . är i ett läge där vi behöver minska antalet asylsökande på grund av våra omfattande integrationsproblem. Att regeringens myndigheter marknadsför som ett bidrags- och välfärdsparadis är kontraproduktivt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder ämnar statsrådet och regeringen vidta för att se till att den här typen av marknadsföring upphör?
fr · H711283 · 2019-10-29 00:00:00 — Fråga 2019/20:283 Budgetmedel till barncancervården av (M) till Socialminister (S) I budgetalternativ prioriteras och fördubblas de särskilda resurser som ska riktas till barncancervården. Behandlingen av cancer skiljer sig åt mellan vuxna och barn. Därför vill vi moderater genomföra en långsiktig särskilt riktad statlig satsning gällande barncancerforskning. En väl fungerande barncancervård är beroende av att lösa den akuta bristen på sjuksköterskor och på att många barnonkologer går i pension. Därför behöver möjligheterna att inrätta en specialistutbildning inom barncancervård ses över. föreslår därtill bland annat att barn med cancer och deras anhöriga ska erbjudas en rehabiliteringsplan och psykosocialt stöd. Dessutom krävs samordning för att patienter i barncancervården som fyller inte ska riskera att hamna i kläm vid övergången till den reguljära vården. Det finns ett glapp mellan de olika vårdformerna som gör att unga vuxna ibland har svårt att veta vart man kan vända sig för att få råd, hjälp och stöd. I sitt svar (av ) på min fråga om hur socialministern ställer sig till budgetförslag att fördubbla stödet till barncancervården i lämnas följande uppseendeväckande icke-besked: ”Exakt hur mycket som ska gå till barncancer har regeringen ännu inte tagit ställning till.” Antingen är detta helt sant och då är regeringens hantering av långsiktiga och förutsägbara förutsättningar för barncancervården helt orimliga eller så vill socialministern av ett eller annat skäl inte besvara min fråga med ett rakt ja eller nej. Märklig och olycklig är hur som helst regeringens inställning till barncancervården. , valåret, hade socialministern inga problem att i , precis som alla andra politiska partier, lova att barncancervården skulle få i statsbudgeten specifikt riktade till landets barncancercentrum. Sedan tog innan pengarna nådde barnen. kan socialministern inte ens efter att regeringen redan lagt fram sin statsbudget besvara en fråga om hur mycket resurser som riktas specifikt till barncancervården. Mot bakgrund av detta vill jag fråga socialminister : Hur mycket resurser i statsbudgeten har regeringen specifikt riktat till barncancervården i ?
fr · H711284 · 2019-10-29 00:00:00 — Fråga 2019/20:284 Medlemskapsperspektiv av (SD) till Statsrådet (S) I regeringens utkast till ståndpunkter inför FAC, avseende bland annat , påpekar regeringen att den anser att bör erbjudas ”medlemskapsperspektiv”. Jag skulle vilja veta vad det begreppet innebär i praktiken. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Anser regeringen att bör kunna bli ett kandidatland och i så fall hur långt ligger det ukrainska medlemskapet, samt vilka anda länder bör enligt regeringen erbjudas medlemskapsperspektiv och vad menar regeringen rent konkret med begreppet medlemskapsperspektiv?
fr · H711285 · 2019-10-29 00:00:00 — Fråga 2019/20:285 Bristande vägunderhåll av (M) till Infrastrukturminister (S) Det bristande vägunderhållet och den bristande vägutbyggnaden av våra vägar gör att nu planerar att sänka hastigheten på väg och höja hastigheten på enbart väg. När man färdas med bil utomlands i möts man av bra vägar, bra framkomlighet och av betydligt högre hastigheter. Detta som går åt andra hållet, det vill säga minskar framkomligheten och sänker hastigheterna. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Avser minister att på något sätt vända denna utveckling och se till att underhållet av och hastigheterna på våra vägar kan höjas i stället?
fr · H711286 · 2019-10-29 00:00:00 — Fråga 2019/20:286 Bredbandsutbyggnaden av (M) till Statsrådet (S) Digitaliseringen innebär en kraftig transformation av samhället och en övergång från det industriella till det digitala samhället. Utvecklingen kommer att förändra vårt samhälle i grunden och ställa nya krav på individer, företag, det offentliga och samhället i stort. Det innebär en framväxt av helt nya tjänster och innovationer som skapar jobb och tillväxt, och rätt mött kan digitaliseringen leda till både stärkt konkurrenskraft och en bättre välfärd. Digitaliseringens möjligheter måste komma alla till del och vi ser nu att utbyggnaden av infrastrukturen inte är likvärdig över landet, och vi har kunnat läsa i tidningarna att tiotusentals glesbygdsbor drabbas av tillbakadragna besked om en utbyggnad av fast bredband. Regeringen har själv satt upp ett mål att av alla hushåll och företag bör ha tillgång till bredband om minst . Mot bakgrund av senaste tidens rapportering om hur utbyggnaden stoppas är det tveksamt om detta mål kommer att uppnås. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att tillgodose en likvärdig bredbandsutbyggnad i hela landet?
fr · H711287 · 2019-10-29 00:00:00 — Fråga 2019/20:287 Prioriteringar hos polisen av (M) till Statsrådet (S) De flesta människor känner stor frustration över att vissa människor och inte minst ungdomsgäng kan begå kriminella handlingar och brott mot både människor och egendom utan att detta beivras. Detta gäller inte minst stölder och bilbränder samt misshandelsfall som inte ger större skador. Det är viktigt att öka polisens förmåga och vilja att utreda och klara upp även mängdbrottslighet och vardagskriminalitet, det vill säga vanligt förekommande brott. Det kan till exempel handla om stölder och inbrott. Av så kallade processtekniska skäl ges möjlighet till förundersökningsbegränsning, vilket i praktiken är nedlagda brottsutredningar. Det har på många håll uppfattats som en skyldighet snarare än en möjlighet att förundersökningsbegränsa, vilket i vissa fall leder till att brottsutredningar läggs ned i onödan. Därför är det viktigt att följa upp detta regelverk och dess tillämpning. Många inom polisen uppfattar att det finns en prioritering att avskriva det misstänkta brottet när straffvärdet ligger under tre månaders fängelse. När det gäller ungdomar som får det till ganska grov brottslighet innan detta sker. Den så kallade New York-modellen där man beivrade all brottslighet var ju mycket framgångsrik och kallades ju för ”nolltolerans”. Den gick ut på att om man ska beivra grov brottslighet framgångsrikt så måste man också beivra småbrottsligheten. Ovanstående prioritering står i starkt motsatsförhållande till nolltolerans. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att säkerställa att brottslighet med lägre än tre månaders fängelse inte regelmässigt prioriteras bort i polisens arbete?
fr · H711288 · 2019-10-30 00:00:00 — Fråga 2019/20:288 Skarp kritik mot ny avfallsförbränningsskatt av (M) till Finansminister (S) Regeringen vill införa en ny avfallsförbränningsskatt trots att i stort sett alla remissinstanser har avstyrkt förslaget. Utredningen och även Lagrådet är kritiska till den nya avfallsförbränningskatten. En liknande skatt avskaffades 2010 för att den ej gav effekt. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Varför har ministern och regeringen inte lyssnat på kritiken från remissinstanserna, utredningen och Lagrådet?
fr · H711289 · 2019-10-30 00:00:00 — Fråga 2019/20:289 statistik av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) På () hemsida står följande att läsa: ”har ansvaret för officiella statistik när det gäller miljö inom områdena avfall, miljötillståndet, utsläpp (till vatten och luft) samt tillämpning.” Enligt ett inslag i Ekot () visar det sig dock att SNV har redovisat felaktiga uppgifter till EU då det gäller graden av återvinning av plastförpackningar i . Detta trots att verket hade kännedom om att uppgifterna inte var korrekta. Av en rapport (01 2019) som SNV har beställt framgår nämligen följande: ”Mängden utsorterade plastförpackningar har nästan fördubblats, och den rapporterade återvinningsgraden, som baseras på vad som ska rapporteras till EU, har ökat från till . Verklig materialåtervinningsgrad är dock lägre, eftersom förluster uppstår i sortering och materialåtervinning, samt att det sätts mer plastprodukter på marknaden än vad som rapporteras och ingår i statistiken …” Att på detta sätt redovisar felaktiga uppgifter till EU, trots kännedom om detta, är anmärkningsvärt. Dessutom visar den nämnda rapporten att inte ens når sitt eget nationellt uppsatta mål. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att ansvariga statistikmyndighet på miljöområdet hädanefter ska lämna rättvisande uppgifter till EU?
fr · H711290 · 2019-10-30 00:00:00 — Fråga 2019/20:290 och EU av (M) till Utrikesminister (S) stärker genom Belt and Road-initiativet () sitt globala inflytande. Genom investeringar på i den så kallade nya sidenvägen blir landet världsledande i tillgång till infrastruktur. Men hur påverkas den liberala världsordningen och enskilda länders suveränitet av de kinesiska investeringarna? Investeringar i vägar, järnvägar, hamnar och energi underlättar för att handla med omvärlden, enligt Xi . ökade handel kan förvisso vara positiv för omvärlden. Men genom investeringarna skaffar sig också en enorm politisk makt i andra länder. Flera experter menar att långsiktigt handlar om att stärka det kinesiska makt globalt. Den kinesiska statens agerande tenderar att ta sin utgångspunkt i intressen. En viktig fråga att förhålla sig till gäller de skuldfällor som kinesiska investeringar kan skapa runt om i världen liksom ett beroende av kinesiska pengar. agerande i skiljer sig också från hur traditionella långivare agerat. Enligt har investerat i följande länder som ett led i att bygga ut : , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , och . Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Vilka initiativ har ministern tagit i EU för att stå upp för den europeiska ordningen med demokrati och marknadsekonomi när tas i bruk?
fr · H711292 · 2019-10-31 00:00:00 — Fråga 2019/20:292 Studenter som begått allvarliga brott av (L) till Statsrådet (S) Det har framkommit vid flera lärosäten att har otillräckliga möjligheter att stänga av studenter som begått allvarliga brott. Liberalerna menar att möjligheterna att besluta om avstängning omgående måste utredas och förtydligas i lagstiftningen. Vid rättsprocesser gällande mycket allvarliga brott bör avstängning kunna ske åtminstone interimistiskt om detta är nödvändigt med hänsyn till utbildningen. Enligt medieuppgifter har senast en läkarstudent dömts i tingsrätten för våldtäkt mot en annan läkarstudent, men kom fram till att den inte kunde lägga domen till grund för ett avskiljande eftersom den inte hade vunnit laga kraft. Det kan inte vara så att nämnden inte kan ta hänsyn även till omständigheter som dessa vid bedömning och beslut om avstängning. Liberalerna vill därför att regeringen agerar och tillsätter en utredning med tydligt direktiv om att lagen ska ändras så att får starkare befogenheter att stänga av studenter som begår allvarliga brott de studerar. Min fråga till statsrådet är därför: När kommer statsrådet och regeringen att ta initiativ för att förstärka Högskolans avskiljandenämnds befogenheter?
fr · H711293 · 2019-10-31 00:00:00 — Fråga 2019/20:293 Ökade befogenheter vid inre utlänningskontroller av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Lagen om särskild utlänningskontroll är ett värdefullt verktyg för att hantera personer som bedöms utgöra kvalificerade säkerhetshot mot . Efter terrordådet på ingicks en överenskommelse om åtgärder mot terrorism. Bland annat skulle lagen om särskild utläggningskontroll ses över, då den i vissa avseenden uppfattas som svårtillämpad och innehåller luckor. beslutade regeringen att tillsätta en särskild utredare med uppdrag att lämna förslag i syfte att minska antalet personer vars identitet inte kan fastställas under vistelsen i . senare överlämnade utredningen sitt betänkande Klarlagd identitet – Om utlänningars rätt att vistas i , inre utlänningskontroller och missbruk av identitetshandlingar (SOU 2017:93). I utredningen föreslogs bland annat att och ska få möjlighet att fotografera en utlänning och ta hans eller hennes fingeravtryck om det är så att utlänningens identitet och rätt att vistas i landet inte kan klarläggas vid en kontroll. Vidare föreslog utredningen att och möjlighet att eftersöka och omhänderta pass och andra identitetshandlingar ska stärkas. I den utsträckning som är nödvändig ansåg utredningen att och i samband med en inre utlänningskontroll bör få kroppsvisitera och undersöka bagage och andra tillhörigheter i syfte att hitta pass eller andra identitetshandlingar. Vid osäkerhet om personens rätt att vistas i landet framförde utredningen även att pass ska kunna omhändertas till dess att det är klarlagt huruvida utlänningen får tillstånd att vistas i eller lämnar landet. Att utöka möjligheterna att kontrollera personers rätt att vistas i är en viktig åtgärd för att i ökad utsträckning få personer som saknar tillstånd att vistas i att återvända och för att stävja missbruk av vissa handlingar. Utredningen fastslog att åtgärderna sannolikt kommer att medverka till påtagliga förbättringar ur ett säkerhetsperspektiv genom att terrorism och annan grövre gränsöverskridande brottslighet försvåras. Trots att utredningen föreslog att lagen skulle träda i kraft , och trots det faktum att utredningen redan har remitterats, har ännu ingen proposition presenterats från regeringen. I samband med överlämnandet av betänkandet sa dåvarande migrationsminister och biträdande justitieminister att hon såg fram emot att sätta sig in i utredningens förslag. Närmare har gått , och lagens ikraftträdande är försenat, men ännu lyser förslagen från regeringen med sin frånvaro. Mot bakgrund av andra försenade åtgärder som utgör viktiga verktyg i kampen mot att förebygga och bekämpa terrorism är det oroväckande att ytterligare viktiga verktyg försenas. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Varför har ministern inte presenterat utredningens förslag i en proposition till , och när avser ministern att gå vidare med utredningens förslag?
fr · H711294 · 2019-10-31 00:00:00 — Fråga 2019/20:294 Utredningen om informationsutbyte vid samverkan mot terrorism av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) saknar fortfarande viktiga verktyg i kampen mot terrorism. Exempelvis saknar vi fortfarande ett förbud mot samröre med och deltagande i terroristorganisationer. Den svenska terrorhotnivån är fortsatt förhöjd, och det finns en risk för ytterligare attentat i . Riskbilden är internationell, men den är också i allra högsta grad inhemsk. överlämnade Utredningen om informationsutbyte vid samverkan mot terrorism sitt betänkande (SOU 2018:65). I utredningen föreslås ett antal lättnader i sekretessreglerna mellan myndigheterna för att enklare komma åt radikalisering och terrorism. Enligt utredningen, som har remitterats, skulle förslagen kunna träda i kraft . Trots att datumet närmar sig med stormsteg har regeringen ännu inte aviserat någon tidpunkt för när den avser att lägga fram förslag om lättnader i sekretessreglerna på bord. Med andra ord talar det starkt för att ytterligare viktiga reformer i kampen mot att förebygga och bekämpa terrorism kommer att försenas avsevärt. Bland annat fann utredningen att befintliga sekretessbrytande undantag inte är tillräckliga för att möjliggöra viss informationsdelning från till kommunala myndigheter inom som behövs och är befogad i det förebyggande arbetet mot terrorism. Därför föreslog utredningen att ska införa ett sekretessbrytande undantag i offentlighets- och sekretesslagstiftningen, vilket skulle utvidga möjligheter att lämna ut uppgifter till om bland annat vuxnas kopplingar till våldsbejakande extremism och terrorism. Vidare föreslog utredningen att myndigheterna inom ska få möjlighet att lämna sekretessbelagda uppgifter till och Säkerhetspolisen vid misstanke om brott som rör rekrytering, finansiering, förberedelse och stämpling till terroristbrott samt att och Säkerhetspolisen på begäran ska kunna få tillgång till trängselskatteuppgifter avseende passager från Transportstyrelsen. Samtliga av förslagen bedöms få positiva konsekvenser för arbetet med att förebygga terroristbrottslighet och hantera konsekvenserna av ett terroristattentat, men trots detta släpar regeringen efter. Regeringen har även förbundit sig att införa nya sekretessbrytande bestämmelser för bland annat i och med den överenskommelse som slöts efter terrorattentatet på i . Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : När kan förvänta sig att ministern och regeringen presenterar förslag för hur myndigheter på ett mer effektivt sätt ska kunna dela sekretessbelagd information sinsemellan i syfte att förebygga och bekämpa terrorism?
fr · H711295 · 2019-10-31 00:00:00 — Fråga 2019/20:295 Infrastrukturpropositionen och nationell plan av (M) till Infrastrukturminister (S) En rad infrastrukturfrågor väntar på svar, och listan kan göras lång. Arlandafrågan, eftersatt underhåll av järnväg och vägar, flaskhalsarna vid våra storstäder, underfinansiering av de inom plan redan beslutade projekten och ovanpå allt detta frågan om höghastighetståg är alla exempel på detta. Enligt den cykel som tidigare regeringar arbetat efter, och som har tjänat vårt land väl, ska en infrastrukturproposition landa på bord 2020 och en ny nationell plan 2022. Med anledning av ovanstående vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern att återkomma med en infrastrukturproposition och ny nationell plan under innevarande mandatperiod?