frs · H612404 · 2019-03-20 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:404 av (SD) Företagande och konsumentmakt i parallellsamhällen har frågat mig om och i så fall hur jag som minister tänker agera för att vända utvecklingen med företagande och konsumentmakt i parallella samhällen. Regeringens övergripande mål för näringspolitiken är att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag. Detta gäller i alla områden i landet, även sådana som ibland kallas utanförskapsområden eller områden med socioekonomiska utmaningar. Enligt undersökning om företagens villkor och verklighet vill sju av tio företag växa. Faktorer som företagen upplever som tillväxthinder är framförallt tillgång till rätt kompetens och behovet att förenkla krångliga regelverk. Regeringen arbetar med dessa frågor. Andra indikatorer visar att det går bra för många svenska företag, och i de avseenden som det finns en positiv utveckling så finns naturligtvis ingen anledning att vända utvecklingen. Inom ramen för den övergripande politiska målsättningen gör regeringen insatser för att skapa goda ramvillkor för företag, främja entreprenörskap, stärka innovationskraften, förenkla för företag, konkurrensfrämjande arbete, turistfrämjande arbete samt immaterial- och associationsrättsliga frågor. Ett fungerande skattesystem där var och en gör rätt för sig är en förutsättning för välfärden. Ekonomisk brottslighet och skatteundandragande skadar den fria och rättvisa konkurrensen mellan företagen. Att motverka ekonomisk brottslighet och skatteundandragande har därför hög prioritet för regeringen. Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att försvåra användningen av företag som verktyg för brott, t.ex. beslutat en proposition (Prop. 2018/19:12) där det bl.a. föreslås att brottsbekämpande verksamhet ska utvidgas så att den även omfattar penningtvättsbrott. Vidare har regeringen gett i uppdrag att utveckla kontrollfunktionen vid registrering av olika företagsuppgifter. Dessutom överväger regeringen att tillsätta en utredning med uppdrag att lämna förslag till hur ekonomisk brottslighet inom företag ytterligare kan försvåras. Brottslighet som drabbar företagare kan vara förödande för de företag och individer som drabbas och det skadar näringslivsklimat. Regeringen ser mycket allvarligt på sådan brottslighet och har vidtagit ett flertal åtgärder för att näringsidkare ska kunna bedriva sin verksamhet under trygga former. Att det polisiära arbetet stärks och att fler poliser kan bekämpa brottsligheten och öka tryggheten är prioriterade frågor för regeringen. , som är en sakpolitisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, de gröna, har vi kommit överens om att öka antalet polisanställda med 10 000 . Regeringen har också vidtagit lagstiftningsåtgärder som förbättrar förutsättningarna att bekämpa och förebygga grov och organiserad brottslighet. En ny kamerabevakningslag trädde i kraft , som medför att kamerabevakning i bl.a. butiker nu kommer att kunna genomföras utan tillstånd. 2017 gjordes lagändringar rörande skadegörelsebrottet. Bland annat skärptes straffskalan för grov skadegörelse och minimistraffet höjdes för bland annat grovt olaga hot, grovt rån och grov utpressning. Förutom ett långsiktigt brottsbekämpande och brottsförebyggande arbete måste problemen i brottsutsatta områden också mötas genom andra insatser och faktorer. Arbetstillfällen, ekonomisk tillväxt, bra bostäder, en bra skola och ett inkluderande samhälle är grundläggande för att vända utvecklingen. Här kan en framgångsrik näringspolitik som bidrar till fler jobb i fler och växande företag bidra till en positiv utveckling.