ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H711177 · 2019-10-14 00:00:00 — Fråga 2019/20:177 Granskning av Syrienbistånd av (SD) till Statsrådet (MP) Startskottet för ett omfattande svenskt stöd till den syriska oppositionen kom då dåvarande utrikesminister bjöd in syriska oppositionella till ett möte i . Det handlade om stöd till grupper som i många avseenden har kommit att närmast betraktas som islamistiska terrorgrupper alternativt har haft ett nära samarbete med dessa. Mot bakgrund av de fruktansvärda krigsförbrytelser som dessa har gjort sig skyldiga till i är det inte konstigt att många europeiska länder har valt att lyfta problemet med att vi har bidragit till förödelse och misär genom ett direkt eller indirekt stöd till terrorism. Exempelvis har BBC Panorama sänt dokumentären , vilket kom att dra igång en diskussion i då jihadister i den så kallade Fria syriska polisen finansierats av länder som , och . Officerare inom denna polis hade handplockats av terrorgruppen , vilket också märktes då de verkställde sharialagstiftning. Exempelvis kunde poliser synas närvarande vid stening av kvinnor, och europeiska pengar som skulle ha gått till denna shariapolis hamnade i stället hos väpnade terrorgrupper. Starka kopplingar mellan den rebellvänliga organisationen och syriska jihadister har också avslöjats, där volontärer för Vita Hjälmarna i flera fall också varit aktiva i olika salafistgrupper. Efter att ha granskat sedan starten är det som framkommit ingenting nytt. har undertecknad ifrågasatt hur lättvindigt svenskt bistånd kanaliseras ut till grupper trots bristfällig kunskap om vilka dessa grupper är. Det är tydligt att det saknas ett kritiskt förhållningssätt inom , vilket också framgår vid en enkel titt på de handlingar som finns att tillgå rörande detta bistånd. Mot bakgrund av att statsminister aviserat ambitionen att göra det straffbart att ha samröre med en terroristorganisation blir det hela än viktigare då svenska skattemedel kan ha gått till just terroristorganisationer. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser regeringen och statsrådet att granska stöd till den syriska oppositionen och vilka följder detta stöd har medfört för människorna i , för att sedan frysa svenska utbetalningar?
fr · H711178 · 2019-10-14 00:00:00 — Fråga 2019/20:178 Problemen på och Myndigheten för arbetsmiljökunskap av (SD) till Arbetsmarknadsminister (S) Det har kommit in rapporter om stora brister i arbetsmiljön på både och den nya statliga myndigheten för arbetsmiljökunskap. Det handlar om mörkade anmälningar men även om allvarliga incidenter av annan karaktär. Detta är extra allvarsamt då detta ska vara de myndigheter som ska gå i täten för en sund och bra arbetsmiljö då det är vad deras uppdrag handlar om. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Hur tänker ministern komma till rätta med de arbetsmiljöproblem som uppdagats i de berörda myndigheterna, och vilka åtgärder kommer regeringen att vidta?
fr · H711179 · 2019-10-15 00:00:00 — Fråga 2019/20:179 Riktade resurser mot köer i cancervården av (M) till Socialminister (S) får en människa i det omvälvande beskedet att de har cancer. Bara den som själv har fått cancer kan nog fullt ut relatera till de starka känslor av oro och ångest, hopp och tvivel som infinner sig. driver frågan om att brett i samarbete med alla relevanta aktörer inom svensk cancervård ska ta fram och genomföra en ny uppdaterad nationell cancerstrategi. Cancerfondsrapporten : Cancervård måste fungera som en väckarklocka för regering, riksdag, regioner och kommuner. ”Lång väntan på snabbare vård. Omotiverat långa väntetider inom cancervården har varit en het och omdiskuterad fråga . För vissa diagnoser är tiden mellan diagnos och behandling kritisk för överlevnad och livskvalitet. För alla diagnoser är den psykologiska effekten av onödig väntan förödande för patienter och närstående. växte hoppet om att de orimliga väntetiderna i cancervården skulle bli kortare. Regionala cancercentrum inledde en satsning på så kallade standardiserade vårdförlopp, efter en modell som använts framgångsrikt i , där ledtiderna för diagnos och behandling är tydligt reglerade och målsatta.” Det kan inte uttryckas mycket tydligare: Köerna inom cancervården i måste bort, men i stället växer dessa fortfarande. kräver att arbetet med att korta köerna inom cancervården samt processen med att utveckla de standardiserade vårdförloppen inom cancervården och uppföljning och utvärdering av dessa förstärks och intensifieras. prioriterar satsningar på att ta bort köerna inom cancervården och föreslår bland annat att en vårdgaranti införs för cancerpatienter där specifika resurser inom kömiljarderna ska knytas till de standardiserade vårdförloppen. Mot bakgrund av detta vill jag fråga socialminister : Varför prioriterar inte ministern att ta bort de växande köerna i cancervården genom att till exempel se till att specifika resurser inom kömiljarderna riktas mot cancervården?
fr · H711180 · 2019-10-15 00:00:00 — Fråga 2019/20:180 Högspecialiserad hjärtsjukvård av (M) till Socialminister (S) Hjärt-kärlsjukvården behöver koncentreras ytterligare när det gäller högspecialiserad vård. Det är vårdens kvalitet som ska prioriteras så att varje hjärtpatient får bästa möjliga vård. Om man som hjärt-kärlpatient inte får den vård man behöver i sin hemregion ska man kunna välja slutenvård i en annan region. Detta skulle bland annat kunna sätta ytterligare tryck på att korta väntetiderna. Patientlagen behöver utvecklas i syfte att stärka patienternas inflytande över att fritt kunna få välja slutenvård. visar tyvärr gjorda analyser och utvärderingar att patientlagen är en lag utan genomslag. Detta är inte rimligt. Patienternas säkerhet behöver stärkas. Den införda patientlagen har inte fått det genomslag i vården som var avsett. Därtill behöver den utvecklas för att stärka bland annat patienternas möjligheter att få rätt vård i hela landet. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vad avser ministern att göra för att högspecialiserad hjärtsjukvård ska komma hela till del?
fr · H711181 · 2019-10-15 00:00:00 — Fråga 2019/20:181 Rymning av IS-terrorister i av (SD) till Utrikesminister (S) Sedan inledde sin invasion av Rojava i nordöstra har över 130 000 människor tvingats lämna sina hem. kommer det rapporter om hur nära 1 000 IS-medlemmar och anhöriga uppges ha lyckats fly från kurdisk fångenskap till följd av striderna (i ett läger har nästan samtliga fångar lyckats rymma, enligt en lokal källa). De har kunnat rymma dels till följd av bombningar i närheten av fängelserna, dels till följd av att vakterna behövts på annat håll. Det rör sig om kvinnor som är anhängare till IS och deras barn, enligt SOHR, men också om högt uppsatta IS-terrorister som med all sannolikhet utgör en fara såväl för andra i området som för oss i . Exempelvis är en av dem som lyckats rymma en högt uppsatt IS-medlem som också råkar vara en av de ansvariga bakom , där 87 personer dödades. Han kan i likhet med andra som lyckats fly utgöra en ordentlig risk för människor även här i . Vad som också är oroande är uppgifter som visar på att delar av de som under turkiskt beskydd strider för jihadistalliansen nationella armé (SNA) är före detta IS-krigare. I en databas publicerad av en organisation med kopplingar till den kurdiska underrättelsetjänsten har flera av SNA:s ledare varit tongivande medlemmar av IS, vilket ökar risken för att ett turkiskt övertagande av dessa fängelser kan innebära att terroristerna släpps ut för att sedan kunna ansluta sig till den turkstödda invasionen. Mot bakgrund av detta vill jag fråga utrikesminister : Vad avser ministern och regeringen att göra för att förhindra att IS-terrorister släpps ut eller lyckas rymma?
fr · H711182 · 2019-10-16 00:00:00 — Fråga 2019/20:182 Transparens rörande export av krigsmateriel av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) exporterade krigsmateriel till för , vilket är den högsta siffran . Som krigsmateriel räknas bland annat vapen, ammunition, spanings- och mätutrustningar, skyddsmateriel, militär utbildning och andra för militärt bruk utvecklade produkter samt tekniskt bistånd för dessa produkter. I är det också () som ger tillstånd och utövar tillsyn över den svenska vapenexporten. I en intervju med kunde ISP bekräfta exporten av elektronisk utrustning, pansar- eller skyddsutrustning samt tekniskt bistånd till , men inte uppgifter från Svenska Freds rörande sprängmedel, kemiska ämnen och kamouflage. Skälet till detta är att transparensen rörande vapenexport inte är tillräckligt hög. I det läge vi nu befinner oss i, där svenska produkter kan exporteras till ett krigförande land som som bryter mot folkrätten, ser vi tydligt hur viktigt det är med en god transparens rörande vilka produkter som exporteras till andra länder och som kan användas i krig. Med anledning av detta vill jag fråga justite- och migrationsminister : Avser ministern och regeringen att verka för att öka transparensen rörande export av produkter som kan användas i strid, och hur avser ministern i sådana fall att öka transparensen?
fr · H711183 · 2019-10-16 00:00:00 — Fråga 2019/20:183 Stärkt lagstiftning mot hedersrelaterade brott av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Hedersförtryck är en realitet i dagens . Över 240 000 människor beräknas leva under någon form av hedersrelaterat förtryck. Alla dessa situationer kommer inte att sluta i mord, men varje fall är en kränkning av de fri- och rättigheter vi tar för givna. Det handlar om att nekas rätten att klä sig som man vill eller att umgås och vara tillsammans med vem man vill. Det är oacceptabelt och ovärdigt ett demokratiskt land. Det saknas såväl tillräckligt med kunskap om allvaret i det hedersrelaterade våldet och förtrycket som tillräckliga åtgärder för att bekämpa det. Regeringen kallar sig själv för feministisk och säger sig även driva en feministisk utrikespolitik, och ur detta perspektivet borde regeringen agera kraftfullt i syfte att stoppa det hedersrelaterade förtrycket och våldet. Det vore på sin plats att skärpa straffen för hedersrelaterade brott, men tyvärr agerar regeringen i motsatt riktning. I stället för att nu anta en ny lag som gör hedersmotiv till en försvårande omständighet vid brott vill regeringen skjuta upp lagförslaget till 2022, med hänvisning till januariöverenskommelsen. Detta trots att lagförslaget är färdigutrett och kan träda i kraft . Regeringen sviker de människor som tvingas leva under det hedersrelaterade våldet och förtrycket. Det räcker dock inte med enbart denna lag; fler reformer är nödvändiga. Exempelvis behöver det även ställas krav på kommunerna. Enligt socialtjänstlagen (5 kap. 11 §) är kommunerna skyldiga att verka för att den som utsatts för brott och dennes närstående ska erbjudas stöd och hjälp. Många kommuner har dock platsbrist på skyddade boenden, vilket innebär att en del våldsutsatta kvinnor tvingas stanna kvar i sin farliga hemmiljö. Att erbjuda skyddade boenden bör bli en skyldighet för alla kommuner. Dessutom bör kommunerna upprätta en handlingsplan mot hedersrelaterat våld och förtryck. Bostadsorten ska inte ha någon betydelse för möjligheten att få hjälp. Stöd till de utsatta måste finnas i hela landet. Det kommer att krävas omfattade satsningar och systemförändringar för att hjälpa fler kvinnor som utsätts för våld och förtryck. Det är dags att regeringen förstår allvaret med hederskulturen och agerar därefter. Inte en enda kvinna till ska behöva sätta livet till på grund av att regeringen skjuter upp viktiga trygghetsreformer. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Är ministern beredd att skyndsamt agera för en skärpt lagstiftning mot hedersrelaterade brott?
fr · H711184 · 2019-10-16 00:00:00 — Fråga 2019/20:184 Förhör av barn utan vårdnadshavares tillstånd av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Alla barn har rätt till en trygg och kärleksfull uppväxt. Trots detta blir många barn utsatta för hot, våld och sexuella övergrepp. Tyvärr är det inte ovanligt att barn som utsätts för våld blir det av sin egen vårdnadshavare inom hemmets slutna vrå. Polisen saknar möjlighet att fullt ut utreda fall då barn blivit utsatta för brott där barnets, ena eller båda, vårdnadshavare är den brottsmisstänkte. Om ett barn blivit utsatt för brott och det är en eller båda vårdnadshavarna som är brottsmisstänkta kan inte polisen förhöra eventuella syskon som vittnen utan att båda vårdnadshavare först godkänner detta. I praktiken innebär detta att brottsmisstänkta vårdnadshavare kan försvåra utredningen och hindra att vittnesmål läggs till utredningen. Det kan inte anses rimligt och speglar varken barn- eller brottsofferperspektivet. Med anledning av ovanstående önskar jag fråga justitie- och migrationsminister : Kommer ministern att ta initiativ till att se över lagstiftningen i syfte att möjliggöra för polisen att förhöra syskon till brottsutsatta barn utan att en brottsmisstänkt vårdnadshavare ska kunna stoppa detta?
fr · H711185 · 2019-10-16 00:00:00 — Fråga 2019/20:185 Myndighetskluster av (SD) till Statsrådet (S) Myndigheterna i följer inte några riktlinjer kring samlokalisering av regionala huvudkontor, och därför kan individer med ärenden hos flera myndigheter tvingas färdas kilometerlånga avstånd för att komplettera sina ärenden med uppgifter. Detta blir påtagligt för äldre pensionärer, då de kan ha fysiska svårigheter såväl som ekonomiska hinder för att ta sig fram, samt för personer i behov av assistanshjälp. För att göra omfattande ärenden mer tidseffektiva och fysiskt tillgängliga bör myndigheternas regionala huvudkontor samlokaliseras. Förutom tillgängligheten för individer skulle även myndigheterna gynnas av att sättas i ett tätt sammanbundet kluster, eftersom korta fysiska avstånd skulle bidra till en ökad interaktion mellan myndighetsanställda samt möjliggöra en snabbare kommunikation och därmed leda till en produktivitetshöjning. Jag vill med anledning av ovanstående fråga statsrådet : Har statsrådet och regeringen för avsikt att arbeta för en ökad samlokalisering av relevanta svenska myndigheter, eller kommer landets sjukskrivna och pensionärer även fortsättningsvis att tvingas resa långa avstånd för att hantera sina ärenden?
fr · H711186 · 2019-10-16 00:00:00 — Fråga 2019/20:186 Underfinansieringen av välfärden av (SD) till Finansminister (S) Det är krisläge i landets kommuner. Över en tredjedel räknar med att gå med förlust, skulderna ökar och skatterna höjs – i slutet av en högkonjunktur. kommer kommuner och landsting att behöva mer jämfört med , om kvaliteten inte ska försämras. För en förbättring krävs ännu mer. Med andra ord behövs varenda krona och öre till den kommunala välfärden om inte nedskärningar i skola, vård och omsorg ska bli verklighet. Min fråga till finansminister är därför följande: Varför prioriterar ministern och regeringen att avskaffa värnskatten – när vi har krisläge i landets kommuner?
fr · H711187 · 2019-10-16 00:00:00 — Fråga 2019/20:187 Stroke bland unga vuxna av (M) till Socialminister (S) Det är en oroande utveckling att stroke ökar bland yngre. I åldersgruppen har förstagångsinsjuknanden i stroke ökat för män och för kvinnor. Orsakerna till denna ökning av stroke bland yngre är inte klarlagda. En rapport från patientföreningen visar att endast 5 av 21 landsting och regioner uppfyller riktlinjer gällande sjukdomen familjär hyperkolesterolemi. Detta är en ärftlig sjukdom som medför kraftigt förhöjda värden LDL-kolesterol i blodet. Denna sjukdom riskerar, om den inte upptäcks , att leda till att många drabbas av en hjärt-kärlsjukdom , vilket kan leda till en för tidig död i hjärtinfarkt eller stroke. Totalt uppskattas uppemot 50 000 personer i bära på gener som ger denna sjukdom. Skillnaderna är mycket stora gällande hur regionerna hanterar denna sjukdom. De största bristerna förefaller finnas i primärvården. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vad avser ministern och regeringen att göra för att minska strokerisken hos unga vuxna?
fr · H711188 · 2019-10-16 00:00:00 — Fråga 2019/20:188 Cancerstrategi av (M) till Socialminister (S) får en människa i det omvälvande beskedet att han eller hon har cancer. Bara den som själv har fått cancer kan nog fullt ut relatera till de starka känslor av oro och ångest, hopp och tvivel som infinner sig. driver frågan om att brett i samarbete med alla relevanta aktörer inom svensk cancervård ska ta fram och genomföra en ny uppdaterad nationell cancerstrategi. Det finns områden inom cancervården där behoven av nationell samordning är omfattande för att säkerställa jämlik vård för patienten. Det handlar om väntetider, vårdkvalitet, psykosocialt stöd till barn och vuxna som drabbats av cancer och till deras anhöriga, kompetensförsörjning, jämlik tillgång till nya mer kraftfulla cancerläkemedel, kvalificerad eftervård, rehabilitering samt cancerscreening. har vårdköerna i fördubblats, och köernas längd skiljer sig stort beroende på vilken region du befinner dig i. Enligt Regionala cancercentrum i samverkan får till exempel många prostatacancerpatienter vänta alldeles för länge på operation. kräver att arbetet med att förkorta köerna inom cancervården och processen med att utveckla de standardiserade vårdförloppen inom cancervården och uppföljning och utvärdering av dessa förstärks och intensifieras. prioriterar satsningar på att ta bort köerna inom cancervården. Mot bakgrund av detta vill jag fråga socialminister : Vad är bakgrunden till att ministern menar att den nationella cancerstrategin enbart ska uppdateras genom årliga överenskommelser mellan regeringen och SKL?
fr · H711189 · 2019-10-16 00:00:00 — Fråga 2019/20:189 Sjukhus utan livsviktig utrustning av (SD) till Socialminister (S) befinner sig inte i krig, och landet har inte heller drabbats av någon allvarligare naturkatastrof eller större olycka. Likväl står sjukhus utan livsviktig utrustning och planerade operationer har fått ställas in, vilket är synnerligen allvarligt. Finns inga beredskapslager att tillgå? gick sjukhusen i , och upp i stabsläge. meddelade också att ett trettiotal operationer har fått ställas in. Läget är minst sagt allvarligt och sätter ljuset på en uppenbar brist i landets förmåga att mobilisera under en allvarlig händelse. Finns inte förmågan att bedriva sjukvård i vardagen, hur ska då vården kunna bedrivas i en krissituation? särskilda utredare säger i en artikel publicerad i att bristsituationen snabbt kan leda till allvarliga risker för patientsäkerheten. Detta sker alltså i då sjukvården inte påverkas av en särskild händelse. Att sjukvården ska fungera i både vardag och kris måste väl anses vara en grundläggande del i vårt välfärdssamhälle! Efter den senaste tidens händelser är det uppenbart att det finns allvarliga brister i hur sjukvården bedrivs. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att undvika att den här situationen uppstår igen?
fr · H711190 · 2019-10-16 00:00:00 — Fråga 2019/20:190 Snabbare processer för skyddsjakt av (SD) till Statsrådet (S) Vi kan nu i pressen ta del av att vargattackerna ökar mot både hundar och får samt att attackerna blir alltmer närgångna. Senast var det en blott valp som blev tagen av varg, endast från ägaren när denne stod och lastade ur sin bil. Vi kan även se att allt fler hundar blir tagna av varg samt att får attackeras . Detta blir konsekvenserna av att inte jaga varg, då vissa individer då tappar sin naturliga skygghet för människan. är processen alldeles för krånglig när det gäller att bevilja skyddsjakt på problemvargar. Här bör man skapa ett effektivare system så att jakt kan beviljas efter en incident. fastslog att licensjakt på varg inte bryter mot EU:s lagstiftning. Detta skulle kunna öppna upp för svensk vargjakt igen, något som krävs för att vargen ska utveckla en naturlig skygghet för människan. Min fråga till statsrådet är: Vilka initiativ är statsrådet beredd att ta för att skapa ett snabbare regelverk gällande skyddsjakt på varg?
fr · H711191 · 2019-10-16 00:00:00 — Fråga 2019/20:191 Tillåtelse för kommuner och regioner att upphandla flygtrafik av (L) till Infrastrukturminister (S) Människor och företag agerar globalt. Exempelvis behöver värmländska aktörer snabbt kunna resa till sin marknad i helt andra delar av världen, och internationella aktörer behöver snabbt och enkelt komma direkt till och . När världen globaliseras är möjligheterna att bli global helt avgörande. Landsbygden har därför lika stort behov av flygförbindelser som stockholmare, göteborgare, och alla andra. Samma sak gäller för det omvända, möjligheterna att ta sig till exempelvis och . Människor tenderar att åka dit det går att åka. Alla län behöver en god internationell tillgänglighet för att företagen ska kunna verka och växa. Regionala flygplatser står dock inför stora utmaningar såsom omfattande regelverk på EU-nivå, kostnadsdrivande ökande säkerhetskrav, underhåll och ensamt ansvarstagande för enskilda kommuner utöver annan kollektivtrafik och infrastruktur. I övriga EU får även regioner och kommuner upphandla och finansiera flygtrafik, men i får bara staten upphandla flygtrafik. Med anledning av ovanstående vill jag fråga infrastrukturminister : På vilket sätt vill ministern och regeringen underlätta för regioner och kommuner att upphandla och finansiera flygtrafik – för att låta hela växa?
fr · H711192 · 2019-10-16 00:00:00 — Fråga 2019/20:192 Eget utträde av (SD) till Näringsminister (S) startas företag av entreprenörer som enskilt eller tillsammans väljer att ta sociala såväl som ekonomiska risker för att förverkliga sina affärsidéer. I vissa fall kan det vara beslut som blir fruktsamma medan det i andra fall kan leda till att man väljer att återgå som anställd om verksamheten inte blir lönsam. För att anmäla en egen avgång ur en aktiebolagsstyrelse eller från en företrädande roll för ett handels- eller kommanditbolag krävs det att anmälaren (den som väljer att avgå) betalar in en avgift som skiljer sig beroende på bolagsform och anmälningssätt. Detta slår i sin tur särskilt hårt mot entreprenörer i de mindre företagen som blir tvungna att använda sin, ofta knappa, privata ekonomi för att betala för sitt eget utträde ur företaget. Min fråga till näringsminister är: Avser ministern och regeringen att eliminera denna avgift, eller anser man att denna struktur skapar goda incitament för företagsamhet?
fr · H711193 · 2019-10-16 00:00:00 — Fråga 2019/20:193 Direktiv till Swedavia av (SD) till Näringsminister (S) Problemet med överprissättning av mat och dryck på flygplaster har börjat uppmärksammas internationellt, och flera flygplatser i har åtgärdat problemet genom att installera stationer där vattenflaskor kan fyllas på med vatten. På så sätt ges resenärer möjlighet att ta med tomma plastflaskor genom säkerhetskontrollerna för att sedan fylla på dessa inne på flygplatsen. För en småbarnsfamilj med tajta marginaler kan detta vara skillnaden mellan en bra och dålig start på semestern. Förutom att vattenstationer håller utgifterna nere för resenärerna finns det en miljö- och hållbarhetsaspekt i sammanhanget i och med den minskade plastkonsumtion som dessa stationer för med sig. Min fråga till näringsminister är således: Har ministern och regeringen övervägt att ålägga statens förvaltningsbolag – som driver och utvecklar flygplatser – att installera vattenpåfyllningsfontäner på flygplatser?