ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H71254 · 2019-10-02 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:54 av (SD) har frågat mig om vilka åtgärder jag avser vidta för att snabbare åtgärda säkerhetsbrister i befintlig trafikmiljö. Regeringens arbete med trafiksäkerhet utgår från nollvisionen, där ansvaret för trafiksäkerheten delas mellan dem som utformar och dem som använder transportsystemet. Svenskt trafiksäkerhetsarbete är framgångsrikt. Dödstalen i vägtrafiken har halverats . beslutade regeringen om en ny nationell plan för transportinfrastrukturen vilket är en satsning på infrastruktur. Beslutet innebär fortsatta satsningar på åtgärder för en förbättrad trafiksäkerhet. genomför nu ett flertal olika trafiksäkerhetshöjande åtgärder, bl.a. mötesseparering av vägsträckor, hastighetsanpassningar, utökning av trafiksäkerhetskameror, trimningsåtgärder av befintligt vägnät, kunskapshöjande insatser gällande trafiksäkerhet samt satsning på forskning och innovation. Det är nu viktigt att vi fortsätter att göra rätt insatser i hela vägnätet där de gör nytta. Med nollvisionen som utgångspunkt så byggs och underhålls vägnätet så att en så hög trafiksäkerhet som möjligt kan uppnås. Men det är också ett delat ansvar där alla förare måste anpassa sin körning utifrån rådande förhållanden på vägarna. Är väglaget försämrat så kan det krävas att man saktar ner. är världsledande inom trafiksäkerhetsarbetet och regeringen har fortsatt hög prioritet i detta arbete.
frs · H71257 · 2019-10-02 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:57 av (SD) har frågat mig hur jag ämnar motarbeta korruption, om jag menar att budgetunderlag –2022 skulle vara bristfälligt och om jag menar att behovet av ökat anslag till myndigheten för att motverka korruption inte finns. Jag vill inledningsvis understryka att arbetet med att motverka korruption är av central betydelse för väl fungerande marknader och tilltron till samhällets funktion i stort. Korruption är skadligt för både konsumenter och konkurrensen. Det korruptionsbekämpande arbetet behöver bedrivas på bred front vari många myndigheter deltar utifrån sina respektive uppdrag och förutsättningar. Med ökad kunskap förbättras förutsättningarna att identifiera korruptionsmisstankar och vidta lämpliga åtgärder, exempelvis vidtala polis och åklagare vid misstänkta mutbrott. Med ökad kunskap om korruption kan myndigheter och organisationer dessutom bli bättre på att arbeta förebyggande mot beteenden som kan skada konkurrensen. , som är tillsynsmyndighet för konkurrens- och upphandlingslagarna, har på eget initiativ överlämnat en promemoria till (dnr Fi2019/02619/OU). Promemorian innehåller bl.a. ett förslag till ändring i myndighetens instruktion vars syfte är att förtydliga att inom ramen för sina tillsynsuppgifter ska uppmärksamma och motverka korruption och annat förtroendeskadligt agerande. Frågor om statsförvaltningens förtroende och myndigheternas arbete mot korruption kommer fortsatt att vara i fokus för regeringen. Promemorian bereds i .
frs · H71258 · 2019-10-09 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:58 av (L) Rättvis behandling av och andra har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att utreda momsreglerna för science center och museer i syfte att ge dem enhetliga villkor. Entrén till renodlade s.k. science center beskattas moms. För museiverksamhet som inte är undantagen från skatteplikt är skattesatsen . har analyserat reducerad skattesats för science center i betänkandet På väg mot en enhetlig mervärdesskatt (SOU 2006:90) s. 176 ff. Utredningen ansåg att det finns en mängd verksamheter av varierande slag med åtminstone några gemensamma drag med museiverksamhet eller som är av ett slag som till viss del kan bedrivas inom ramen för ett museum. Att i denna mångfald av olika verksamheter dra upp några nya gränser som framstår som klara, konsekventa och rättvisa förefaller enligt utredningen inte vara möjligt. En utvidgning som innebär att science center ska beskattas med reducerad skattesats torde enligt utredningen medföra nya gränsdragningsproblem och inkonsekvenser gentemot andra verksamheter. Utredningen föreslog därför inte någon förändring av skattesatsen.
frs · H71259 · 2019-10-09 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:59 av (M) Finansieringen av den nya så kallade vårdmomsen har frågat mig hur skillnaden mellan den ökade momskostnaden på och regeringens kompensation på finansieras, och varför inte regeringen kan fatta beslut om att vård- och omsorgstjänster ska vara momsbefriade så som ordningen var före , särskilt med tanke på att regeringen har fått ett förslag till lagändring av Vårdföretagarna, ett lagändringsförslag som redan är granskat och har visat sig inte strida mot gällande EU-direktiv. tolkade i avgörandet HFD 2018 ref. 41 mervärdesskattelagens regler i ljuset av och kom fram till att bemanningsföretags uthyrning av sjukvårdspersonal inte ska undantas från mervärdesskatteplikt. kom därefter med ett ställningstagande om uthyrning av personal inom vårdsektorn där myndigheten talar om hur man tolkar domen. Ställningstagandet tillämpas av . Hela kostnadsökningen för mervärdesskatten faller inte på privata utförare. En stor andel faller på landstingen för deras upphandling av bemanningstjänster. Sådana kostnader för mervärdesskatt får landstingen full kompensation för av staten enligt det särskilda ersättningssystem som finns för kommuner och landsting. Utöver detta kan landstingen söka en schablonersättning från staten för kostnader för mervärdesskatt som avser verksamhet som bedrivs i extern regi på uppdrag av landstingen. Schablonersättningens nivå utgår från andelen kostnader för mervärdesskatt i landstingens verksamhet. Systemets syfte är att kostnaden för mervärdesskatt inte ska påverka om väljer att utföra sjukvård i egen regi eller upphandla verksamheten från privata utförare. Ersättningen till privata vårdgivare bestäms inom ramen för de upphandlingar som landstingen genomför, inte genom beslut av riksdag eller regering. Regeringen har därutöver i budgetpropositionen föreslagit ett tillfälligt statsbidrag till landstingen för att de ska kunna ersätta de aktörer som berörs av mervärdesskattekostnader för hyrpersonal inom vården. Satsningen omfattar och möjliggör för landstingen att underlätta för privata vårdgivare att anpassa sig till det nya rättsläget. I budgeten aviseras även att regeringen skyndsamt ska tillsätta en utredning för att se över om det finns EU-rättsliga förutsättningar för att i stället införa en alternativ ordning som innebär att dagens effekter neutraliseras för berörda aktörer. Om sådana föreligger ska förslag lämnas.
frs · H71260 · 2019-10-09 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:60 av (M) Vårdmomsen och januariöverenskommelsen har frågat socialministern hur skillnaden mellan den ökade momskostnaden på och regeringens kompensation på ska finansieras, och hur socialministern ställer sig till att januariöverenskommelsen, vars alla punkter regeringen påstår ska uppfyllas, bryts om inte regeringen gör en lagändring och gör vård- och omsorgstjänster momsbefriade igen som de var före ? Frågan har överlämnats till mig. tolkade i avgörandet HFD 2018 ref. 41 mervärdesskattelagens regler i ljuset av och kom fram till att bemanningsföretags uthyrning av sjukvårdspersonal inte ska undantas från mervärdesskatteplikt. kom därefter med ett ställningstagande om uthyrning av personal inom vårdsektorn där myndigheten talar om hur man tolkar domen. Ställningstagandet tillämpas av . Hela kostnadsökningen för mervärdesskatten faller inte på privata utförare. En stor andel faller på landstingen för deras upphandling av bemanningstjänster. Sådana kostnader för mervärdesskatt får landstingen full kompensation för av staten enligt det särskilda ersättningssystem som finns för kommuner och landsting. Utöver detta kan landstingen söka en schablonersättning från staten för kostnader för mervärdesskatt som avser verksamhet som bedrivs i extern regi på uppdrag av landstingen. Schablonersättningens nivå utgår från andelen kostnader för mervärdesskatt i landstingens verksamhet. Systemets syfte är att kostnaden för mervärdesskatt inte ska påverka om väljer att utföra sjukvård i egen regi eller upphandla verksamheten från privata utförare. Ersättningen till privata vårdgivare bestäms inom ramen för de upphandlingar som landstingen genomför, inte genom beslut av riksdag eller regering. Regeringen har därutöver i budgetpropositionen föreslagit ett tillfälligt statsbidrag till landstingen för att de ska kunna ersätta de aktörer som berörs av mervärdesskattekostnader för hyrpersonal inom vården. Satsningen omfattar och möjliggör för landstingen att underlätta för privata vårdgivare att anpassa sig till det nya rättsläget. I budgeten aviseras även att regeringen skyndsamt ska tillsätta en utredning för att se över om det finns EU-rättsliga förutsättningar för att i stället införa en alternativ ordning som innebär att dagens effekter neutraliseras för berörda aktörer. Om sådana föreligger ska förslag lämnas.
frs · H71261 · 2019-10-09 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:61 av (M) Kompetensutvisningar har frågat mig när problemet med s.k. kompetensutvisningar får sin lösning. Som jag har framfört tidigare, bl.a. till , är det viktigt att har en väl fungerande kompetensförsörjning. Det är inte rimligt att utländska arbetstagare drabbas onödigt hårt om en arbetsgivare har begått ett mindre eller obetydligt fel. Det är heller inte proportionerligt att en seriös arbetsgivare förlorar viktig kompetens i sådana fall. är det viktigt att det råder ordning och reda på arbetsmarknaden och att regler, avtal och branschpraxis respekteras när man tar in utländsk arbetskraft. Regeringen har noga följt utvecklingen efter vägledande domar från Migrationsöverdomstolen . statistik för visar att det går åt rätt håll. Inom yrken med krav på högskolekompetens var andelen som beviljades förlängning av arbetstillståndet 96–. För ingenjörer och IT-arkitekter var andelen beviljade förlängningar . Jag vill i sammanhanget också nämna att en ny rapport från rankar som det näst bästa landet för högkvalificerade arbetskraftsinvandrare. En av de faktorer som studerades var regelverket för arbetskraftsinvandring. Regeringen avser att tillsätta en utredning med uppdrag att se över regelverket kring arbetskraftsinvandring, bl.a. i syfte att åtgärda problemet med s.k. kompetensutvisningar. Direktiven för utredningen diskuteras med januariavtalets samarbetspartier. Jag återkommer med närmare besked när diskussionerna är klara.
frs · H71262 · 2019-10-09 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:62 av (S) Dansk public service i har frågat mig vilka initiativ jag avser att ta för att säkerställa att dansk public service åter blir tillgängligt i det fria markbundna nätet i med omnejd. De nordiska public service-företagen har alla likartade uppdrag att sända tv och radio fritt tillgängligt i sitt respektive nationella marknät. För att kunna vara så nationellt heltäckande som möjligt sker sändningarna med nödvändighet med ett visst överspill till grannländerna i gränstrakter. Däremot har danska public service-kanaler inte haft tillstånd för sändning i det svenska marknätet. Detta är heller inte något som regeringen kan styra över. I har det av geografiska skäl funnits ett relativt stort överspill från . I många områden i har man kunnat ta emot dansk public service med en vanlig takantenn, precis som man i vissa delar av kan ta emot svenskt eller tyskt överspill. Övergången till digitala sändningar kan ha påverkat förutsättningarna för enskilda hushåll att ta emot sändningar via överspill. Dels sprids digitala sändningar lite annorlunda än analoga, dels används en teknik för utsändning i som kan kräva en uppgradering av svenska hushålls mottagningsutrustning. Jag håller helt med om värdet av språkförståelse och kulturutbyte mellan länder i . Betydelsen av tillgång till varandras tv-produktion är något som uppmärksammats inom ramen för för kultur där jag som kulturminister deltar. Senast tog emot rapporten ”Nordisk tv på tværs av grænser”, som beställdes av de nordiska kulturministrarna för att undersöka de möjligheter och hinder för tillgång till grannländernas public service-utbud som finns . I rapporten konstateras bland annat att en majoritet av innehållet i public service-företagens playtjänster är tillgängligt även i andra länder. De nordiska public service-företagen har även ett unikt och långtgående tv-samarbete inom det som kallas Nordvision. Det har lett till ett stort programutbyte och till starka nordiska samproduktioner. Det är något som vi har anledning att vara stolta över och värna också i det nya tv-landskapet.
frs · H71263 · 2019-10-09 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:63 av (KD) En utredning om vårdmomsen har frågat mig när regeringen tillsätter en utredning om vårdmomsen, och vilken tidsram regeringen kommer att ge utredningen. Regeringen har i budgetpropositionen föreslagit ett tillfälligt statsbidrag till landstingen för att de ska kunna ersätta de aktörer som berörs av mervärdesskattekostnader för hyrpersonal inom vården. Satsningen omfattar och möjliggör för landstingen att underlätta för privata vårdgivare att anpassa sig till det nya rättsläget. I budgeten aviseras även att regeringen skyndsamt ska tillsätta en utredning för att se över om det finns EU-rättsliga förutsättningar för att i stället införa en alternativ ordning som innebär att dagens effekter neutraliseras för berörda aktörer. Om sådana föreligger ska förslag lämnas. Tidsramen för utredningen kommer att framgå av kommittédirektiven när dessa beslutats.
frs · H71264 · 2019-10-09 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:64 av (M) Digital transformation av samhällsbyggnadsprocessen har frågat finansmarknads- och bostadsminister om han avser att vidta några åtgärder för att förbättra den digitala samhällsbyggnadsprocessen. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Regeringen bedriver en aktiv politik för att digitaliseringens möjligheter ska nyttjas bättre inom samhällsbyggnadsprocessen. har flera myndigheter slutredovisat uppdrag som regeringen har gett dem. Regeringen har tagit emot rapporter från bl.a. Lantmäteriet om en smartare samhällsbyggnadsprocess, en säker och effektiv tillgång till grunddata samt ett säkert och effektivt elektroniskt informationsutbyte inom den offentliga sektorn. Rapporterna innehåller flera förslag för ett bättre användande av digitaliseringens möjligheter. Förslagen bereds nu i . Som nämner har Lantmäteriet också utrett frågan om koordinatbestämda gränser. Lantmäteriets slutsats är att det krävs ett omfattande utredningsarbete där olika samhälleliga aspekter måste beaktas mycket grundligt. Rättssäkerhetsaspekten för fastighetsägarna är särskilt angelägen. Lantmäteriet konstaterar vidare att en viktig och svårlöst fråga är om ett koordinatbaserat gränsbestämningssystem även ska gälla för alla nuvarande gränser och hur övergångsperioden i så fall ska hanteras. Det behöver även säkerställas att det finns tillfredsställande tekniska lösningar som håller . Det är alltså inte bara de juridiska aspekterna som behöver utredas utan också flera andra svåra frågor.
frs · H71265 · 2019-10-02 00:00:00 — Besvarandet av frågan 2019/20:65 Hög sjukfrånvaro hos kvinnor av (M) Med anledning av att statsrådet har entledigats från sitt uppdrag kommer frågan 2019/20:65 Hög sjukfrånvaro hos kvinnor av (M) inte att besvaras.
frs · H71266 · 2019-10-02 00:00:00 — Besvarandet av frågan 2019/20:66 Pensionärer som missar bostadstillägg av (M) Med anledning av att statsrådet har entledigats från sitt uppdrag kommer frågan 2019/20:66 Pensionärer som missar bostadstillägg av (M) inte att besvaras.
frs · H71267 · 2019-10-09 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:67 av (M) har frågat justitie- och migrationsministern varför regeringen inte vill låta utreda frågan om visitationszoner. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Det våld som gängkriminella utövar är ett hot mot människors säkerhet, mot känslan av trygghet i samhället och i förlängningen mot rättssamhället och demokratin. Att möta detta hot tillhör statens kärnuppgifter och regeringen har presenterat det största paketet mot gängkriminaliteten någonsin i . Paketet omfattar ett flertal nya verktyg för de brottsbekämpande myndigheterna, hårdare straff och ett bättre brottsförebyggande arbete. Visitationszoner ingår inte i regeringens paket mot gängkriminalitet. Det beror på att det är oklart om sådana zoner är ett effektivt verktyg mot skjutningar och annan gängkriminalitet, som riskerna i form av polarisering och stigmatisering av vissa områden är överhängande. Det bör också nämnas att polisen har vissa möjligheter att utan konkret brottsmisstanke kroppsvisitera personer för att söka efter t.ex. vapen. En åtgärd som däremot ska utredas är om polisen ska få bättre möjligheter att genomföra husrannsakningar i samband med exempelvis skjutningar, oavsett var i landet brottet har begåtts eller på vilken adress olika personer vistas. En sådan utredning ingår som en av 34 punkter i regeringens paket mot gängkriminalitet.
frs · H71268 · 2019-10-08 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:68 av (M) Förbättrade relationer med har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag och regeringen avser att genomföra för att förbättra dagens relationer med . Relationen med är viktig och något som regeringen självklart fortsatt värnar. Regeringen kommer även fortsätta att vara tydlig med att står upp för legitima säkerhetsbehov och rätten att försvara sig, liksom för palestiniernas säkerhet och rätt till självbestämmande. Jag hade ett konstruktivt möte med ambassadör efter att jag tillträtt som utrikesminister. I samband med i träffade jag även AJC, . har ett nära och ökat utbyte med på flera områden. Hit hör bl.a. kultur, handel och innovation. Här ingår inte minst det viktiga arbetet i kampen mot antisemitism. Som ett led i arbetet mot antisemitism står statsministern värd för ett internationellt högnivåforum om hågkomst av Förintelsen. Regeringen kommer alltid att stå upp för och försvara folkrätten. FN och EU, och därmed , är exempelvis tydliga med att israeliska bosättningar på ockuperad mark är illegala. Vi kommer att fortsätta att stå upp för den humanitära rätten. gör även samma bedömning som FN och EU att om valutfästelsen om annektering av stora delar av infrias innebär det ett allvarligt brott mot folkrätten samt är förödande för möjligheterna att nå en tvåstatslösning. Att vi har olika uppfattningar i vissa frågor gör dialogen mellan och än viktigare. En av grunderna i svensk utrikespolitik och under olika regeringar har varit att söka dialog även med länder och aktörer som vi inte alltid är överens med i alla frågor. Detta fortsätter vi med. Vi måste givetvis kunna behålla en folkrättsbaserad syn på konflikten och ha en god och konstruktiv relation med .
frs · H71269 · 2019-10-09 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:69 av (SD) Påtvingat deltagande för svenska grundskoleelever i sammankomster för opinionsbildning har frågat mig hur jag ämnar hantera påtvingat deltagande för svenska grundskoleelever i sammankomster för opinionsbildning. Tusentals barn och ungdomar runt om i världen engagerar sig just nu i det som är mänsklighetens stora ödesfråga, nämligen klimatet. Klimatet är en av regeringens prioriterade frågor. Det är viktigt att vi politiker tar de beslut som krävs för att ställa om samhället och minska klimatpåverkan. Skolplikten är en av hörnstenarna i det svenska utbildningssystemet och motsvaras av en grundlagsskyddad rätt till utbildning för eleven. Barn åtnjuter även övriga grundlagsskyddade fri- och rättigheter, liksom de fri- och rättigheter som anges i FN:s konvention om barnets rättigheter (). Barn har således bl.a. rätt att fritt uttrycka sina tankar, åsikter och känslor samt anordna och delta i sammankomster för opinionsbildning eller demonstrationer. Var och en har också en grundlagsskyddad rätt gentemot det allmänna att slippa ge till känna sin åskådning i politiska och andra sådana frågor. Inte heller får man av det allmänna tvingas att delta i sammankomst för opinionsbildning eller demonstration. Elevers deltagande i demonstrationer och liknande sammankomster måste därför bygga på att de själva kan välja om de ska delta eller inte. Skolor och skolans personal ska vidare beakta objektivitetsprincipen i regeringsformen som innebär bl.a. en skyldighet att iaktta saklighet och opartiskhet i sin verksamhet.
frs · H71270 · 2019-10-09 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:70 av (C) Copyrightdirektivet har frågat mig om jag delar oron att en franskinspirerad implementering (av artikel 15 i EU:s nya upphovsrättsdirektiv) i kan få negativa effekter för nyhetsförmedlingen, och om jag avser att ta med dessa erfarenheter i den svenska implementeringen. EU:s nya upphovsrättsdirektiv ska vara genomfört i medlemsstaterna och arbetet med att ta fram en departementspromemoria med förslag till hur detta bör ske i inleddes . Närmare 100 myndigheter, organisationer och företag har getts möjlighet att delta i en referensgrupp för genomförandet och intresset har varit mycket stort. Inom ramarna för det arbetet kommer också de närmare formerna för hur artikel 15 bör genomföras att övervägas. Det kan konstateras att regeringen under förhandlingarna om direktivet konsekvent verkade för att artikel 15 skulle begränsas i så stor utsträckning som möjligt. Tillsammans med andra kritiska medlemsstater lyckades vi också med detta i flera viktiga avseenden, bl.a. berörs länkning inte alls av den nya rättigheten. Direktivet påverkar inte möjligheterna att länka, utan enbart i vilken utsträckning man i samband med länkning eller i andra sammanhang kan använda sig av utdrag ur t.ex. en artikel. Den nya rättigheten ger tidningsutgivarna en möjlighet, men inte någon skyldighet, att förhandla fram villkor för andras användning av deras material. Bestämmelserna hindrar alltså inte att en tidningssida som vill att deras material ska användas på samma sätt som väljer att tillåta detta. Det är angeläget att alla berörda parter får komma till tals inom ramarna för det genomförandearbete som inletts innan regeringen tar närmare ställning till hur direktivet bör genomföras. Regeringen har dock inte något intresse av att gå längre än vad direktivet kräver.