ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H711313 · 2019-11-06 00:00:00 — Fråga 2019/20:313 Fackliga rättigheter och demokratioffensiv av (S) till Statsrådet (MP) Enligt världsfacket årliga , som släpptes , dödades 53 fackligt aktiva i tio länder , och i 54 länder är demokratin och yttrandefriheten hårt ansatta. Antalet länder som utesluter eller begränsar rätten att etablera eller gå med i en fackförening ökade från 92 länder 2018 till 107 länder 2019. av länderna, även det en ökning, har inskränkt rätten att förhandla kollektivt. Detta är en del i den globala trend av krympande demokratiskt utrymme som pågår runt om i världen där facken är en av de aktörer som drabbas hårdast. Med bakgrund av den dystra demokratiska utvecklingen är det mycket positivt med regeringens demokratioffensiv. Inom denna offensiv är det viktigt att uppmärksamma den särskilda roll som fackföreningar har för demokratin. Respekt för fackliga rättigheter är grundläggande för ett demokratiskt samhälle och arbetet med fattigdomsminskning, där människors liv är så pass drägliga att de har möjlighet att agera som aktiva medborgare och stärka ländernas välfärd och utveckling. Det finns ett starkt samband mellan ett lands demokratiska utveckling och en välfungerande dialog mellan aktörer på arbetsmarknaden, en social dialog. Givet statsministerns och regeringens betydande satsning på Global är det av betydelse att arbetsmarknadens parter blir en viktig del av demokratioffensiven. Ett av åtagande inom Global är dessutom att främja social dialog i det internationella utvecklingssamarbetet. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur ser statsrådet på det internationella utvecklingssamarbetet och Global i förhållande till regeringens demokratioffensiv och hur avser statsrådet att ytterligare främja den sociala dialogen mellan arbetsmarknadens parter?
fr · H711314 · 2019-11-06 00:00:00 — Fråga 2019/20:314 Utökat förbud mot blyhagel av (SD) till Miljö- och klimatminister (MP) har lagt fram sina förslag om utökat förbud mot blyhagel. Passerar det EU:s olika instanser kommer det att leda till stora konsekvenser för den svenska allmogejakten och innebära stora problem med att bedriva jakt och i hela . Extra allvarligt är att förslaget inte är en lagförslagsprocess utan en implementeringsprocess som direkt kommer att slå mot den svenska jägarkåren. Min fråga till miljö- och klimatminister är: Tänker ministern ta några initiativ med anledning av det som framförts och värna vårt självbestämmande i frågan om EU:s förslag om utökat förbud mot blyhagel?
fr · H711315 · 2019-11-07 00:00:00 — Fråga 2019/20:315 Korruption inom Europeiska unionens medlemsstater av (V) till Statsrådet (S) betalar Europeiska unionen ut mer än i jordbruksstöd. Detta gör jordbruket till unionens enskilt största utgiftsområde, motsvarande av unionens totala budget. visade en granskning av att en betydande del av det europeiska jordbruksstödet i centrala och östra som är tänkt att gå till att stödja bönderna och lantbruken i själva verket försvinner till ett fåtal oligarker under högst suspekta omständigheter. Exempelvis har den tjeckiske premiärministern tillskansat sitt privata företag tiotals miljoner i jordbruksstöd , och den ungerska regeringen har arrenderat ut tusentals hektar mark till familjemedlemmar och vänner till den ungerske premiärministern. De europeiska jordbrukssubventionerna har även understött maffialiknande markövertaganden i som av jordbruksstödet i går till ett fåtal storjordbrukare med nära band till landets regering. De här oroväckande avslöjandena väcker frågan hur det egentligen står till i arbetet mot korruption och nepotism inom Europeiska unionen. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta åtgärder för att minska korruption och fusk med EU-bidrag inom Europeiska unionen?
fr · H711316 · 2019-11-07 00:00:00 — Fråga 2019/20:316 Användandet av namnet av (L) till Utrikesminister (S) demonstrerade föreningen på i mot att fortsätter att använda begreppet ”vitryssar” – ett begrepp som många belarusier i upplever som mycket besvärande eftersom det skapar starka associationer till och gör att belarusier i vardagen ständigt blir misstagna för ryssar. I ljuset av alltmer aggressiva utrikespolitik, framför allt gentemot sina grannländer, är det inte svårt att förstå varför svenskar med rötter i dessa länder upplever associationer till som problematiska. officiella benämning på länder är normerande för resten av samhället. Frågan om en svensk namnändring av har tidigare behandlats av språkvårdsinstitutioner, däribland och Språkvårdsgruppen, som konstaterade att detta inte är en språklig fråga och hänvisade till UD:s , där ”” står som officiellt namn, med ”” endast angivet inom parentes. Trots att landet bytte namn från ”Belorussia” till ”” i samband med skedde aldrig någon svensk namnändring. Den belarusiska diasporan har vädjat till regeringen att avveckla den missvisande och politiskt laddade benämningen ”” och ”vitryssar” från det officiella svenska språkbruket och ersätta det med det mer politiskt neutrala och i förhållande till landets officiella namn korrekta ”” och ”belarusier”. Även om dessa begrepp redan används av många intellektuella och medier i , och även är de namn som det belarusiska brukar via sin ambassad i , är en fullständig namnändring inte möjlig utan ett aktivt politiskt beslut från regeringen. Jag vill därför fråga utrikesminister : Avser regeringen att gå bland andra den belarusiska diasporans uppmaning till mötes och ersätta landsnamnet ”” med ”” (med folkbenämningen ”belarusier” och adjektivet ”belarusisk”) i officiella språkbruk, officiella landsnamnslistor samt , och om så är fallet, när kommer detta att ske?
fr · H711317 · 2019-11-07 00:00:00 — Fråga 2019/20:317 Assistansersättning vid dödsfall av (SD) till Socialminister (S) Assistansersättning är ett statligt bidrag för att täcka kostnader för personlig assistans. betalas inte assistansersättning ut efter dödsfall för den assistansanvändare som har valt en privat eller anordnare. Det här medför problem för mindre anordnare som efter att en assistansberättigad avlider tvingas fortsätta betala ut lön till en anställd assistent och kanske inte heller har möjlighet till omplacering. En större anordnare har större möjligheter att lägga undan ersättning för att betala den här typen av kostnader och/eller har möjligheter att omplacera till en annan brukare. Anordnare kan återkrävas en utbetalning i de fall då en assistansberättigad avlider innan den ersättning som har betalats ut i förskott har förbrukats för assistans. Jag vill med anledning av ovanstående fråga socialminister : Hur ser ministern på att se över ifall alla assistansanvändare kan behålla assistansersättningen efter ett dödsfall för att garantera de anställdas uppsägningslöner, i de fall ingen annan anställning kan erbjudas?
fr · H711318 · 2019-11-07 00:00:00 — Fråga 2019/20:318 Effektivare tillståndsprocesser av (SD) till Näringsminister (S) I mina möten med företagsföreträdare diskuteras alltid synen på som industrination och hur de upplever hur det är att verka här. Såväl nuläge som eventuella framtida satsningar brukar genomlysas. I dessa dialoger framkommer naturligtvis såväl möjligheter som hot sett ur respektive branschs synvinkel. Oavsett bransch är finns återkommande tema för hinder som pekas ut: de oförutsägbara tillståndsprocesserna. Dessa upplevs utgöra ett större hinder i än i andra jämförbara nationer. De oförutsägbara tillståndsprocesserna kan skada rykte som industrination, erodera viljan för företag att göra satsningar här och därmed också ha en långsiktigt negativ påverkan på sysselsättningen i vårt land. Behovet av snabbare, tydligare och mer förutsägbara tillståndsprocesser beskrivs inte minst av gruvnäringen som nödvändiga, och en majoritet i har därför också riktat ett tillkännagivande (betänkande 2018/19:NU11) till regeringen om att föreslå ändringar i syfte att förenkla dessa. Då flera andra näringar gör snarlika problembeskrivningar och upplever mycket likartade hinder för expansion står det klart att har otydliga, inkonsekventa och oförutsägbara tillståndsprocesser som inte bara är kostsamma för företagen utan även verkar hämmande för landets utveckling. Mot bakgrund av denna problembeskrivning vill jag rikta följande fråga till näringsminister : Hur ser ministern på nuvarande ordning avseende de tillståndsprocesser, inte minst miljöprövningar, som av företrädare för en rad olika näringar beskrivs som oförutsägbara, otydliga och inkonsekventa, och vad avser ministern att göra för att avhjälpa dessa problem i syfte att stärka ställning som industrination?
fr · H711319 · 2019-11-07 00:00:00 — Fråga 2019/20:319 Reklam och annan marknadsföring av tobak på internet av (SD) till Socialminister (S) avslog delar av regeringens förslag på nya marknadsföringsregler för tobak eftersom de bland annat stred mot i avseendet att göra skillnad på fysiska butiker och näthandel. Regeringen ville att webbutiker inte skulle betraktas som försäljningsställen och därmed inte heller kunna undantas från reglerna om marknadsföring av tobaksvaror. uttalade i sitt betänkande att regeringens förslag innebar att förutsättningen för att bedriva handel på internet med tobaksvaror som till exempel snus skulle försvåras allvarligt, vilket i praktiken skulle innebära en diskriminering av webbutiker i förhållande till fysiska försäljningsställen. Därtill ansåg utskottet inte att regeringen tillräckligt hade beaktat skillnader i skadeverkningar mellan olika tobaksprodukter. beslutade därför, i enlighet med utskottets förslag, att regeringsförslaget om reklam och annan marknadsföring av tobak skulle ändras så att nuvarande ordning bestod. beslutade också om ett tillkännagivande till regeringen att återkomma till med ett nytt lagförslag. Det har regeringen inte gjort. Trots det har skickat ut ett remissförslag på uppdatering av sina allmänna råd där man gör tolkningen att webbutiker inte ska betraktas som försäljningsställen, utan hänsyn till att avslagit just detta. Efter hård kritik från remissinstanserna backade dock och drog tillbaka den del som handlade om webbutiker. Regeringen inte har återkommit till i frågan, så som tillkännagivandet avsåg. har ändå, i avvaktan på det nya lagförslaget, valt att inleda ett tillsynsärende mot ett av de företag som marknadsför snus på nätet. Det osäkra rättsläget skapar förvirring för både företagare och konsumenter, och min fråga till socialminister är därför: När kommer det aviserade lagförslaget att överlämnas till ?
fr · H711320 · 2019-11-07 00:00:00 — Fråga 2019/20:320 Införande av ett modernt ämbetsmannaansvar av (L) till Statsrådet (S) mottog regeringen ett tillkännagivande av med ett krav på att återinföra ett straffansvar för tjänstemän i offentlig tjänst. Det offentliga behövs som ett skyddsnät för invånaren, men har också en oerhörd makt. Myndighetsutövning handlar ju om verkliga människors verkliga liv. Före ämbetsmannareformen 1976 framhöll ämbetsmannaansvaret mycket tydligt en tjänstemans personliga ansvar för sin myndighetsutövning och sina fattade beslut. Den högre tjänsteman som missbrukade sin ställning eller försummade sina åtaganden kunde då ställas till ansvar på ett mer långtgående sätt än vad som är möjligt med dagens regelverk för tjänstefel. Bland påföljderna fanns disciplinpåföljd, böter och fängelse, men även avsättning och suspension. uppmanade regeringen att återinföra ett tjänstemannaansvar där kommunala och statliga högre tjänstemän som brister i sin yrkesutövning kan ställas till svars, men med modern lagstiftning, anpassad efter dagens förhållanden. Jag är angelägen om att denna reform inte drar ut . Varje människa måste kunna ha förtroende för att tjänstemän i invånarnas tjänst fullgör sina åtaganden och följer gällande lagar och regler. Tjänstemännen måste å sin sida få respekt för sitt kunnande och utrymme att fatta beslut, och det kräver möjlighet till ansvarsutkrävande. Alltså behövs ett modernt ämbetsmannaansvar. Jag ber därför om svar på hur arbetet fortskrider i efter tillkännagivande . Min fråga till statsrådet är: När införs ett modernt ämbetsmannaansvar?
fr · H711321 · 2019-11-07 00:00:00 — Fråga 2019/20:321 Vård av hudcancer av (M) till Socialminister (S) drabbas omkring 4 000 människor i av maligna melanom och ytterligare cirka 3 000 personer av förstadier till maligna melanom. Därtill får cirka 6 500 människor diagnosen skivepitelcancer och mer än 50 000 personer basalcellscancer som är de andra formerna av hudcancer. Detta gör att allvarliga former av hudcancer (främst maligna melanom) är en av mest frekvent förekommande cancerformer. Dock visar det för hudmelanom att resultaten tyvärr är högst otillfredsställande när det handlar om att försöka klara av den maximala väntetiden () som patienterna utlovats. Det vill säga den tid det tar från första läkarbesöket är genomfört till dess att all behandling av primärtumören är färdig. Region har åstadkommit det resultat som är bäst; där fick åtta av tio patienter vård inom utlovad tidsgräns. Därefter följer och . Sämst resultat återfinns i , där knappt en av tio patienter fick vård inom utlovad maximal tidsgräns. Därefter följer och . I genomsnitt fick var tredje patient i vård inom maximal utlovad tidsgräns. Detta är långt ifrån godkända resultat. föreslår att det tas fram en ny uppdaterad nationell cancerstrategi i syfte att stärka den långsiktiga medicinska vården av cancersjukdomar och prioritera att korta köerna inom cancervården. har goda möjligheter att ha en medicinskt världsledande cancersjukvård utan långa vårdköer. Dessa möjligheter måste emellertid tas till vara på ett mycket bättre och mer metodiskt och strukturerat sätt än . Mot bakgrund av det ovanstående vill jag ställa följande fråga till socialminister : Vilka ytterligare nationella åtgärder avser socialministern att vidta för att minska köerna och öka jämlikheten inom hudcancervården?
fr · H711322 · 2019-11-07 00:00:00 — Fråga 2019/20:322 Försvarsdepartementets samordningsansvar för totalförsvaret av (M) till Försvarsminister (S) I den försvarspolitiska inriktningspropositionen anges att det enskilt viktigaste –2020 är att öka den operativa förmågan i krigsförbanden och att säkerställa den samlade förmågan i totalförsvaret. Totalförsvar är den verksamhet som behövs för att förbereda samhället för krig, och den består av både militärt och civilt försvar. Under högsta beredskap är totalförsvar all samhällsverksamhet som då ska bedrivas. För att öka den samlade förmågan måste också samordning ske. Enligt Försvarsberedningens rapport bör ansvaret för totalförsvaret samlas till ett departement – Försvarsdepartementet. är ansvaret uppdelat mellan Försvarsdepartementet och . Det får till följd att samordning och planering försvåras och i värsta fall blir både dyrare och mindre effektiv. Att åter skapa ett trovärdigt totalförsvar är prioriterat enligt regeringen, och jag delar den uppfattningen. Därför är det viktig att också ändrar sina interna ansvarsområden för att uppnå en ökad förmåga i totalförsvaret. Med anledning av det ovanstående vill jag ställa följande fråga till försvarsminister : När kommer samordningen av totalförsvaret att vara klar och vara samlad på Försvarsdepartementet?
fr · H711323 · 2019-11-07 00:00:00 — Fråga 2019/20:323 Krigsplacering i myndigheter av (M) till Försvarsminister (S) Regeringen har gett ett gemensamt uppdrag till Försvarsmakten och MSB att främja och utveckla en sammanhängande planering för totalförsvaret under den innevarande försvarspolitiska inriktningsperioden . I uppdraget ingår att, genom till exempel utbildningar, övningar, metodstöd och andra förmågehöjande insatser, stödja och verka för att bevakningsansvariga myndigheter samt prioriterade landsting och kommuner krigsplacerar sin personal samt stärker sin förmåga inom ett antal områden. Detta är viktigt, och då vi nu närmar oss slutet på är det även viktigt att veta hur vi ligger till med bland annat krigsplacering av personal. Med anledning av det ovanstående vill jag ställa följande fråga till försvarsminister : Har bevakningsansvariga myndigheter och prioriterade landsting och kommuner krigsplacerat sin personal i enlighet med regeringens instruktioner?
fr · H711324 · 2019-11-07 00:00:00 — Fråga 2019/20:324 Den politiska krisen i av (SD) till Utrikesminister (S) I samband med den senaste tidens massdemonstrationer som har ägt rum i har det rapporterats om övervåld mot demonstranter. I rapporterna har det framkommit att omkring 1 600 personer har åsamkats allvarliga skador och att 20 personer har blivit dödade. Protesterna inleddes efter att tunnelbaneavgiften i huvudstaden hade höjts kraftigt. Det utvecklades senare till en landsomfattande proteströrelse där över en miljon personer har protesterat mot den ekonomiska ojämlikhet som finns i landet. Demonstranterna kräver att president ska avgå, och protesterna har varit mycket våldsamma. Chilensk militär och polis har anklagats för både tortyr och övervåld, vilket nu har resulterat i att FN:s människorättschef, och tidigare president, har påbörjat en utredning för att hantera anklagelserna om brott mot de mänskliga rättigheterna. Allvarliga brott mot mänskliga rättigheter måste både utredas och fördömas. Jag vill därför ställa följande fråga till utrikesminister : Har utrikesministern diskuterat situationen i på EU-nivå, planerar utrikesrådet att göra något ställningstagande, inom vilka forum för och EU dialog med , förs några samtal angående nuvarande situation samt, avslutningsvis, har regeringen vidtagit några andra åtgärder eller finns det några planer på att göra det?
fr · H711325 · 2019-11-07 00:00:00 — Fråga 2019/20:325 Skadegörelse och stöld av kulturarv av i (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) blev monumentet över 1676, i just skånska , utsatt för en kriminell handling genom att fem kanoner som var en del av monumentet sågades bort och stals. Det är ett färskt exempel på skadegörelse och stöld av kulturarv i , men det finns givetvis många andra fall i närtid som också kan framhållas. klottrades medeltida domkyrka ned på ett omfattande sätt, och stals begravningsregalier från , för att ta ytterligare ett par exempel i närtid som också fått spridning medialt. När brott begås mot vårt gemensamma svenska kulturarv riskerar inte endast materiella och ekonomiska förluster att uppstå, utan även kulturella förluster som försämrar möjligheterna för nu levande svenskar att förstå sin historia och samtid. Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att motverka att kulturarv runt om i utsätts för brott?
fr · H711326 · 2019-11-08 00:00:00 — Fråga 2019/20:326 Influensan A H1N1 och ersättning vid läkemedelsskador av (SD) till Socialminister (S) stiftades en lag som innebär att staten, via Kammarkollegiet, ska ersätta patienter som drabbats av läkemedelsskador. Taket för beloppet sattes till totalt för dem som drabbats av personskada av Pandemrix, det vaccin som användes mot A H1N1 (tidigare kallat svininfluensan) . har bara en liten del av Läkemedelsförsäkringens 150 miljoner betalats ut, och den större delen av skaderegleringarna har inte ens kommit igång. tillkommer ca 30–40 nya fall av narkolepsi som en följd av vaccinationen, och det ser ut att fortsätta. Vägen till att få ersättningen är lång, eftersom det är komplicerat att fastställa att det finns ett klart samband med vaccination med Pandemrix. skrev tillsammans med dåvarande socialminister en debattartikel i , där man lovade att ” ... de drabbade barnen och ungdomarna, samt deras familjer, inte ska behöva ägna framtiden åt segdragna rättsprocesser.” I samma anda kom löften om att staten, när pengarna i Läkemedelsförsäkringen är slut, ska ta ansvar för ersättningen till de barn och ungdomar som drabbades av narkolepsi efter vaccination mot A H1N1. Med anledning av detta vill jag ställa följande fråga till socialminister : På vilket sätt följer socialministern upp det som utlovades , det vill säga att de som drabbas av läkemedelsskador efter vaccination med Pandemrix inte ska hamna i långdragna rättsprocesser och att de faktiskt ska tilldelas den ersättning de har rätt till innan den tioåriga preskriptionstiden går ut?
fr · H711327 · 2019-11-08 00:00:00 — Fråga 2019/20:327 Elevhälsans roll i att möta elever med psykisk ohälsa av (SD) till Utbildningsminister (S) Vi har länge sett hur den psykiska ohälsan hos unga ökar, vilket kräver en bred uppsättning av åtgärder, som både kan möta psykiska besvär och verka för att förebygga att de uppstår. Elevhälsan ansvarar både för den fysiska och psykiska hälsan hos elever. Det finns därför goda skäl att elevhälsans roll förstärks och förtydligas ytterligare. Exempelvis handlar det om att utreda möjligheten att införa kontinuerliga bedömningar av psykisk och psykosocial hälsa inom och gymnasieskolan. God tillgänglighet till stöd och behandling för elever som lider av psykiska besvär är oerhört viktig. Vi ser hur köerna till barn- och ungdomspsykiatrin ökar, vilket givetvis är en mycket oroväckande utveckling. Därför är det också aktuellt att behandlingsresurser, i betydligt större utsträckning, kan finnas tillgängliga på plats i våra skolor. Att enbart avgränsa den ökande psykiska ohälsan hos barn och ungdomar till ett ansvar för hälso- och sjukvården är långt ifrån tillräckligt. Trots elevhälsans betydelsefulla roll väljer regeringen nu att minska anslaget till elevhälsan och enbart fokusera på att minska köerna till barn- och ungdomspsykiatrin. Min fråga till utbildningsminister är därför: Hur ser utbildningsministern på att förstärka elevhälsans roll med syftet att möta och behandla psykisk ohälsa hos elever?
fr · H711328 · 2019-11-08 00:00:00 — Fråga 2019/20:328 krympande demokrati av (L) till Statsrådet (S) Enligt den senaste frihetsrapporten från markerar 2018 det år då EU har ett medlemsland som inte längre anses vara helt fritt, nämligen . anses nu vara ”delvis fritt” och befinner sig därmed i samma kategori som och . Under har demokrati systematiskt monterats ned, och inget talar för att landet kommer att nå en demokratisk vändpunkt. rapporterade tidningen att ett av största oppositionspartier har blivit utsatt för razzior med syftet att fabricera skattefusk. De statliga aktionerna mot oppositionspartier följer en dyster röd tråd av auktoritära inslag som Orbáns regering använder sig av för att befästa sin makt och tysta kritiker. är en av EU:s största nettomottagare av finansiella medel, och det ter sig som om inte är med i EU för att de delar den västerländska demokratin utan snarare för att det gynnar deras ekonomiska intressen. EU ställer, med rätta, hårda krav på länder som vill bli medlemsländer inom EU men saknar effektiva verktyg för att sanktionera medlemsländer som bryter mot fundamentala demokratiska rättigheter. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser regeringen, och i så fall hur, att markera mot krympande demokratiska utrymme?
fr · H711329 · 2019-11-08 00:00:00 — Fråga 2019/20:329 Familjeveckan av (SD) till Statsrådet (S) När Socialdemokraterna först talade om familjeveckan skulle den bli en så kallad life-changer och erbjuda fem dagars extra ledighet till familjer samt omfatta ca 900 000 hushåll i landet. Regeringens initiala beräkningar för familjeveckan hamnade på , medan Svenskt Näringslivs beräkningar var väsentligt mycket högre och hamnade på hela då de även tog med mer än bara den direkta kostnaden i statsbudgeten i beräkningen. Vidare visar även en beräkning från på betydligt högre siffror än regeringens. Beräkningen visar bland annat att den offentligfinansiella effekten väntas uppgå till en försvagning om ca samt att bnp väntas minska med . Dessutom innebär det förslag som ligger på bordet och som regeringen vill genomföra endast tre av de fem utlovade dagarna för föräldrarna. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Anser statsrådet att familjeveckan med de enorma kostnader den innebär är rätt prioritering att göra ?