ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H612510 · 2019-04-17 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:510 av (SD) Kriminell djurrättsaktivism har frågat mig om jag ämnar ålägga att ta ett nationellt helhetsansvar för att kartlägga, bekämpa och lagföra de individer och organisationer som ägnar sig åt kriminell djurrättsaktivism. Låt mig inledningsvis understryka att vi inte kan acceptera att någon för att uppnå politiska syften förstör eller stjäl någon annans egendom, eller i värsta fall skadar andra människor. Detta har ingen plats i en demokrati och vi kan inte tolerera det i vårt samhälle. De som begår dessa brott äventyrar dessutom det målmedvetna arbete för ett stärkt djurskydd som seriösa organisationer och lantbrukare utför. Regeringen har vidtagit ett antal åtgärder för att den typ av brott som bland annat lantbrukare utsätts för ska hanteras effektivt av rättsväsendet, både avseende lagstiftning och resurser. Näringsidkare måste givetvis kunna bedriva sin verksamhet utan att riskera att utsättas för ofredande, hot, skadegörelse eller andra brottsliga handlingar. Jag har diskuterat brottslighet kopplad till djurrättsaktivism med bl.a. rikspolischefen och fått information om hur myndigheten arbetar. Jag vet att tar problematiken på allvar och att myndigheten samarbetar med Säkerhetspolisen. Regeringen avser följa arbetet. I det beslutade regleringsbrevet till framgår att myndigheten ska redovisa hur den arbetar för att motverka brottslighet kopplad till djurrättsaktivism.
frs · H612511 · 2019-04-17 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:511 av (SD) Bidrag till miljöorganisationer har frågat mig om regeringen anser att det är i sin ordning att en miljöorganisation som motverkar myndighetsbeslut kan få statligt bidrag, eller om regeringen bör se över detta system. För att säkra existensen av ett självständigt civilsamhälle med aktörer som på olika sätt kan bidra till samhällets utveckling stödjer den svenska staten ideella organisationer såväl ekonomiskt som genom att verka för goda förutsättningar på annat sätt. Enligt förordningen (2012:989) med instruktion för ska bl.a. ”fördela medel för miljöövervakning, uppföljning av miljökvalitetsmålen och internationell rapportering”. Villkoren för att få statligt bidrag är bl.a. att organisationens arbete bidrar till att uppfylla de nationella miljökvalitetsmål som har beslutat om, eller något av de prioriterade målen i EU:s sjunde miljöhandlingsprogram. Stöd kan lämnas till svenska ideella miljöorganisationer som enligt sina stadgar har till ändamål att tillvarata miljöskydds- och/eller naturvårdsintressen. Organisationerna ska i övrigt vara självständiga och demokratiskt uppbyggda. Organisationens ställningstaganden i en specifik fråga är inte en del utav bedömningen. Jag kan som minister inte ha synpunkter på hur fördelar bidragen.
frs · H612512 · 2019-04-15 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:512 av (M) framtid har frågat mig om jag och regeringen avser att förlänga förordnande, eller om rådet i och med överlämningen av färdplanen kommer att avvecklas. Förordnandet för ledamöter har tidigare förlängts till och med , därefter har ingen ytterligare förlängning av förordnandet gjorts.
frs · H612513 · 2019-04-17 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:513 av (M) Väntetider för nya pass har frågat vad jag och regeringen har för avsikt att vidta för åtgärder i förhållande till för att försäkra oss om att något görs åt oacceptabelt långa väntetider för att få ett nytt pass. har i en nyligen gjord kartläggning av väntetider för ansökan om pass konstaterat att det inom samtliga sju polisregioner finns tillgängliga tider för bokning . Det betyder att läget generellt sett är betydligt ljusare nu än för bara . fortsätter arbetet med att erbjuda fler tillgängliga tider för ansökan om pass som motsvarar de sökandes behov, men det finns utmaningar. Trots kommunikationskampanjer med syftet att få en spridning av ansökningar tenderar medborgarna ofta att ansöka om pass under samma tidpunkt , månad. Införandet av ett nationellt tidsbokningssystem, som ytterligare bedöms effektivisera passansökningarna, beräknas vara helt infört och jag kommer naturligtvis att följa hur det arbetet fortlöper.
frs · H612514 · 2019-04-16 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:514 av (M) Förankring av Nordefcos gemensamma vision har frågat mig hur jag och regeringen har arbetat med att i förankra den nu antagna vision som Nordefco arbetar efter. informerade jag om innehållet i Nordefcos vision 2025 inför undertecknandet .
frs · H612515 · 2019-04-17 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:515 och 2018/19:516 av (M) har frågat mig när regeringen avser att tillsätta en ordinarie generaldirektör för respektive för Inspektionen för socialförsäkringen. Jag håller med om att är en stor och viktig myndighet som behöver ett långsiktigt ledarskap. Därför är det angeläget att myndigheten får en ordinarie generaldirektör. Den omständigheten att regeringen var en övergångsregering har påverkat tillsättningsförfarandet. Arbetet med att rekrytera en ordinarie generaldirektör för pågår och beslut kommer att fattas . En följd av att arbetet pågår är att generaldirektören för Inspektionen för socialförsäkringen fortsatt är tjänstledig och att en tillförordnad generaldirektör tjänstgör i hennes ställe.
frs · H612516 · 2019-04-17 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:515 och 2018/19:516 av (M) har frågat mig när regeringen avser att tillsätta en ordinarie generaldirektör för respektive för Inspektionen för socialförsäkringen. Jag håller med om att är en stor och viktig myndighet som behöver ett långsiktigt ledarskap. Därför är det angeläget att myndigheten får en ordinarie generaldirektör. Den omständigheten att regeringen var en övergångsregering har påverkat tillsättningsförfarandet. Arbetet med att rekrytera en ordinarie generaldirektör för pågår och beslut kommer att fattas . En följd av att arbetet pågår är att generaldirektören för Inspektionen för socialförsäkringen fortsatt är tjänstledig och att en tillförordnad generaldirektör tjänstgör i hennes ställe.
frs · H612517 · 2019-04-23 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:517 av (M) Obligatorisk hemförsäkring har frågat mig om jag avser att se över möjligheterna att göra hemförsäkringen obligatorisk för boende i flerfamiljshus i syfte att öka tryggheten för samtliga boende. I praktiken omfattas nästan alla som bor i av en hemförsäkring. Frågan om att göra hemförsäkring obligatorisk för samtliga boende i flerfamiljshus har behandlats i . avslog en motion i ämnet på förslag av civilutskottet (bet. 2018/19:CU6). konstaterar i sitt betänkande att motionsyrkanden om obligatorisk hemförsäkring har behandlats av utskottet vid ett stort antal tillfällen. Utskottet har då betonat vikten av att så många som möjligt har en hemförsäkring som skyddar mot oförutsedda utgifter för t.ex. brand eller läckage. Trots att det är önskvärt att alla har ett så bra ekonomiskt skydd som en hemförsäkring ger, har utskottet ansett att det inte borde införas något krav på obligatorisk hemförsäkring. I första hand måste det enligt utskottet nämligen vara upp till var och en att själv avgöra om och i vilken utsträckning han eller hon vill skaffa sig försäkringsskydd. Jag gör inte någon annan bedömning än den som civilutskottet och har gett uttryck för.
frs · H612518 · 2019-04-16 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:518 av (M) Minskat bostadsbyggande har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att byggandet av bostäder ska öka istället för att, som anger, rasa. Bostadsbyggandet har ökat kraftigt . Enligt SCB och påbörjades ca 67 500 bostäder, vilket är den högsta siffran . Enligt preliminära siffror påbörjades 56 000 bostäder och förväntas 51 000 påbörjas. Antalet bygglov har ökat de senaste två kvartalen och bostadsbyggandet fortsätter ligga på höga nivåer historiskt sett. Det investeringsstöd för hyreslägenheter som infördes under förra mandatperioden har beviljats för drygt 20 000 lägenheter. Stödet är ett viktigt verktyg för att skapa förutsättningar för byggande av hyreslägenheter i hela landet med rimliga hyror som fler kan efterfråga. Regeringen säkerställer att redan inkomna ansökningar om stöd bör kunna behandlas och avsätter medel för detta. I enlighet med januariavtalet avser regeringen att återkomma med förslag på hur investeringsstödet kan utvecklas fortsättningsvis. För att skapa långsiktiga förutsättningar för ett bostadsbyggande i balans behövs ett helhetsgrepp. Omfattande regelförenklaringar för att förenkla och förkorta planprocessen och därmed göra det snabbare och billigare att bygga ska genomföras. Därutöver ska räntebeläggning på uppskovsbeloppet tas bort och en omfattande skattereform göras. har ett tydligt fokus på bostadsfrågorna och jag vill särskilt lyfta fram att punkterna hänger ihop när det gäller att förbättra bostadsmarknadens funktionssätt.
frs · H612519 · 2019-04-17 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:519 av (M) Den svenska kronans ras har frågat mig om den senaste tidens försvagning av den svenska kronan och vilka åtgärder jag avser att vidta för att återskapa förtroendet för finanspolitik och därmed stärka värdet på vår valuta. En viktig faktor för växelkursen på kort sikt är penningpolitiken. beskriver i den senaste redogörelsen för penningpolitiken att en mer expansiv penningpolitik i bidragit till en svagare kronkurs. bedömning är att försvagningen av kronan huvudsakligen berodde på en kombination av förväntningar på en mer expansiv penningpolitik i och en ökad oro på de finansiella marknaderna. Den finansiella oron orsakades bl.a. av handelspolitiska spänningar mellan och , osäkerhet kring utträde ur den europeiska unionen, samt tecken på en avmattning i världsekonomin. Svenska kronan har historiskt visat tendenser till att försvagas då det blir oroligt på finansmarknaderna. Perioden utgör inget undantag och i många mindre ekonomier har växelkursen försvagats. ska jag lyfta fram att svensk ekonomi utvecklats starkt. Trots en osäker omvärld är ekonomiska utgångsläge gott. Ordning och reda råder i de offentliga finanserna, som har den lägsta statsskuldskvoten och den högsta sysselsättningsgraden .
frs · H612520 · 2019-04-17 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:520 av (KD) Planerad nedläggning av agronomprogrammet har frågat mig om jag och regeringen avser att agera för att bevara agronomutbildningen som ett fast program. Låt mig först påpeka att varje universitet och högskola ansvarar för vilka utbildningar de väljer att ge. Beslut om utbildningsutbud fattas bland annat utifrån bedömningar av studenternas efterfrågan och arbetsmarknadens behov. Universitet och högskolor har därmed långtgående frihet att styra över utbudet. Agronomer är eftertraktade på arbetsmarknaden och har på många sätt en viktig funktion att fylla i vår omställning till ett hållbart samhälle, inte minst med koppling till livsmedelsstrategins målsättningar. behöver fler agronomer men söktrycket till utbildningen har minskat . () har länge arbetat för att öka söktrycket och utbildningens attraktivitet. Inom ramen för det arbetet ser SLU över utbildningens upplägg och genomförande i syfte att öka attraktiviteten till utbildningen och därmed även öka antalet studerande. Jag har förstått att SLU är inne i en diskussionsperiod om vägen framåt för sina utbildningar, men att frågan om att ta bort agronom som yrkesexamen inte finns med i diskussionen. Jag följer med intresse det arbete som pågår på SLU för att öka attraktiviteten för utbildningen och därmed få fler utexaminerade agronomer.
frs · H612522 · 2019-04-17 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:522 av (S) Rättvis postservice har frågat mig hur jag avser att agera för att postservicen ska fungera rättvist i hela landet. Det är viktigt för både regeringen och att det finns en posttjänst av god kvalitet i hela landet. (Postnord) har därför i uppdrag att tillhandahålla en samhällsomfattande posttjänst. () utövar tillsyn över Postnord och andra postoperatörer och övervakar att dessa följer postlagen och andra till posttjänster hörande regelverk. Med stöd i postlagen utfärdar PTS allmänna råd för utdelning av post i och utanför tätort. Den del i de allmänna råden som gäller utdelning av post utanför tätort har inte förändrats sedan de första allmänna råden kom 2005, att postlådor ska placeras utmed brevbärarens färdväg är alltså ingen ny regel. har den totala brevvolymen minskat och det finns inga tecken på att volymminskningarna kommer att avstanna. Det gör att förutsättningarna på postmarknaden förändras och kommer fortsätta göra så. Även förutsättningarna för att tillhandahålla den samhällsomfattande posttjänsten förändras. Staten kräver att Postnord ska ansvara för den samhällsomfattande posttjänsten på ett företagsekonomiskt hållbart sätt och med kostnadstäckning. När det gäller kommun för dock PTS en dialog med Postnord om förändringarna av postutdelningen.
frs · H612523 · 2019-04-17 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:523 av (L) Säpos lista över kommuner som kan beröras av återvändare från IS har frågat mig när regeringen avser att presentera förslag till som underlättar informationsdelning mellan polisen, Säkerhetspolisen och kommunerna. I regeringens strategi mot terrorism, Förebygga, förhindra och försvåra – den svenska strategin mot terrorism (skr. 2014/15:146), fastslås att ett framgångsrikt förebyggande arbete mot terrorism förutsätter en fungerande samverkan mellan relevanta myndigheter och organisationer. I strategin konstaterar regeringen också att det, på det förebyggande området, är tydligt att aktörer som inte har uttalade uppdrag att arbeta mot terrorism har en central roll i arbetet med att motverka radikalisering och därmed förebygga terrorism. Det finns bl.a. verksamheter inom kommunerna som har avgörande funktioner i det förebyggande arbetet. En förutsättning för att det förebyggande arbetet mot terrorism ska bli framgångsrikt är att relevanta myndigheter och aktörer samverkar och får del av den information som krävs för att de ska kunna bidra i arbetet. har ett nära samarbete med kommuner i det övergripande arbetet med att förebygga terrorism och har tagit fram riktlinjer på området. Det finns också ett nära och ömsesidigt informationsutbyte mellan och Säkerhetspolisen. redovisade , på uppdrag av regeringen och i avvaktan på lagstiftningsarbetet, hur informationsutbytet vid samverkan mot terrorism inom ramen för befintlig lagstiftning kan utvecklas. En välfungerande samverkan förutsätter att det finns ett regelverk som gör det möjligt att utbyta information på ett effektivt och rättssäkert sätt. Regeringen ser det som mycket angeläget att nuvarande sekretesslagstiftning inte innebär omotiverade begränsningar i informationsutbytet mellan bl.a. polisen och relevanta verksamheter inom kommunerna. Det är också viktigt att berörda myndigheter och aktörer har kunskap om vilka åtgärder de kan vidta med anledning av den information som de tar del av. När det gäller kommunerna erbjuder Center mot våldsbejakande extremism stöd i det förebyggande arbetet. Yrkesverksamma på lokal nivå får genom centret vägledning i arbetet, t.ex. om hur de kan ta fram lägesbilder, tillämpa lagstiftningen och göra olika insatser. Centret erbjuder också hjälp och stöd till alla kommuner som behöver det gällande personer som har återvänt efter att ha stridit för IS eller andra våldsbejakande islamistiska grupperingar i och . Regeringen gav , som en del av den senaste överenskommelsen om åtgärder mot terrorism, en särskild utredare i uppdrag att utreda och lämna förslag till förändringar av de regler om sekretess och informationsutbyte som gäller för bland andra , och Transportstyrelsen i arbetet mot terrorism (dir. 2017:75). Syftet med uppdraget var att säkerställa att det finns förutsättningar för ett effektivt och rättssäkert informationsutbyte vid samverkan mot terrorism. Utredningens betänkande har remitterats och utredningens förslag bereds inom (SOU 2018:65).
frs · H612525 · 2019-04-17 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:525 av (M) Strandskydd vid byggda dammar har frågat mig om regeringen anser att det är rimligt att strandskyddsregler även ska gälla vid byggda dammar, och om regeringen avser att underlätta för byggnation vid byggda dammar. I samband med utvärderingar av strandskyddet, till exempel i redovisning av uppdraget att se över och föreslå ändringar i reglerna om landsbygdsutveckling i strandnära lägen, har det framförts att strandskydd kan påverka benägenheten att anlägga nya småvatten och våtmarker. i har även skrivit till regeringen och påtalat behov av att kunna upphäva strandskyddet eller inskränka dess omfattning vid anlagda småvatten och våtmarker. Regeringen avser att tillsätta en utredning om strandskyddet. Detta är en del av den överenskommelse som slutits mellan regeringspartierna, och Liberalerna, där det ingår att göra det möjligt att leva och bo på landsbygden, och det ska vara betydligt enklare att bygga strandnära i landsbygdsområden. Jag vill inte föregripa beredningen av vilka frågor som utredningen ska arbeta med.
frs · H612526 · 2019-04-17 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:526 av (M) har frågat mig om jag har kännedom om det omfattande arbete har för avsikt att lägga ned på skjutbanor och på skytteföreningarnas tävlingsverksamhet, och om så är fallet, anser jag att det är rimligt. Enligt bestämmelser i ordningslagen får skjutbanor som inte hör till Försvarsmakten användas endast efter tillstånd av . Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om utförande och besiktning av skjutbanor. har av regeringen bemyndigats att meddela föreskrifter om bl.a. utförande och besiktning av skjutbanor. Jag har informerats om att har haft dialogmöten med skyttesammanslutningarna angående frågan om ändrade föreskrifter och allmänna råd om utförande och besiktning av skjutbanor. Skyttesammanslutningarna kommer få möjlighet att yttra sig över föreskrifterna och allmänna råden innan de beslutas. Jag har därför inte för avsikt att vidta någon åtgärd med anledning av pågående översyn av aktuella föreskrifter och allmänna råd.
frs · H612527 · 2019-04-24 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:527 av (M) Aktivitetsansvaret har frågat mig om vilka initiativ jag tänker ta för att hjälpa de elever som riskerar att inte uppnå gymnasieexamen men inte heller omfattas av det kommunala aktivitetsansvaret. Jag och regeringen delar uppfattning att en slutförd gymnasieutbildning påtagligt ökar ungas möjligheter till arbete eller vidare studier. Av den anledningen föreslog regeringen i propositionen En gymnasieutbildning för alla (prop. 2017/18:183) en rad ändringar i skollagen (2010:800), som beslutade om (bet.2017/18:UbU23, rskr. 2017/18:309), i syfte att alla ungdomar ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning. Förändringarna innebär bl.a. att stöd ska ges med utgångspunkt i elevens utbildning i dess helhet, att information som behövs för att underlätta när elever byter skola ska lämnas från den skolenhet som eleven lämnar till den mottagande skolenheten och att varje elev i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan ska ha en som följer elevens kunskapsutveckling och studiesituation och som ska uppmärksamma om eleven behöver stöd. Vidare beslutades att rektorn ska ges ett förtydligat ansvar att utreda upprepad eller längre frånvaro och att kommunernas aktivitetsansvar ska justeras för att bli mer träffsäkert och inriktas mot de elever som behöver insatser allra mest. För de elever som inte är behöriga till ett nationellt gymnasieprogram och går ett introduktionsprogram genomförs en rad förbättringar. Bland annat ska utbildningsplanen förtydligas, eleverna ska ha rätt till en garanterad minsta undervisningstid och rätten att fullfölja utbildningen ska knytas till elevens individuella studieplan. Vissa av dessa skollagsändringar trädde i kraft och andra delar träder i kraft . Det är således för tidigt att kunna utläsa några effekter av förändringarna, men jag och regeringen kommer självklart att noga följa effekterna och vid behov överväga ytterligare åtgärder så att fler elever påbörjar och genomför sina gymnasiestudier.
frs · H612528 · 2019-04-24 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:528 av (M) Krav i gymnasieskolan har frågat mig om jag tänker vidta några åtgärder för att ge gymnasieskolan möjlighet att ställa fler krav. Jag vill börja med att framhålla vikten av att alla ungdomar ges möjligheter att fullfölja en utbildning i gymnasieskolan med så goda resultat som möjligt. En fullföljd gymnasieutbildning ger unga människor en förberedelse för vuxenlivet och bättre förutsättningar för anställningsbarhet. Trots att gymnasieskolan är frivillig påbörjar nästan alla elever en gymnasieutbildning efter avslutad grundskola. Det är dessvärre ett stort antal som inte når målen för utbildningen. Riskfaktorer för studiemisslyckanden är bl.a. hög frånvaro och att elever i behov av extra anpassningar och särskilt stöd inte ges det stöd de behöver. har 2018 beslutat i enlighet med de förslag om bättre stödstrukturer i gymnasieskolan som lämnades i propositionen En gymnasieutbildning för alla (prop. 2017/18:183). Ändringarna syftar till att förbättra kvaliteten i gymnasieutbildningen och till att fler elever fullföljer sina studier i gymnasieskolan, och omfattar bl.a. att alla elever i gymnasieskolan ska ha en , att en överlämning av uppgifter om eleven ska göras när det behövs för att underlätta vid t.ex. övergången från grundskola till gymnasieskola, och att rektors ansvar att utreda frånvaro förtydligas. Vissa av dessa skollagsändringar trädde i kraft och andra delar träder i kraft . Det är redan reglerat i skollagen att en elev i gymnasieskolan ska delta i den verksamhet som anordnas, om eleven inte har giltiga skäl att utebli. Rektorn ska också se till att elevens vårdnadshavare informeras om att eleven varit frånvarande. Enligt de beslutade ändringarna i skollagen ska rektorn också se till att frånvaro utreds skyndsamt. Brister i trygghet och studiero är ytterligare en riskfaktor för studiemisslyckanden. Regeringen har därför påbörjat ett arbete för att öka trygghet och studiero i svensk skola. De bestämmelser som finns i skollagen om att utbildningen ska utformas så att alla elever tillförsäkras en skolmiljö som präglas av trygghet och studiero ska efterlevas av alla huvudmän. Det är dock ett delat ansvar. Elever ska ställa höga krav på sin skolgång och skolan ska ställa höga krav på elever. Regeringen har för att betona elevers ansvar för sina studier beslutat om ändringar i läroplanen som bygger på förslag i betänkandet Samling för skolan (SOU 2017:35) och som träder i kraft . Ändringarna betonar vikten av att varje elev genom egen ansträngning tar ansvar för sitt eget lärande och visar respekt för, och hänsyn mot, skolans personal och andra elever. Regeringen vill med ändringarna ge bättre förutsättningar för en god arbets- och lärandemiljö för både elever och personal. Regeringen kommer vidare att ta fram en nationell plan för trygghet och studiero i skolan. I det arbetet ingår att se över de möjligheter som finns för disciplinära åtgärder, att införa ett mobiltelefonförbud i klassrummen och säkerställa ett fungerande regelverk för ett bra arbete med trygghet och studiero i skolan.