ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H711617 · 2019-12-11 00:00:00 — Fråga 2019/20:617 Hemligstämpling av svenska valresultat av (L) till Justitie- och migrationsminister (S) har beslutat att inte meddela prövningstillstånd i frågan om att lämna ut personvalsresultaten för valet till 1999. Därmed står det klart att inte kommer att lämna ut uppgifter om antalet personröster på ledande kandidater i detta allmänna val. Bakgrunden är att () är arkivmyndighet för valresultat före inrättande. Enligt 24 kap. 8 § första stycket offentlighets- och sekretesslagen gäller sekretess i sådan särskild verksamhet hos en myndighet som bedriver framställning av statistik för uppgift som avser en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden och som kan hänföras till den enskilde. SCB är en sådan statistikmyndighet och gör bedömningen att antalet personröster på en kandidat i ett allmänt val är en uppgift som kan hänföras till den enskilde. Eftersom den så kallade statistiksekretessen som huvudregel är absolut har SCB avslagit begäran om att få ta del av personvalsresultatet i det allmänna valet . Detta har prövats i samtliga rättsliga instanser. Därmed kan det dröja , det vill säga efter valet, innan sekretessen för valresultatet slutligen hävs. Det finns all anledning att se allvarligt på det inträffade. Det skadar tilltron till det demokratiska systemet att den rådande rättsordningen innebär att en del av valresultatet blir oåtkomligt i efterhand. Personvalet är en integrerad del av det svenska valsystemet, och det måste vara möjligt att få ta del av uppgifter om hur många röster som gavs och på vilka kandidater. Kort sagt: Det är den enskildes valhandling som ska vara hemlig, inte valresultatet. Jag vill därför fråga justitie- och migrationsminister : Vilka åtgärder kommer ministern och regeringen att vidta för att säkerställa att resultaten i allmänna val även i efterhand ska vara åtkomliga för journalister och allmänhet?
fr · H711618 · 2019-12-11 00:00:00 — Fråga 2019/20:618 Kommunernas ansvar för krisberedskap och totalförsvar av (M) till Statsrådet (S) ska ha förmåga till räddningstjänst under extrema påfrestningar , även vid höjd beredskap. För att klara det behövs fler tränade frivilliga som kan hjälpa till – fler händer och fötter. I MSB:s rapport beskrivs att kommunerna behöver inrätta fler räddningsvärn som kan bistå räddningstjänsterna vid till exempel omfattande skogsbränder och andra typer av naturolyckor. Detta är ett av många uppdrag som ligger på kommunerna. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet och regeringen att komma med en beskrivning av kommunernas totala ansvar inom totalförsvaret samt hur detta ska finansieras?
fr · H711619 · 2019-12-11 00:00:00 — Fråga 2019/20:619 Utsläpp av kväveoxid från dieselbilar av (V) till Infrastrukturminister (S) varnar i sin senaste rapport om luftföroreningar för att inte kommer att nå sina målsättningar om minskade utsläpp av kväveoxid. En bidragande orsak är försäljningen av dieselbilar som i verkligheten släpper ut långt mycket mer kväveoxid än vad som uppgetts i de formella testresultaten. Detta rör bland annat svensktillverkade Volvomodeller. skrev EU:s dåvarande industrikommissionär till infrastrukturminister och krävde åtgärder mot svenska dieselbilar som förvärrar den redan dåliga luftkvaliteten i stadsmiljöer. underlät infrastrukturministern att svara på brevet, och det var först efter påtryckningar från – som har granskat de svenska kväveoxidutsläppen i flera artiklar – som ministern svarade. Trots den långa väntetiden kunde infrastrukturministern inte presentera konkreta och effektiva åtgärder för att minska utsläppen av kväveoxid från den svenska bilflottan. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern att skyndsamt vidta åtgärder för att sänka kväveoxidutsläppen i den existerande bilparken?
fr · H711620 · 2019-12-11 00:00:00 — Fråga 2019/20:620 Trängselskatt av (SD) till Finansminister (S) I hade man en folkomröstning angående trängselskatten. Frågan som göteborgarna fick ta ställning till var: "Anser du att trängselskatten ska fortsätta i efter valet ?" En majoritet av göteborgarna, , röstade mot trängselskatten. Då folkomröstningar bara är rådgivande valde politikerna att inte verkställa göteborgarnas önskan att avskaffa trängselskatten. Trängselskatten i ska bekosta delar av det västsvenska paketet, , Marieholmstunneln och bland annat Västlänken. ligger det ett lagförslag från regeringen om att införa trängselskatt i Marieholmstunneln, en tunnel som byggs för att avlasta trafiken i Tingstadstunneln. Tunneln länkar samman de viktiga genomfartslederna E20, E6, E45 och Lundbyleden. Anslutningen mellan E20 och E45, Partihallsförbindelsen, ”Röde Orm”, är redan klar att anslutas till tunneln. Marieholmstunneln förbättrar framkomligheten i regionen och minskar sårbarheten i trafiksystemet väsentligt, då Tingstadstunneln har tung trafik och är känslig för störningar. Med tanke på Marieholmstunnelns avlastande infrastruktur är det underligt att man väljer att föreslå trängselskatt på densamma. Min fråga till finansminister lyder: Varför väljer ministern och regeringen att lägga fram ett lagförslag om trängselskatt i Marieholmstunneln när den byggs för att avlasta dagens infrastruktur?
fr · H711621 · 2019-12-11 00:00:00 — Fråga 2019/20:621 En avveckling av trängselskatten av (SD) till Finansminister (S) Trängselskatten i och infördes för att delfinansiera infrastrukturprojekt, bland annat Västsvenska paketet och Förbifart . Som göteborgare och riksdagsman får jag ofta denna fråga av medborgare: "När kommer trängselskatten att avvecklas?" Jag passar frågan vidare till finansminister : När avser ministern och regeringen att avveckla trängselskatten i och ?
fr · H711622 · 2019-12-11 00:00:00 — Fråga 2019/20:622 Palestinier i av (S) till Utrikesminister (S) Palestinierna är flyktingar både i sitt eget land och utomlands. Deras situation är sämre än någonsin, och allt är en konsekvens av den israeliska ockupationen av . Av den palestinska befolkning som bor utomlands, den palestinska diasporan, uppges mer än hälften vara statslösa, alltså utan medborgarskap i något land. Flest – över 3 miljoner av diasporans befolkning – bor i , och i och finns vardera en halv miljon. Utanför är kanske situationen i värst numera. Det råder yrkesförbud för mer än 60 yrken för palestinierna. De kan inte längre köpa mark eller fastigheter. De som har köpt mark eller fastigheter tidigare får inte låta dem gå i arv till barnen. En libanesisk kvinna får inte ge sitt medborgarskap till sina barn. Palestinierna i måste söka arbetstillstånd även om de är födda i landet. Det råder fattigdom, hög arbetslöshet, fysisk ohälsa och stor hopplöshet bland de palestinska flyktingarna i världen, och i känner de sig helt bortglömda. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Vad kan ministern och regeringen göra för att förbättra palestiniernas situation i världen och i synnerhet i ?
fr · H711623 · 2019-12-12 00:00:00 — Fråga 2019/20:623 Jordbävningen i av (KD) till Utrikesminister (S) Vi är många som känner sorg för den naturkatastrof som har drabbat . känner vi glädje för att så många har agerat och ställt upp i den akuta krisen. går dock , som är ett av fattigaste länder, in i nästa fas, en fas som kommer att präglas av behovet av att återuppbygga det som naturen har raserat. Jag vill ställa följande fråga till utrikesminister : Vad kommer utrikesministern och regeringen att göra för att som enskilt land skall bistå , och hur verkar för att EU skall bidra till att stötta i uppbyggnadsfasen?
fr · H711625 · 2019-12-13 00:00:00 — Fråga 2019/20:625 Sekretesslagstiftningen av (L) till Justitie- och migrationsminister (S) blir svensk lag. Barnets rätt och intresse betonas. En annan viktig lag för utsatta barn är offentlighets- och sekretesslagen. I praktiskt arbete för att skydda barn är sekretessavvägningar mellan barns och vuxnas intresse, skydd eller risk högst verkliga, och denna lagstiftning och dess avvägningar får därmed konsekvenser för människors verkliga liv: Får en förskola antyda för en skola att ett barn som ska börja förskoleklass eventuellt far illa? Vilka myndigheter får kommunicera med varandra för att skydda ett barn som återvänder till efter att ha levt med Islamiska staten? När får kommunala nämnder utlämna uppgifter om ett barn till varandra? Får berätta för häktespersonal att ett barn skulle ta skada av att träffa sin förälder i häktet? Svaren på dessa frågor kan ha stor inverkan på ett barns liv, och de är ingalunda enkla. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Kan regeringen överväga att se över gällande sekretesslagstiftning?
fr · H711626 · 2019-12-13 00:00:00 — Fråga 2019/20:626 uppdrag av (SD) till Arbetsmarknadsminister (S) har i uppdrag att erbjuda jobb i en bra arbetsmiljö åt personer med funktionsnedsättning. Men vi kan nu ta del av uppgifter där kritik förs fram mot myndigheten gällande upphandling och vad som egentligen ingår i deras kärnuppdrag gällande vilka grupper som ska erbjudas anställning. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Tänker ministern vidta åtgärder för att komma till rätta med de problem som uppdagats på ?
fr · H711627 · 2019-12-13 00:00:00 — Fråga 2019/20:627 Nationella riktlinjer för förlossningsvård av (M) till Socialminister (S) Det pågår en mycket viktig diskussion gällande svensk förlossningsvård. När en svensk forskningsstudie genomförde en analys av om det var bättre för mamma och barn om förlossningen sattes igång eller föll de preliminära resultaten så tydligt ut att studien avbröts . Detta då det ansågs oetiskt att fortsätta forskningsstudien när resultaten var så tydliga. Tyvärr hann fem ofödda bebisar avlida i den grupp av mammor som i forskningsstudien lottats att sättas igång först . Resultaten av den svenska forskningsstudien visar preliminärt att fler barn överlevde vid tidigare igångsättning av förlossning. Studien visade vidare att det inte förekom någon ökning av antalet kejsarsnitt eller allvarliga komplikationer hos mammorna vars förlossning sattes igång i den tidiga gruppen, det vill säga . Det ska dock påpekas att studien ännu inte är färdiggranskad och publicerad i en vetenskaplig tidskrift. inställning är att tidigare ingångssättning inom förlossningsvården är en fråga för vårdens profession och för myndigheter. Svensk hälso- och sjukvård tar sin utgångspunkt i vetenskap och beprövad erfarenhet. Och de nationella riktlinjerna ska uppdateras och utvecklas när ny kunskap, ny forskning och nya erfarenheter tillkommer. Region har enligt uppgifter redan ändrat i sina riktlinjer. i har också ändrat sina riktlinjer. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga socialminister : Avser ministern att ta initiativ för att skyndsamt ge i uppdrag att nationellt se över riktlinjerna gällande tidigare igångsättning av förlossningar?
fr · H711628 · 2019-12-13 00:00:00 — Fråga 2019/20:628 Kunskap om sepsis av Acko Ankarberg (KD) till Socialminister (S) Sepsis drabbar ca 40 000 människor i . Det är alltså ganska vanligt, och det har också hög dödlighet. Ändå är kunskapen om sepsis inte tillräcklig. Sepsis har ofta ett akut förlopp, och tiden är avgörande för att få en bra utgång. Det innebär att hälso- och sjukvården behöver vara väl insatt i sepsis för att snabbt kunna sätta rätt diagnos. Exempelvis har Region utvecklat en snabb vårdkedja vid sepsislarm. Ett sådant arbetssätt ökar möjligheten till ett snabbt omhändertagande som får ett gott resultat. Det är nödvändigt att hälso- och sjukvården i hela landet kan utveckla de arbetssätt som är nödvändiga för att ge ett snabbt och korrekt omhändertagande vid sepsislarm. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : På vilket sätt säkerställer regeringen att hälso- och sjukvården har de kunskaper som krävs för att ge ett gott omhändertagande vid sepsis?
fr · H711629 · 2019-12-13 00:00:00 — Fråga 2019/20:629 Stämpelskatt på fartygsinteckningar av (KD) till Finansminister (S) Sjöfarten är ett förhållandevis klimatsmart transportsätt, och det är därför positivt att det finns en samsyn i svensk politik om att godstransporterna till havs ska öka. För att detta ska bli möjligt krävs bland annat en starkare svensk sjöfart med bättre konkurrenskraft och större handelsflotta. Det finns också säkerhetspolitiska skäl för att verka för en större handelsflotta. Att utöka och diversifiera den svenskflaggade flottan är nödvändigt för att kunna säkerställa de behov som kan finnas i händelse av en konflikt. Då krävs också en politik som underlättar för redare att flagga svenskt. Ett hinder för detta är stämpelskatten. Eftersom fartygsinvesteringar innebär stora kapitalinvesteringar är det i många fall helt nödvändigt att ta lån. Lånet tas hos ett kreditinstitut och kräver i sin tur en säkerhet. Säkerheten garanteras genom ett pantbrev, och vid utfärdande av pantbrev tas en särskild stämpelskatt på av beloppet ut. Då investeringsbeloppen uppgår till mycket stora summor, många , uppgår också stämpelskatten till betydande belopp. Dessutom fördyrar stämpelskatten de investeringar i klimatsmart teknik som alla vill se. Detta eftersom dyrare investeringar leder till större lån och därmed större pantbrev, och därmed också högre stämpelskatt. Systemet uppmuntrar alltså inte till investeringar utöver det som är absolut nödvändigt. I praktiken är alltså stämpelskatten en straffskatt på investeringar som varken underlättar för jobbskapande eller en klimatsmart teknisk utveckling. Mot bakgrund av detta vill jag fråga finansminister : Kommer ministern att ta initiativ till att ta bort stämpelskatten för fartygsinteckningar?
fr · H711630 · 2019-12-13 00:00:00 — Fråga 2019/20:630 Införande av skattereduktion i stödområde A och B av (M) till Finansminister (S) I regeringens budget aviseras att en skattereduktion för boende i kommuner i stödområde A och B ska införas. Skattereduktionen ska enligt regeringen träda i kraft . I budgetpropositionen anger regeringen att den avser att återkomma till med ett förslag som kan träda i kraft . Ännu har ingen lagtext presenterats i en proposition, vilket är nödvändigt för att driva igenom den specifika och mycket speciella skattereduktionen för enbart utvalda kommuner. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Hur och när avser ministern att presentera ett komplett förslag för att kunna verkställa skattereduktionen för stödområde A och B , eller kommer ministern att skjuta upp skattereduktionens införande?
fr · H711631 · 2019-12-13 00:00:00 — Fråga 2019/20:631 Jordbävningen i av (S) till Utrikesminister (S) Vi är många som känner sorg över den naturkatastrof som har drabbat . känner vi glädje över att så många har agerat och ställt upp i den akuta krisen. går dock , som är ett av fattigaste länder, in i nästa fas, en fas som kommer att präglas av behovet att återuppbygga det som naturen har raserat. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Vad kommer regeringen att göra för att vi som enskilt land ska bistå , och vad gör vi för att EU ska bidra till att stötta i uppbyggnadsfasen?
fr · H711632 · 2019-12-13 00:00:00 — Fråga 2019/20:632 konsumentvägledning av (SD) till Statsrådet (S) presenterade Konsumenter, i sin tidning , resultatet av den granskning de gjort av landets kommuner. Granskningen baseras på statistik från , länsstyrelserna och och man har bland annat tittat på konsumenternas möjlighet till vägledning och skuldrådgivning. Resultatet visar att skillnaderna är stora mellan olika kommuner där vinnaren, , toppar på betyget 84 av maximalt 100, och jumbon bara får 19 poäng. sticker ut och har fyra kommuner i topp sex. Men även inom länen kan tillgängligheten variera. Tjänsten Hallå konsument! – alltså den tjänst som tillhandahåller – är en bra första instans, men behövs en personlig kontakt och vilket kommunalt stöd du som konsument kan få beror alltså i allra högsta grad på vilken sida om kommungränsen du bor. Dessutom har den statliga tjänsten lett till att allt färre kommuner erbjuder konsumentvägledning. En fjärdedel av kommunerna erbjuder ingen hjälp alls. Med tanke på den dåliga ekonomiska situation som många kommuner befinner sig i är det inte orimligt att anta att åtgärder som inte är lagstadgade, såsom konsumentstöd, kan komma att minska ytterligare. Den utredning som Statskontoret gjort lämnar en del förslag på åtgärder till regeringen, bland annat att se över om konsumentvägledning ska vara frivilligt eller hur man på andra sätt kan tydliggöra vägledningens syfte. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur avser statsrådet att arbeta för att säkerställa ett likvärdigt stöd till konsumenter i hela landet, oavsett i vilken kommun man bor?
fr · H711633 · 2019-12-13 00:00:00 — Fråga 2019/20:633 Förhållningssätt till skuldsatta företag av (SD) till Statsrådet (S) Det finns stora behov av regler och tydligare rutiner för hur statlig och offentlig verksamhet ska förhålla sig till skuldsatta företag och till företag i konkurs. har gjort ett julklappsinköp till sina anställda i miljonklassen. Inköpet gjordes från ett bolag som har en skatteskuld och som dessutom är begärt i konkurs. Hur en upphandling med ett restfört bolag kan göras av en myndighet som arbetar för en sund konkurrens i samhället är svårt att förstå. har dessutom en tjänst på sin hemsida som vänder sig till företag som ska upphandla varor och tjänster. Där uppmanar : ”Ställ krav i upphandlingen” och ”Stöd vid offentlig upphandling”. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Avser regeringen att ge de statliga verksamheterna riktlinjer för hur de ska förhålla sig till företag som har skulder hos eller är försatta i konkurs?
fr · H711634 · 2019-12-13 00:00:00 — Fråga 2019/20:634 Konsumentskydd vid köp av programpaket av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) I en konflikt mellan delstatligt ägda TV4-gruppen och Comhem så har TV4-gruppens kanaler släckts ned för flera miljoner svenskar. Bakgrunden till konflikten är att ägaren av Comhem anser att ägaren av TV4-gruppen, , vill gynna sitt eget nät. Oavsett bakgrunden till konflikten så väcker det frågan om konsumentskyddet vid köp av programpaket av distributionsföretag. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Anser ministern att konsumentskyddet är tillfredsställande eller att det behöver förändras?
fr · H711635 · 2019-12-16 00:00:00 — Fråga 2019/20:635 Polisens redovisning av statistik av (M) till Statsrådet (S) har rapporterat om att polisen satsar på snabbutredda ärenden för att bättra på statistiken. Enligt prioriteras till och med pinnjakten framför Operation Rimfrost i . Det är mycket oroande när den här typen av uppgifter kommer från flera håll inom . Ytterst är detta en fråga om hur regeringen styr myndigheten mot de resultat som man vill uppnå. I grund och botten är det bra att myndigheter behöver redovisa statistik. Det är en viktig del för allmänhetens insyn i polisens verksamhet. Problematiken i det här avseendet handlar dock främst om vilka politiska krav som ställs samt att polisen inte har tillräckliga resurser. Befolkningen har ökat, men vi har i princip inte fler poliser än . befinner sig den grova brottsligheten på rekordnivåer där skjutningar och sprängningar sker i stort sett . uppfattning är att polisen ska vara dimensionerad för att klara hela sitt kärnuppdrag, oavsett om det handlar om Operation Rimfrost eller om utredning av annan allvarlig brottslighet. Bekämpningen av den grova brottsligheten får aldrig tvingas stå tillbaka för att polisens statistik ska se bra ut. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Stämmer de här uppgifterna om polisens pinnjakt, och avser statsrådet i så fall att vidta några åtgärder mot bakgrund av dessa uppgifter?
fr · H711636 · 2019-12-16 00:00:00 — Fråga 2019/20:636 Gymnasielagen och bestämmelsen om ställning som varaktigt bosatt av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Genom den så kallade gymnasielagen har 7 000 ungdomar som alla har fått avslag på sin asylansökan fått möjlighet till uppehållstillstånd för gymnasiestudier. väcks frågan om 5 a kap. 1 § utlänningslagen, det vill säga bestämmelsen om ställning som varaktigt bosatt i , är tillämpbar. Av nämnda bestämmelse framgår att vistelse av tillfälliga skäl eller för studier inte räknas. Detta framgår även av . Asylrättscentrum har i en analys () skrivit att rättsläget är osäkert eftersom syftet med gymnasielagen har varit att ge ungdomarna möjlighet till etablering, det vill säga bosättning av varaktig karaktär. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Är det ministerns uppfattning att syftet med gymnasielagen har varit att ge berörda ungdomar en vistelse av tillfällig eller av varaktig karaktär, och avser ministern att tydliggöra lagens syfte?
fr · H711637 · 2019-12-16 00:00:00 — Fråga 2019/20:637 Sillfisket i av (M) till Statsrådet (S) ”Det blir ingen sill .” Det sa vd:n för , med 120 anställda, i samband med konferensen i . Uttalandet gjordes då han under konferensen blev varse att ett stopp för sillfiske kommer att bli ett faktum i områdena 25 och 26 , samt i område 24. Beredningsindustrin drabbas till följd av ett motsvarande fiskestopp för yrkesfiskarna. Under konferensen var vi många som blev förvånade över informationen. Det var dessutom ytterst illavarslande och anmärkningsvärt att varken yrkesfiskare eller beredningsindustri hade fått information om saken tidigare, vare sig mejl- eller brevledes, utan ska behöva få del av informationen under en konferens. Det är under all kritik. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga statsrådet : Kommer sillfisket i att stängas maj–augusti, och vilka åtgärder kommer statsrådet att vidta för att minimera den ekonomiska skadan för berörd fiskenäring?
fr · H711638 · 2019-12-16 00:00:00 — Fråga 2019/20:638 Regionala skillnader i hjärtvård av (M) till Socialminister (S) Enligt en ny kartläggning av Hjärt-Lungfonden växer nu de geografiska skillnaderna i gällande risken att dö i hjärtinfarkt. Det är mer än en dubbelt så stor risk att dö i hjärtinfarkt om man bor i jämfört med om man bor i . Därtill ökar skillnaderna mellan de olika regionerna i . Det är hoppfullt och glädjande att dödligheten i hjärtinfarkt mer än halverats. Det är oerhört goda resultat. är det djupt oroande att skillnaderna ökar mycket kraftigt avseende risken att dö i hjärtinfarkt mellan olika regioner i . var skillnaden i risk att dö i hjärtinfarkt mellan och . Hjärt-Lungfondens nya kartläggning visar att denna skillnad nu ökat till mellan samma regioner. driver förslaget att det ska tas fram en nationell handlingsplan i syfte att stärka hjärt-kärlsjukvården i . Det handlar bland annat om att stärka forskningen, att långsiktigt säkerställa det gällande hjärt-kärlsjukdomar och att där så krävs ytterligare koncentrera högspecialiserad hjärt-kärlsjukvård. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga socialminister : Vilka konkreta åtgärder på nationell nivå avser ministern att vidta för att kraftigt minska de regionala skillnaderna inom hjärt-kärlsjukvården?
fr · H711639 · 2019-12-16 00:00:00 — Fråga 2019/20:639 Postmarknaden av (C) till Statsrådet (S) Postmarknaden genomgår en förändring där minskade volymer brev skickas, och skickas allt fler paket. Mycket av detta kan härledas till digitaliseringen och till e-handeln. är det viktigt att kunna fortsätta att tillhandahålla service i form av en fungerade postmarknad över hela landet. utredning Som ett brev på posten presenterade ett antal åtgärder för hur postmarknaden framöver skulle kunna utvecklas. Åtgärder som är genomförda är bland annat ett slopat krav på övernattsbefordran samt att portot kommer att höjas. presenterade Arena för framtidens distribution rapporten postmodern framtid, med ett antal åtgärder för denna framtid. Denna rapport är också överlämnad till Infrastrukturdepartementet. Min fråga till statsrådet blir då: Vad avser statsrådet att göra med rapporten postmodern framtid?