ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H212745 · 2019-01-25 00:00:00 — Dnr Ju2015/05714/ Dnr Ju2015/05789/ Svar på fråga 2014/15:745 av (M) Handläggningstider för vapenlicens, samt fråga 2014/15:752 av (M) Kortare handläggningstider för vapenlicens har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen avser att vidta för att säkerställa att handläggning av ansökningar om vapentillstånd lever upp till förvaltningslagens krav på snabbhet. Vidare har frågat om jag och regeringen kommer följa tillkännagivande om att se över regelverket för hantering av vapenlicenser eller vilka andra åtgärder jag ämnar vidta för att säkerställa att handläggningstider för vapenlicensärenden kortas. Jag instämmer i att handläggningstiderna i ärenden om vapentillstånd varit långa . De har även varierat alltför mycket över landet. handläggning av ansökningar om vapenlicens ska inte i onödan försvåra utövandet av jakt och målskytte. måste handläggningen förhindra att vapen kommer till brottslig användning. Kortare handläggningstider får aldrig prioriteras på bekostnad av den prövning som är nödvändig för att undvika att vapen missbrukas. Den nya har bättre förutsättningar att uppnå ett effektivare och enhetligare arbete med ärenden om vapentillstånd. Mot bakgrund av den kritik som framkommit finns dock behov av att analysera de långa handläggningstiderna och orsakerna till dessa. Det finns dessutom behov av att identifiera framgångsfaktorer och omsätta dessa i rutiner som leder till kortare handläggningstider. Regeringen har därför gett i uppdrag att redovisa och utveckla arbetet med hanteringen av vapentillstånd. I uppdraget ingår bland annat att redovisa olika faktorers påverkan på handläggningstiderna, genomföra rutiner för ett effektivt och rättsäkert arbete samt säkerställa att hanteringen av vapentillstånd är enhetlig inom . Uppdraget ska delredovisas . Delredovisningen ska omfatta en beskrivning av hur handläggningstiderna har utvecklats och en analys av denna utveckling. Dessutom ska de identifierade framgångsfaktorerna redovisas. Uppdraget ska slutredovisas . Av slutredovisningen ska framgå vilka åtgärder som vidtagits för att göra handläggningen av vapentillstånd mer effektiv och enhetlig inom , vilka resultat som har uppnåtts samt vilka långsiktiga rutiner som genomförts och varför. Jag ser fram emot redovisningar och den effekt åtgärder kan förväntas ha på handläggningstiderna i ärenden om vapentillstånd.
frs · H212752 · 2019-01-25 00:00:00 — Dnr Ju2015/05714/ Dnr Ju2015/05789/ Svar på fråga 2014/15:745 av (M) Handläggningstider för vapenlicens, samt fråga 2014/15:752 av (M) Kortare handläggningstider för vapenlicens har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen avser att vidta för att säkerställa att handläggning av ansökningar om vapentillstånd lever upp till förvaltningslagens krav på snabbhet. Vidare har frågat om jag och regeringen kommer följa tillkännagivande om att se över regelverket för hantering av vapenlicenser eller vilka andra åtgärder jag ämnar vidta för att säkerställa att handläggningstider för vapenlicensärenden kortas. Jag instämmer i att handläggningstiderna i ärenden om vapentillstånd varit långa . De har även varierat alltför mycket över landet. handläggning av ansökningar om vapenlicens ska inte i onödan försvåra utövandet av jakt och målskytte. måste handläggningen förhindra att vapen kommer till brottslig användning. Kortare handläggningstider får aldrig prioriteras på bekostnad av den prövning som är nödvändig för att undvika att vapen missbrukas. Den nya har bättre förutsättningar att uppnå ett effektivare och enhetligare arbete med ärenden om vapentillstånd. Mot bakgrund av den kritik som framkommit finns dock behov av att analysera de långa handläggningstiderna och orsakerna till dessa. Det finns dessutom behov av att identifiera framgångsfaktorer och omsätta dessa i rutiner som leder till kortare handläggningstider. Regeringen har därför gett i uppdrag att redovisa och utveckla arbetet med hanteringen av vapentillstånd. I uppdraget ingår bland annat att redovisa olika faktorers påverkan på handläggningstiderna, genomföra rutiner för ett effektivt och rättsäkert arbete samt säkerställa att hanteringen av vapentillstånd är enhetlig inom . Uppdraget ska delredovisas . Delredovisningen ska omfatta en beskrivning av hur handläggningstiderna har utvecklats och en analys av denna utveckling. Dessutom ska de identifierade framgångsfaktorerna redovisas. Uppdraget ska slutredovisas . Av slutredovisningen ska framgå vilka åtgärder som vidtagits för att göra handläggningen av vapentillstånd mer effektiv och enhetlig inom , vilka resultat som har uppnåtts samt vilka långsiktiga rutiner som genomförts och varför. Jag ser fram emot redovisningar och den effekt åtgärder kan förväntas ha på handläggningstiderna i ärenden om vapentillstånd.
frs · H4121020 · 2019-01-25 00:00:00 — Dnr M2017/00637/Kl M2017/00640/Kl Ministern för internationellt utvecklingssamarbete och klimat samt vice statsministern Svar på frågorna 2016/17:1020 av (M) Värnande av det svenska självbestämmandet över skogen och 2016/17:1024 av (C) Regeringens ståndpunkt i frågan om skogen och LULUCF har ställt en fråga till mig om vilka stånd-punkter och synpunkter de svenska representanterna fört fram i sam-band med rådsarbetsgrupperna då LULUCF har behandlats. har ställt en fråga till om regeringens ståndpunkt gällande hur och var referensvärdena för skogen ska sättas, och varför regeringen inte tydligare hävdat det mandat man har fått av att värna om det nationella självbestämmandet i skogsfrågor. Arbetet i regeringen är så fördelat att det är jag som ska besvara dessa två frågor. Regeringen är angelägen om att arbeta i enlighet med mandat och att värna den breda samsyn som finns i kring att ska vara ledande i klimatarbetet. Genomförandet av måste också bidra till genomförandet av Agenda 2030 och de globala målen för hållbar utveckling. I förhandlingarna om till 2030 är det viktigt att värna en hög ambitionsnivå, som det inte får hindra möjligheter till en långsiktigt ökad och hållbar produktion av bioenergi, livsmedel och fossilsnåla material från jord- och skogsbruket, eller insatser för biologisk mångfald. Regeringen delar och syn att det svenska självbestämmandet i skogsfrågor är viktigt att värna. Den linje som regering och riksdag kommit överens har varit tydligt återgiven i instruktioner till de svenska representanterna i förhandlingarna och det är den linje som framförts vid ett flertal tillfällen då frågor som rör skogsbruket i LULUCF-förordningen har varit uppe för diskussion i rådets arbetsgrupp. Reger-ingen arbetar aktivt och analyserar hur beslutsfarandet bör utformas för att behålla den nationella bestämmanderätten över referensnivån som det säkerställs att alla länder använder en ändamålsenlig metodik som säkerställer att inte ambitionsnivån undermineras.
frs · H4121024 · 2019-01-25 00:00:00 — Dnr M2017/00637/Kl M2017/00640/Kl Ministern för internationellt utvecklingssamarbete och klimat samt vice statsministern Svar på frågorna 2016/17:1020 av (M) Värnande av det svenska självbestämmandet över skogen och 2016/17:1024 av (C) Regeringens ståndpunkt i frågan om skogen och LULUCF har ställt en fråga till mig om vilka stånd-punkter och synpunkter de svenska representanterna fört fram i sam-band med rådsarbetsgrupperna då LULUCF har behandlats. har ställt en fråga till om regeringens ståndpunkt gällande hur och var referensvärdena för skogen ska sättas, och varför regeringen inte tydligare hävdat det mandat man har fått av att värna om det nationella självbestämmandet i skogsfrågor. Arbetet i regeringen är så fördelat att det är jag som ska besvara dessa två frågor. Regeringen är angelägen om att arbeta i enlighet med mandat och att värna den breda samsyn som finns i kring att ska vara ledande i klimatarbetet. Genomförandet av måste också bidra till genomförandet av Agenda 2030 och de globala målen för hållbar utveckling. I förhandlingarna om till 2030 är det viktigt att värna en hög ambitionsnivå, som det inte får hindra möjligheter till en långsiktigt ökad och hållbar produktion av bioenergi, livsmedel och fossilsnåla material från jord- och skogsbruket, eller insatser för biologisk mångfald. Regeringen delar och syn att det svenska självbestämmandet i skogsfrågor är viktigt att värna. Den linje som regering och riksdag kommit överens har varit tydligt återgiven i instruktioner till de svenska representanterna i förhandlingarna och det är den linje som framförts vid ett flertal tillfällen då frågor som rör skogsbruket i LULUCF-förordningen har varit uppe för diskussion i rådets arbetsgrupp. Reger-ingen arbetar aktivt och analyserar hur beslutsfarandet bör utformas för att behålla den nationella bestämmanderätten över referensnivån som det säkerställs att alla länder använder en ändamålsenlig metodik som säkerställer att inte ambitionsnivån undermineras.
frs · H4121089 · 2019-01-25 00:00:00 — Dnr M2017/00770/Kl M2017/00771/Kl Svar på frågorna 2016/17:1089 av (M) Minskning av antalet bilar och 2016/17:1090 av (M) Hållbart antal bilar har frågat mig på vilket sätt jag avser att arbeta för att antalet bilar i ska minska till ett antal som jag anser vara hållbart samt hur många bilar det enligt mig finns plats för . Regeringens ambition är att ska bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer. Alla politikområden måste bidra till att klara de stora utmaningarna. Transportsektorns miljöpåverkan och utsläpp måste minska kraftigt för att ska nå sina miljö- och klimatmål samt de internationella åtaganden som följer av . I den proposition om ett klimatpolitiskt ramverk som regeringen lämnat till föreslås att växthusgasutsläppen från inrikes transporter (förutom inrikes luftfart som ingår i EU:s utsläppshandelssystem, EU ETS) ska minska utsläppen jämfört med . Förslaget till utsläppsmål för inrikes transporter är ett mål som förutsätter mycket kraftiga trendbrott jämfört med utvecklingen fram till . krävs en fortsatt snabb teknisk utveckling av fordon och drivmedel som möjliggör en substitution av fossildrivna transporter för att målen ska kunna nås. Två viktiga förslag för att nå 2030-målet har precis remitterats. Bränslebytet och ett bonus-malus-system för nya lätta fordon. Parallellt med fokus på fordon och bränslen behövs även ett ökat fokus på att ändra resvanor samt att effektivisera och optimera transporter och användningen av existerande infrastruktur. Förutsättningarna att välja gång, cykel och kollektivtrafik framför bilen måste stärkas. Det är i städerna det finns de bästa förutsättningarna för en sådan omställning. Därför har regeringen förstärkt stadsmiljöavtalen som just syftar till att öka andelen persontransporter i städer med kollektivtrafik, gång och cykel. Satsningen utvidgas nu till att även gälla investeringar i cykelinfrastruktur. Stadsmiljöavtalen blir därmed ett ännu bättre verktyg för att nå miljömålen och en attraktiv stadsmiljö. Regeringen avser att återkomma med förslag för att fortsätta minska utsläppen från transportsektorn.
frs · H4121090 · 2019-01-25 00:00:00 — Dnr M2017/00770/Kl M2017/00771/Kl Svar på frågorna 2016/17:1089 av (M) Minskning av antalet bilar och 2016/17:1090 av (M) Hållbart antal bilar har frågat mig på vilket sätt jag avser att arbeta för att antalet bilar i ska minska till ett antal som jag anser vara hållbart samt hur många bilar det enligt mig finns plats för . Regeringens ambition är att ska bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer. Alla politikområden måste bidra till att klara de stora utmaningarna. Transportsektorns miljöpåverkan och utsläpp måste minska kraftigt för att ska nå sina miljö- och klimatmål samt de internationella åtaganden som följer av . I den proposition om ett klimatpolitiskt ramverk som regeringen lämnat till föreslås att växthusgasutsläppen från inrikes transporter (förutom inrikes luftfart som ingår i EU:s utsläppshandelssystem, EU ETS) ska minska utsläppen jämfört med . Förslaget till utsläppsmål för inrikes transporter är ett mål som förutsätter mycket kraftiga trendbrott jämfört med utvecklingen fram till . krävs en fortsatt snabb teknisk utveckling av fordon och drivmedel som möjliggör en substitution av fossildrivna transporter för att målen ska kunna nås. Två viktiga förslag för att nå 2030-målet har precis remitterats. Bränslebytet och ett bonus-malus-system för nya lätta fordon. Parallellt med fokus på fordon och bränslen behövs även ett ökat fokus på att ändra resvanor samt att effektivisera och optimera transporter och användningen av existerande infrastruktur. Förutsättningarna att välja gång, cykel och kollektivtrafik framför bilen måste stärkas. Det är i städerna det finns de bästa förutsättningarna för en sådan omställning. Därför har regeringen förstärkt stadsmiljöavtalen som just syftar till att öka andelen persontransporter i städer med kollektivtrafik, gång och cykel. Satsningen utvidgas nu till att även gälla investeringar i cykelinfrastruktur. Stadsmiljöavtalen blir därmed ett ännu bättre verktyg för att nå miljömålen och en attraktiv stadsmiljö. Regeringen avser att återkomma med förslag för att fortsätta minska utsläppen från transportsektorn.
frs · H4121103 · 2019-01-25 00:00:00 — Dnr M2017/00768/Kl M2017/00781/Kl Ministern för internationellt utvecklingssamarbete och klimat samt vice statsministern Svar på frågorna 2016/17:1103 av (M) Arbetet i för att säkra det svenska självbestämmandet över skogen och 2016/17:1109 av (C) Referensnivåer för LULUCF (M) har frågat mig på vilket sätt jag och regeringen aktivt föreslagit alternativ till kommissionens ursprungliga förslag om referensvärden, och vilka länder samarbetar med för att säkerställa att avverkningsnivåer även förblir en fråga för svenskt självbestämmande. (C) har frågat mig hur regeringen verkar för att säkerställa att kriterierna för sättande av referensnivån inte gör att ett hållbart nyttjande av skogen måste bokföras som ett utsläpp. Som jag redogjort för, senast i Miljö- och jordbruksutskottet , så agerar regeringen utifrån positionen från . har ett etablerat samarbete med många medlemsländer och bygger vidare på detta i de olika frågeställningar som aktualiseras av förslagen till ansvarsfördelning (ESR) och LULUCF-förordningar. Regeringen anser att avverkningsnivåer är något medlemsländerna ska bestämma över själva, liksom att det är medlemsländerna själva som beräknar och beslutar sina referensnivåer. För att ska kunna försvara både en hög klimatambition och miljöintegritet i , liksom vårt nationella självbestämmande i skogsfrågor kommer vi med utgångspunkt i de mandat vi har och får från att utveckla förslag och söka stöd hos likasinnade. Detta handlar bland annat om reglerna för hur referensnivåer ska beräknas och beslutas, liksom för hur bokförda utsläppsminskningar inom LULUCF kan användas för måluppfyllelse för utsläpp som omfattas av ansvarsfördelningsförordningen (ESR).
frs · H4121106 · 2019-01-25 00:00:00 — N2017/02242/SUBT N2017/02281/SUBT Svar på skriftlig fråga 2016/17:1106 av (C) Fjärrstyrning av flygtrafik och skriftlig fråga 2016/17:1107 Fjärrstyrd flygledning av (M) har frågat mig vilka åtgärder och initiativ jag är beredd att vidta med anledning av de i frågan anförda problemen och frågeställningarna kring fjärrstyrning av flygtrafiken. De problem och frågeställningar som anför är centralisering av jobb till , oro hos bl.a. flygledarnas fackliga organisation och att generaldirektören för vid sidan om sitt uppdrag är styrelseledamot för . har frågat mig hur jag motiverar en flytt av flygledartjänster från till och att det inte längre ska finnas en fysisk flygledarfunktion på plats i . Eftersom båda frågorna berör fjärrstyrd flygledning, väljer jag att besvara dem i ett sammanhang. Jag svarade på en interpellation i samma ämne att det är det statligt ägda bolaget och dess ledning som fattar beslut om hur bolagets verksamhet ska bedrivas, både för och för bolagets övriga flygplatser. Det gäller därmed också som frågar om. Dessa beslut fattar bolaget utifrån sitt uppdrag från sin ägare, svenska staten, i syfte att främja bolagets verksamhet. bekostar själv sin verksamhet, sin infrastruktur och sina investeringar. är leverantör av flygtrafikledningstjänster till . Den diskussion som förekommer mellan och om fjärrstyrd flygtrafikledning är alltså inte föremål för regeringsbeslut utan ett avtal mellan beställare och leverantör. Regeringen redovisar i en skrivelse till hur förvaltningen av de statliga bolagen hanterats . Vad gäller roll i kan jag konstatera att är delägare i bolaget och att i kraft av sitt ägande har representation i bolagets styrelse. Enligt muntlig information från kommer man att säkerställa att inte samma personer som har en roll i upphandlingar av den berörda tekniken för myndighetens räkning också sitter i intressebolagets styrelse. Fjärrstyrd flygtrafikledning innebär att verksamheten vid en flygplats effektiviseras och förutsättningar ges för ökad säkerhet och samordning. Detta kan stärka och utveckla flygplatsen. Tekniken ger också en väsentlig potential för redundanskapacitet och skapar bättre förutsättningar att klara eventuella störningar. Det finns alltså stora fördelar med den nya tekniken, inte minst för att värna jobb i de berörda regionerna. Ny teknik måste naturligtvis införas på ett säkert sätt och i dialog med dem som berörs. Ansvaret för att införande av fjärrstyrd flygledning kan ske på ett säkert sätt ligger på berörda bolag och myndigheter och är inom ramen för gällande regelverk föremål för Transportstyrelsens godkännande och tillsyn. Jag har också fått muntlig information om att för sin del för en kontinuerlig dialog både med personalorganisationerna och med lokala myndigheter och intressenter i frågan om fjärrstyrd flygtrafikledning.
frs · H4121107 · 2019-01-25 00:00:00 — N2017/02242/SUBT N2017/02281/SUBT Svar på skriftlig fråga 2016/17:1106 av (C) Fjärrstyrning av flygtrafik och skriftlig fråga 2016/17:1107 Fjärrstyrd flygledning av (M) har frågat mig vilka åtgärder och initiativ jag är beredd att vidta med anledning av de i frågan anförda problemen och frågeställningarna kring fjärrstyrning av flygtrafiken. De problem och frågeställningar som anför är centralisering av jobb till , oro hos bl.a. flygledarnas fackliga organisation och att generaldirektören för vid sidan om sitt uppdrag är styrelseledamot för . har frågat mig hur jag motiverar en flytt av flygledartjänster från till och att det inte längre ska finnas en fysisk flygledarfunktion på plats i . Eftersom båda frågorna berör fjärrstyrd flygledning, väljer jag att besvara dem i ett sammanhang. Jag svarade på en interpellation i samma ämne att det är det statligt ägda bolaget och dess ledning som fattar beslut om hur bolagets verksamhet ska bedrivas, både för och för bolagets övriga flygplatser. Det gäller därmed också som frågar om. Dessa beslut fattar bolaget utifrån sitt uppdrag från sin ägare, svenska staten, i syfte att främja bolagets verksamhet. bekostar själv sin verksamhet, sin infrastruktur och sina investeringar. är leverantör av flygtrafikledningstjänster till . Den diskussion som förekommer mellan och om fjärrstyrd flygtrafikledning är alltså inte föremål för regeringsbeslut utan ett avtal mellan beställare och leverantör. Regeringen redovisar i en skrivelse till hur förvaltningen av de statliga bolagen hanterats . Vad gäller roll i kan jag konstatera att är delägare i bolaget och att i kraft av sitt ägande har representation i bolagets styrelse. Enligt muntlig information från kommer man att säkerställa att inte samma personer som har en roll i upphandlingar av den berörda tekniken för myndighetens räkning också sitter i intressebolagets styrelse. Fjärrstyrd flygtrafikledning innebär att verksamheten vid en flygplats effektiviseras och förutsättningar ges för ökad säkerhet och samordning. Detta kan stärka och utveckla flygplatsen. Tekniken ger också en väsentlig potential för redundanskapacitet och skapar bättre förutsättningar att klara eventuella störningar. Det finns alltså stora fördelar med den nya tekniken, inte minst för att värna jobb i de berörda regionerna. Ny teknik måste naturligtvis införas på ett säkert sätt och i dialog med dem som berörs. Ansvaret för att införande av fjärrstyrd flygledning kan ske på ett säkert sätt ligger på berörda bolag och myndigheter och är inom ramen för gällande regelverk föremål för Transportstyrelsens godkännande och tillsyn. Jag har också fått muntlig information om att för sin del för en kontinuerlig dialog både med personalorganisationerna och med lokala myndigheter och intressenter i frågan om fjärrstyrd flygtrafikledning.
frs · H4121109 · 2019-01-25 00:00:00 — Dnr M2017/00768/Kl M2017/00781/Kl Ministern för internationellt utvecklingssamarbete och klimat samt vice statsministern Svar på frågorna 2016/17:1103 av (M) Arbetet i för att säkra det svenska självbestämmandet över skogen och 2016/17:1109 av (C) Referensnivåer för LULUCF (M) har frågat mig på vilket sätt jag och regeringen aktivt föreslagit alternativ till kommissionens ursprungliga förslag om referensvärden, och vilka länder samarbetar med för att säkerställa att avverkningsnivåer även förblir en fråga för svenskt självbestämmande. (C) har frågat mig hur regeringen verkar för att säkerställa att kriterierna för sättande av referensnivån inte gör att ett hållbart nyttjande av skogen måste bokföras som ett utsläpp. Som jag redogjort för, senast i Miljö- och jordbruksutskottet , så agerar regeringen utifrån positionen från . har ett etablerat samarbete med många medlemsländer och bygger vidare på detta i de olika frågeställningar som aktualiseras av förslagen till ansvarsfördelning (ESR) och LULUCF-förordningar. Regeringen anser att avverkningsnivåer är något medlemsländerna ska bestämma över själva, liksom att det är medlemsländerna själva som beräknar och beslutar sina referensnivåer. För att ska kunna försvara både en hög klimatambition och miljöintegritet i , liksom vårt nationella självbestämmande i skogsfrågor kommer vi med utgångspunkt i de mandat vi har och får från att utveckla förslag och söka stöd hos likasinnade. Detta handlar bland annat om reglerna för hur referensnivåer ska beräknas och beslutas, liksom för hur bokförda utsläppsminskningar inom LULUCF kan användas för måluppfyllelse för utsläpp som omfattas av ansvarsfördelningsförordningen (ESR).