ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H711299 · 2019-11-01 00:00:00 — Fråga 2019/20:299 Registrering av nyckelbiotoper för att uppnå miljömål av (V) till Miljö- och klimatminister (MP) Nyckelbiotoper är ett begrepp för att beskriva skogsområden som har höga naturvärden. Storleken kan variera från några enskilda träd till ett helt skogsområde som är skyddsvärt för växter och djur som missgynnas av skogsbruket. Då förluster av livsmiljöer är ett stort problem för många hotade skogsarter är nyckelbiotoper av stor betydelse för att bevara den biologiska mångfalden. når inte sina nationella miljömål Levande skogar och Ett rikt växt- och djurliv, och utarmning av biologisk mångfald är fortsatt ett stort problem i skogslandskapet. För att åtgärda detta problem är kunskap om och bevarande av nyckelbiotoper av stor betydelse för dessa viktiga områden. Regeringen har dock inte tagit några initiativ vare sig för en ny landsomfattande nyckelbiotopsinventering eller för nya styrmedel eller regelverk som stärker naturvårdshänsynen i skogsbruket. Därtill har skickat ut ett förslag om att registrering av nyckelbiotoper vid avverkning ska upphöra. Ett sådant förslag är en tydlig inriktning för att undanröja hinder för skogsägaren att avverka och sälja virket på marknaden. Det riskerar därmed att försvaga naturvårdshänsynen ytterligare, även om inget rättsligt skydd är kopplat just till begreppet nyckelbiotop. Förslaget går stick i stäv med konstaterande angående miljömålet Levande skogar ”att stora ansträngningar bör göras av såväl staten som skogsbruket för att skyddsvärda skogar inte avverkas”. Om med trovärdighet ska agera på den globala arenan för att förhindra utrotning av miljontals arter samt skövling av regnskogar bör regeringen enligt tillse att vi även stärker vårt nationella naturvårdsarbete. Mot bakgrund av vad som anförts ovan vill jag fråga miljö- och klimatminister : Avser ministern att vidta åtgärder för att inventering och registrering av nyckelbiotoper ska stärkas för att värna våra kvarstående skogsområden med höga naturvärden och därmed stärka möjligheterna att nå miljömålen Levande skogar och Ett rikt växt- och djurliv?
fr · H711300 · 2019-11-01 00:00:00 — Fråga 2019/20:300 Yttrandefrihet på nätet av (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) För sedan ställde jag en fråga till statsrådet om regeringen avsåg att vidta några åtgärder för att försäkra sig om att arbetstagares, publicisters och innehållsskapares rättigheter gentemot nätjättarna respekterades. Statsrådet svarade då i huvudsak att det är en viktig fråga för medie- och kulturpolitiken men att regeringen inte kan tvinga privata aktörer att publicera eller behålla ett visst innehåll. Statsrådet hänvisade även till arbete som sker på EU-nivå och att det arbetet sker utifrån principen om en vidsträckt yttrandefrihet som utgångspunkt för en fri och öppen åsiktsbildning. Det allmänna bör inte kunna tvinga privata aktörer att publicera eller behålla ett visst innehåll om inte synnerliga skäl föreligger. Jag delar också statsrådets uppfattning att det är viktigt att internet är och förblir en plats för fri och öppen åsiktsbildning. Jag reagerar därför instinktivt negativt när jag läser att Twitter, med sin synnerligen starka ställning som forum för politisk kommunikation, globalt förbjuder politisk reklam. Bland annat skriver man: “A final note. This isn’t about free expression. This is about paying for reach. And paying to increase the reach of political speech has significant ramifications that today’s democratic infrastructure may not be prepared to handle. It’s worth stepping back in order to address.” Att betala för reklam kan vara nog så viktigt för små aktörer och gräsrotsrörelser för att kunna nå ut med sina budskap medan jättar såsom till exempel president och den före detta presidenten knappast borde ha några problem med att fortsätta att nå en stor lyssnarskara. I min förra fråga till statsrådet skrev jag att internets styrka är det fria ordet och informationen samt den snabbhet med vilken de sprids och att det är en grannlaga uppgift att bevara friheten på internet som man förhindrar att nätjättarna på grund av sin starka oligopolställning utnyttjar denna på ett otillbörligt sätt. ser vi att friheten på nätet monteras ned bit för bit. Jag vill med anledning av ovanstående fråga kultur- och demokratiminister : Vad avser ministern att vidta för åtgärder för att säkerställa att även gräsrotsrörelser och små politiska aktörer inte ska berövas sin röst online?
fr · H711301 · 2019-11-04 00:00:00 — Fråga 2019/20:301 Kö till bröstcancervård av (M) till Socialminister (S) året runt drabbas ungefär 20 kvinnor i av bröstcancer. Sammanlagt får över 9 000 kvinnor diagnos om bröstcancer . Detta betyder att bröstcancer är den vanligaste förekommande cancerformen för kvinnor i . Det för bröstcancer (NKBC) visar tyvärr dåliga resultat gällande att uppfylla löftet om maximal väntetid () från välgrundad misstanke om cancer tills patienten får sin operation. Region uppvisar allra bäst resultat i form av att nära nio av tio patienter med bröstcancer får sin operation . Därefter följer , , , och . Allra sämst resultat uppvisar där inte ens två av tio patienter med bröstcancer får sin vård . Därefter följer som näst sämst , och sedan , och . I genomsnitt i fick av dem som drabbats av bröstcancer sin vård . Så här får det inte fortsätta att vara. föreslår att det tas fram en ny uppdaterad nationell cancerstrategi i syfte att stärka den långsiktiga medicinska vården gällande cancersjukdomar och prioritera att korta köerna inom cancervården. har goda möjligheter att ha en medicinskt världsledande cancersjukvård utan långa vårdköer. Dessa möjligheter måste emellertid tas till vara på ett mycket bättre och mer metodiskt och strukturerat sätt än . Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga socialminister : Vilka ytterligare nationella åtgärder avser socialministern att vidta för att minska köerna och öka jämlikheten inom bröstcancervården?
fr · H711302 · 2019-11-04 00:00:00 — Fråga 2019/20:302 LSS-bostäder i kommunerna av (SD) till Socialminister (S) kan ett stort antal unga vuxna inte flytta hemifrån på grund av att det saknas LSS-boenden, och många tvingas bo hemma längre. Väntetiden till ett LSS-boende är orimligt lång. rapporterade 1 364 personer att de fått vänta i över , enligt Inspektionen för vård och omsorg. Av dessa hade hälften väntat på bostad. Den främsta anledningen till bristen på boenden är en oförmåga från kommunernas sida att lägga pengar på byggandet. 162 av kommunerna i har för få bostäder med särskild service för personer med funktionsnedsättning, så kallade LSS-bostäder. Det är en minskning från , men ändå är det fler som berörs än tidigare: av invånarna jämfört . Främst är det storstadskommuner och högskolekommuner som inte har tillräckligt med anpassade bostäder enligt LSS-lagen. Det är anmärkningsvärt att många kommuner har underskott på LSS-bostäder, eftersom det är kommunernas ansvar att bygga sådana. Kommunerna anger ofta att det handlar om ekonomi och att man inte har råd när man inte bygger LSS-boenden. En kommun kan tvingas betala vite på om en person inte får ett boende . Vissa kommuner tycker att det är värt att ta ett vite, men detta blir kontraproduktivt då en kommun som får vite då har ännu sämre förutsättningar att bygga boenden. I den här frågan är alla partier överens; vi vill alla att bostäder med särskild service för personer med funktionsnedsättning ska finnas med en viss överkapacitet. Ändå har mer än hälften av alla kommuner en underkapacitet när det gäller LSS-bostäder. Kommunerna måste bli bättre på att planera. vet man ofta redan vid ett barns födsel och sedan i skolan vilka behov en person med funktionsnedsättning kan komma att ha. Det finns ingen ursäkt för kommunerna att inte se till att fler LSS-bostäder byggs. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Hur tänker ministern säkerställa att kommunerna bygger fler LSS- bostäder?
fr · H711303 · 2019-11-04 00:00:00 — Fråga 2019/20:303 Cancerforskning av (M) till Socialminister (S) Det är djupt oroande att rasat i den internationella rankningen gällande cancerforskning, från en position bland de allra främsta länderna till plats nummer 14. När Cancerfonden uttrycker att svensk sjukvård blivit en vårdfabrik och att cancerforskningen, som har varit en svensk paradgren, nu mest vilar på historiska meriter är detta en allvarlig larmsignal. vill att det införs ett långsiktigt hållbart system för ökad inklusion i kliniska studier, för utan patienter kan inga studier ske. Därtill måste samarbetet mellan cancervården och universiteten stärkas genom en bättre nationell samordning. måste klara av att systematiskt tillvarata viktiga delar av forskningen som rör såväl nuvarande som framtidens cancervård – biomarkörer, immunterapier, cell- och genterapier och därmed fler målstyrda läkemedel eller med ett annat ord precisionsmedicin. Vi vill att klinisk forskning och läkemedelsprövningar stärks och prioriteras för att ytterligare förbättra cancervården i . har föreslagit att det ska tas fram en ny uppdaterad nationell cancerstrategi i syfte att stärka den långsiktiga medicinska vården och forskningen gällande cancersjukdomar och prioritera att korta köerna inom cancervården. har goda möjligheter att ha en medicinskt världsledande cancersjukvård utan långa vårdköer. Dessa möjligheter, inte minst cancerforskningen, måste emellertid tas till vara på ett mycket bättre och mer metodiskt och strukturerat sätt än . Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga socialminister : Vilka ytterligare nationella åtgärder avser socialministern att vidta för att stärka svensk cancervård genom att satsa mer på svensk cancerforskning?
fr · H711304 · 2019-11-04 00:00:00 — Fråga 2019/20:304 Avhjälpande av verkställighetshinder av (SD) till Statsrådet (S) Regeringen har tagit beslut om utvisning av sex utlänningar enligt lagen 1991:582 om särskild utlänningskontroll (LSU). På grund av läget i respektive persons hemland har det ansetts föreligga verkställighetshinder, och utvisningarna har därmed inte kunnat verkställas. Personerna, som utgör hot mot rikets säkerhet, får därför i princip utan restriktioner gå fria i . Statsrådet har , bland annat i en interpellation av mig tidigare , och till , hävdat att regeringen arbetar aktivt med att avhjälpa verkställighetshinder. Statsrådet har dock inte velat svara på hur regeringen går till väga i detta, eller förbinda sig till att skapa ett regelverk för hur detta ska gå till. har lagt fram förslag på hur detta kan genomföras, genom avtal med länder som vi vill utvisa säkerhetsrisker till. Avtalen kan exempelvis följa ett redan beprövat institut, deportation with . Genom diplomatiska medel eller genom att villkora bistånd kan avtal om utvisning av dessa personer bli verklighet. Till vilken grad regeringen är villig att använda dessa medel för att få detta till stånd blir, på grund av statsrådets ovilja att specificera hur arbetet sker, osagt. Det framstår även oklart hur väl regeringens arbete med att avhjälpa dessa verkställighetshinder faktiskt framskrider. SVT konstaterade i en granskning av tillämpningen av LSU att väldigt få utvisningar på grund av denna lag verkställts; enbart tre av nitton . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vid hur många tillfällen har regeringen avhjälpt verkställighetshinder för utvisningar enligt LSU, och hur många verkställda utvisningar enligt LSU har detta arbete lett till, om det av någon anledning skiljer sig åt?
fr · H711305 · 2019-11-04 00:00:00 — Fråga 2019/20:305 Underfinansieringen av migrationsdomstolarna av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) av en ohållbar migrationspolitik har migrationsdomstolar ett mycket högt tryck på sig. Domstolarna måste framöver hantera ett mycket stort antal mål. När regeringen presenterade sin höstbudget visade det sig att 178 miljoner saknades för att domstolarna ska kunna hantera sin uppgift på ett rimligt sätt. Det kommer att tvinga människor att leva i ovisshet om sin framtid. Det kommer också att innebära ökade kostnader för asylsökande som väntar på slutliga beslut. Bara ökade kostnader i mottagningssystemet till följd av färre avgjorda ärenden kommer att överstiga de medel som hade behövt tillföras migrationsdomstolarna. tillför i vår skuggbudget de efterfrågade 178 miljonerna till migrationsdomstolarna för att väntetiderna ska bli rimliga, för att inte domstolarna ska tvingas till stora personalneddragningar och för att inte andra delar av migrations– och välfärdsystemen ska få ökade kostnader. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern att genomföra andra reformer för att motverka att migrationsdomstolarna blir en flaskhals i migrationssystemet, och i så fall vilka?
fr · H711306 · 2019-11-04 00:00:00 — Fråga 2019/20:306 Marknadsföring av av (M) till Statsrådet (S) Hemsidan skapades för att människor runt om i världen enkelt ska kunna få en bild av hur ser ut och fungerar. är ansvarig myndighet för . Det är viktigt att det finns bra möjligheter för både företag och privatpersoner som är intresserade av att hitta klar och korrekt information om landet. Detta både för att motverka påverkanskampanjer men också för att uppmuntra till investeringar och fördjupade internationella relationer. Det är däremot väldigt fel att genom ger bilden av att är ett kravlöst bistånds- och välfärdsparadis. Svensk välfärd bygger på att människor bidrar när de kan och får hjälp när de behöver. Av TV4:s granskning från framgår att inte bara beskriver att har ett väldigt robust välfärdssystem utan också anger att en sexbarnsfamilj i får ca i barnbidrag och flerbarnstillägg. Det beskrivs på också bland annat att har världens längta betalda föräldraledighet samt att asylsökande som fått avslag och gömmer sig i har rätt till viss sjuk- och tandvård. Därför vill jag fråga statsrådet : Vad gör regeringen och statsrådet för att säkerställa att svenska myndigheter inte beskriver som ett kravlöst välfärds- och bidragsparadis utomlands?
fr · H711307 · 2019-11-04 00:00:00 — Fråga 2019/20:307 Bristfälligt vinterunderhåll av våra vägar av (SD) till Infrastrukturminister (S) har det framförts kritik angående det så kallade vinterunderhållet på våra vägar. Kritiken kommer inte minst från den yrkesmässiga trafiken, där de gång på gång anmärker på hala vägar och dåligt plogade vägar. har det varit så halt att det inte har varit möjligt att köra på vägen. kunde man läsa följande i . Här nedan ett citat ur nätupplagan. Vi har haft mängder av olyckor här på grund av blixthalka, säger vid polisens ledningscentral. Mest kritiskt har det varit . inträffade en masskrock utanför med ett tjugotal bilar inblandade, varav tre lastbilar. som olyckan i inträffade blev jag uppringd av en åkeriägare som precis klarat att hålla sitt ekipage på vägen. Det var otroligt halt på platsen, och trots att fordonet framfördes i mycket låg hastighet gled det ut mot dikeskanten. I sista stund fanns det lite grus vid vägkanten som höll fordonet kvar på vägen. Detta inträffar trots att hela ekipaget har helt nya vinterdäck på samtliga sju axlar. Vittnesmålen om bristfälligt vinterunderhåll är många, och man kan snabbt konstatera att beredskap för hastiga väderomslag inte är fullgod. har en tradition att arbeta aktivt med trafiksäkerhetsfrågor, men när det gäller vinterunderhåll av våra vägar brister det rejält. Med anledning av texten här ovan vill jag fråga infrastrukturminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att säkerställa att underhållet av vintervägar blir godtagbart?
fr · H711308 · 2019-11-04 00:00:00 — Fråga 2019/20:308 Långa handläggningstider för lärarlegitimationer av (L) till Utbildningsminister (S) Sedan skollagen skärptes krävs det av lärare som vill få en fast anställning och kunna sätta betyg att de har en lärarlegitimation. Det är som ansvarar för att handlägga och utfärda dessa legitimationer. Det har uppmärksammats att handläggningstiderna ökar och att myndigheten inte klarar den tidsgräns som man satt upp som mål för att utfärda de viktiga legitimationerna. Det innebär att färdigutbildade lärare eller de som har kompletterat och fått behörighet inte kan få ut sin legitimation för att komma ut på skolorna och få en långsiktig anställning. Detta sker i när det råder akut lärarbrist och där andelen obehöriga lärare ökar i landet. Detta är en oacceptabel utveckling och innebär att allt fler elever inte undervisas av utbildade lärare. Den absolut viktigaste faktorn för att höja skolans resultat och kvalitet är just tillgången till utbildade behöriga lärare. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Vilka initiativ kommer ministern och regeringen att vidta i närtid för att korta handläggningstiderna så att fler lärare kan få sina legitimationer?
fr · H711309 · 2019-11-05 00:00:00 — Fråga 2019/20:309 Prostatacancer av (M) till Socialminister (S) året runt drabbas 27 män i av prostatacancer. Sammanlagt får över 10 000 män diagnos om prostatacancer . Detta gör att prostatacancer är allra mest förekommande cancerform. Det (NPCR) visar tyvärr att resultaten är helt orimliga gällande att inte klara av att uppfylla den maximala väntetiden från att diagnos ställs tills att patienten slutligen får sin behandling. Region har åstadkommit det resultat som är minst dåligt. Det betyder att från ställd diagnos till start av kurativ behandling får drygt en av fyra män () med prostatacancer denna , det vill säga inom maximalt . I var det , 0! I var det och i . I genomsnitt i fick av dem som drabbats av prostatacancer sin vård . Så här får det inte fortsätta att vara. föreslår att det tas fram en ny uppdaterad nationell cancerstrategi i syfte att stärka den långsiktiga medicinska vården gällande cancersjukdomar och prioritera att korta köerna inom cancervården. har goda möjligheter att ha en medicinskt världsledande cancersjukvård utan långa vårdköer. Dessa möjligheter måste emellertid tas till vara på ett mycket bättre och mer metodiskt och strukturerat sätt än . Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga socialminister : Vilka ytterligare nationella åtgärder avser ministern att vidta för att minska köerna och öka jämlikheten i prostatacancervården?
fr · H711310 · 2019-11-06 00:00:00 — Fråga 2019/20:310 Personer som hotar säkerhet av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) har vi tagit del av hur personer som utgör ett hot mot säkerhet och som regeringen beslutat ska utvisas ändå har släppts fria eftersom de inte har kunnat utvisas på grund av verkställighetshinder. Det handlar enligt Säkerhetspolisen om personer som bidrar till islamistisk radikalisering. Ytterligare en person som dömts för terrorfinansiering har dessutom i samma skede släppts ur förvar sedan verkställighetshinder konstaterats. Många har på goda grunder reagerat mot detta. Människor som myndigheter har beslutat ska utvisas för att de utgör ett hot mot eller har begått allvarliga brott ska inte, oavsett om de kan utvisas eller inte, släppas ut i samhället. I ett land med så många regleringar i så många andra avseenden råder i det närmaste en fullständig brist på kontroll när det kommer till det allra viktigaste: vår säkerhet och skyddet mot radikalisering och terrorism. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta, här och , för att personer som ska utvisas för att de utgör ett hot mot eller har begått allvarliga brott inte ska gå fria på våra gator?
fr · H711311 · 2019-11-06 00:00:00 — Fråga 2019/20:311 Säkra rastplatser av (SD) till Infrastrukturminister (S) genomförde sin konferens i . Som underlag fanns Trafikanalys studie där yrkesförare fått svara på frågor om hur de upplever tryggheten på landets rastplatser. Resultatet är minst sagt skrämmande! Studiens resultat visar med tydlighet att yrkesförarna inte upplever den trygghet de rimligen måste känna för att tillgodogöra sig sin lagstadgade rast eller viloperiod. av yrkesförarna upplever otrygghet när de stannar på en rastplats och inte uppgav att de utsatts för brott. Resultatet är ett kraftfullt underbetyg åt bland annat väghållande myndighet som inte kan erbjuda säkra uppställningsplatser. De kriminellas framfart har mött minimalt motstånd från samhällets sida och allra tydligast är den kriminella utvecklingen på våra vägar. yrkesmässig trafik och fordon som otillåtet befinner sig i landet hör till vardagen. Värdet av utsmugglat stöldgods ligger på hissnande 2 miljarder , eller för att citera försäkringsbranschens egen debattartikel, ”är ett dukat smörgåsbord för de kriminella nätverken”. Att de kriminella nätverken nyttjar vägarna för sin verksamhet är välkänt och därför blir också yrkesförare utsatta för de kriminellas framfart. Att yrkesförare, precis som andra medborgare, måste känna en trygghet torde väl vara ett hovsamt krav. Möjligheten att ta ut sin vila eller rast under säkra former är viktigt för yrkesförarnas hälsa och välbefinnande, men det har också en tydlig bäring på trafiksäkerheten. Att myndigheter som ansvarar för säkerheten, inte minst på våra vägar, måste agera tydligare mot kriminella nätverk står utom allt tvivel. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Vad tänker ministern göra för att öka yrkesförarnas trygghet i samband med rast eller viloperiod på rast- och uppställningsplatser?
fr · H711312 · 2019-11-06 00:00:00 — Fråga 2019/20:312 Yrkesförares oro för kriminaliteten vid rastplatser av (SD) till Statsrådet (S) genomförde sin konferens i . Som underlag fanns Trafikanalys studie där yrkesförare fått svara på frågor om hur de upplever tryggheten på landets rastplatser. Resultatet är minst sagt skrämmande! Studiens resultat visar med tydlighet att yrkesförarna inte upplever den trygghet de rimligen måste känna för att tillgodogöra sig sin lagstadgade rast eller viloperiod. av yrkesförarna upplever otrygghet när de stannar på en rastplats och inte uppgav att de utsatts för brott. Resultatet är ett kraftfullt underbetyg åt bland annat väghållande myndighet som inte kan erbjuda säkra uppställningsplatser. Men den största kritiken måste ändå riktas mot de rättsvårdande myndigheterna. De kriminellas framfart har mött minimalt motstånd från samhällets sida och allra tydligast är den kriminella utvecklingen på våra vägar. yrkesmässig trafik och fordon som otillåtet befinner sig i landet hör till vardagen. Värdet av utsmugglat stöldgods ligger på hissnande 2 miljarder , eller för att citera försäkringsbranschens egen debattartikel, ”är ett dukat smörgåsbord för de kriminella nätverken”. Att de kriminella nätverken nyttjar vägarna för sin verksamhet är välkänt och därför blir också yrkesförare utsatta för de kriminellas framfart. Att yrkesförare, precis som andra medborgare ska känna trygghet är ett rimligt krav. Möjligheten att ta ut sin vila eller rast under säkra former är viktigt för yrkesförarnas hälsa och välbefinnande, men det har också en tydlig bäring på trafiksäkerheten. Att myndigheter som ansvarar för säkerheten, inte minst på våra vägar, måste agera tydligare mot kriminella nätverk står utom allt tvivel. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Tänker statsrådet ge polisen riktade resurser för att förstärka kontrollerna på våra vägar och därmed begränsa de kriminellas verksamhet?