ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H611445 · 2019-03-25 00:00:00 — Fråga 2018/19:445 Biobränsle av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) Ska nå sina högt ställda klimatmål och en omställning av transportsektorn där utsläppen ska minska måste förutsättningarna finnas. Det finns en samlad målsättning från politiken över blockgränserna, men den förda politiken från regeringens sida har lagt hinder i vägen. I en artikel i riktar Preem hård kritik mot regeringens drivmedels- och klimatpolitik, där de också meddelar att de i stället för att satsa sina mångmiljardinvesteringar i förnybara drivmedel i i stället kommer att göra så i . Anledning till att Preem väljer före är att läget tyvärr är för osäkert på grund av hur politiken och styrmedlen är utformade. Ska nå sina transportmål krävs att vi gör allt vi kan för att minska utsläppen från transportsektorn. Biodrivmedel är där en viktig pusselbit. Men i stället för att underlätta för företag som vill vara med och bidra har regeringen gjort det allt för osäkert för exempelvis Preem att satsa på . Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Hur ska ministern och regeringen säkerställa långsiktigt hållbara spelregler för näringslivet som gör att de vågar satsa på omställning i ?
fr · H611446 · 2019-03-25 00:00:00 — Fråga 2018/19:446 Hedersrelaterat bortförande av (M) till Statsrådet (MP) lever många barn och vuxna under hedersrelaterat våld och förtryck. Kontroll av flickors och kvinnors sexualitet är central i en hederskontext och baseras på att individen är underordnad kollektivet. Bevakning är medlet för att hålla hedern intakt, och detta innebär en begränsning och kontroll av individers tillvaro. Det kan ta sig uttryck i till exempel bortgifte, oskuldskontroller eller könsstympning. Flickor och kvinnor är särskilt utsatta även om vi aldrig får glömma att pojkar och män också omfattas av kontroll och maktutövning. Under längre skollov ökar risken att barn och unga förs ut ur landet utifrån en hedersrelaterad problematik i syfte att till exempel giftas bort eller könsstympas. kommer barn tillbaka och ibland upptäcker skolor att barn är borta. rapporterade 88 kommuner att de fått rapporter eller orosanmälningar om barn som förts ut ur landet mot sin vilja, och 2017 fördes 56 barn ut ur mot sin vilja till följd av misstänkt hedersförtryck enligt Nationella kompetensteamet mot hedersförtryck. kan mörkertalet förmodas vara stort. För att förhindra detta krävs hårdare tag mot hedersrelaterad brottslighet och starkare skydd för dem som utsätts. närmar sig ytterligare ett långt sommarlov. Med anledning av det vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att motverka att barn och unga förs ut ur landet utifrån en hedersrelaterad problematik?
fr · H611447 · 2019-03-25 00:00:00 — Fråga 2018/19:447 Utbildning om hedersrelaterat våld och förtryck av (M) till Statsrådet (MP) lever många barn och vuxna under hedersrelaterat våld och förtryck. Kontroll av flickors och kvinnors sexualitet är central i en hederskontext och baseras på att individen är underordnad kollektivet. Bevakning är medlet för att hålla hedern intakt, och detta innebär en begränsning och kontroll av individers tillvaro. Det kan ta sig uttryck i till exempel bortgifte, oskuldskontroller eller en begränsning av vem man får umgås med. För att bekämpa hedersrelaterat våld och förtryck behöver bli bättre på att upptäcka och förebygga desamma. Skolan är en central del i detta då det är en plats som barn och unga vistas mycket i. har vi skolor med moralpoliser och barn som vaktar varandra för att säkerställa att man inte bryter mot hedersnormer genom att till exempel umgås med ”fel” person, vilket bland annat vittnades om bland skolpersonal i . För att upptäcka hedersrelaterat våld och förtryck krävs medvetenhet och kunskap. För att bekämpa hedersrelaterad problematik krävs samverkan mellan myndigheter. står att läsa att ”arbetet mot heder ska öka i skolorna”. behöver då konstateras att det krävs bättre utbildning om hedersrelaterat våld och förtryck bland berörda yrkesgrupper. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att ta några initiativ för att utbilda berörda yrkesgrupper om hedersrelaterat våld och förtryck?
fr · H611448 · 2019-03-25 00:00:00 — Fråga 2018/19:448 Val av bil och bilbränsle av (SD) till Miljö- och klimatminister (MP) Regeringen har försvårat för ägare av dieselbilar på många sätt. Höjda skatter och avgifter har varvats med att tillåta förbud för dieselbilar på vissa gator och utpekande av dieselbilar i allmänhet som miljöbovar. Dock visar modern forskning och jämförelser mellan bilars miljöpåverkan något annat. Förutom det självklara, som att dieselbilar kan köras på relativt miljövänliga drivmedel med allt större inblandning av till exempel inhemsk tallolja och rapsolja, så ger nya hybrid- och elbilar stora utsläpp i samband med tillverkningen av batterier i utlandet. Utöver detta så ger laddhybridbilar extra höga utsläpp när de körs på bensin, då de dessutom ska förflytta tunga batterier. Detta gör att dieselbilen för vissa konsumenter faktiskt är det mest miljövänliga alternativet. gjordes en test mellan dieselbilen och en laddhybrid av märket , där det klart framgick att dieselbilen var det mest miljövänliga alternativet om man avsåg att använda bilen för lite längre sträckor. För större delen av vårt land, där inte går, och för dem som bor på fantastiska landsbygd torde alltså det mest miljövänliga alternativet kunna vara en dieselbil som dessutom till stor del kan köras på icke-fossilt bränsle. Trots detta är skatten för dieselbilen nästan högre. Detta är något som knappast vägleder konsumenter att välja det mest miljövänliga alternativet, och konsumenter med behov av en bil för längre transport kan vilseledas att tro att hybridbilen är bättre. Dieselbilar är alltså inte alltid de miljöbovar som regeringen tidigare utmålat dem som. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Avser ministern att förändra politiken så att konsumenter kan finna ekonomiska skäl att välja det mest miljövänliga alternativet vid varje bilköp i stället för mindre miljövänliga alternativ?
fr · H611449 · 2019-03-25 00:00:00 — Fråga 2018/19:449 Konsumenters möjlighet att välja svenskproducerad mat av (SD) till Statsrådet (S) har svenska jordbrukare och framför allt köttproducenter drabbats av hat och hot riktade mot sin verksamhet. Ofta pratar vi om konsumenternas makt att, genom sina val av råvaror, stödja svenska jordbrukare i allmänhet och köttproducenter i synnerhet, då svenska produkter håller en högre kvalitet samt innehåller mindre gifter och antibiotika. Denna konsumentmakt hotas dock från mer eller mindre organiserade organisationer som säger sig värna djuren och som sprider hat och hot mot dem som producerar svensk mjölk eller svenskt kött. Många kött- och mjölkproducenter känner sig inte säkra, och rättsväsen, som snarare skyddar de kriminella än den som attackeras, ger tyvärr få möjligheter att skydda sig. Staket och kameror kräver tillstånd som kan vara svåra att få och ger dessutom en inget säkert skydd, särskilt då angriparna i princip aldrig döms för de brott de gör sig skyldiga till. De som försöker ifrågasätta de så kallade aktivisternas olagliga aktiviteter drabbas själva av än mer hat och hot som till exempel nu senast med mjölkbonden . Producenter har fått nattliga besök i sina anläggningar, som till och med lett till att djur dött eller tvingats avlivas. Anläggningar har skadats och både ägare och arbetare har hotats. Polisen tvingas prioritera annan brottslighet, vilket gör att brotten sällan utreds, och om det skulle gå att finna en gärningsman så är straffen så låga att det knappast avskräcker. Kort sagt, läget är förtvivlat bland många av våra producenter som känner sig utlämnade och utan stöd från samhället. När producenterna slutligen ger upp och lägger ned sin verksamhet försvinner en del av den svenska produktionen av kött och mjölk, vilket resulterar i att konsumenter kan välja det bästa alternativet ur både miljö- och hälsosynpunkt. Konsumenterna tvingas köpa sämre produkter som dessutom genom sina långa transporter orsakar större miljöpåverkan. Något som borde ligga i regeringens intresse att förhindra. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : På vilket sätt avser statsrådet att agera för att skydda och stärka svenska producenters rättigheter så att de kan fortsätta att producera de råvaror konsumenterna efterfrågar?
fr · H611450 · 2019-03-26 00:00:00 — Fråga 2018/19:450 Bygglov för solceller av (C) till Statsrådet (MP) Produktionen av solel i är fortfarande liten trots goda sollägen och en stadigt sjunkande kostnadsbild. Under den förra mandatperioden genomfördes äntligen en av de reformer drivit på för länge, nämligen slopandet av bygglovsplikten för solceller. Tyvärr gjordes inte detta helhjärtat. Bygglovsbefrielsen gäller enbart utanpåliggande solceller. Tekniken för integrerade solceller finns dock och är på frammarsch. Dessa omfattas inte av den nya lagstiftningen, vilket är en grov miss. För att få med dem har ett förslag (2018:17) där det föreslås en ändring av nya 9 kap. 3 c § PBL så att den även innefattar materialbyten och omfärgningar. Detta har regeringen inte agerat på. Det är således så att om man monterar solceller utanpå befintligt tak kan det vara bygglovsfritt (med vissa specifika undantag), men om man lägger samma solcellsmoduler som ”integrerade solceller” räknas det som byte av färg och blir då bygglovspliktigt, trots att man ju de facto, utifrån sett, byter färg precis lika mycket om panelerna läggs utanpå befintligt tak. Det är helt enkelt orimligt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Kommer regeringen att återkomma med förslag till om att bygglovsbefria takintegrerade solceller på samma sätt som utanpåliggande och i så fall när?
fr · H611451 · 2019-03-26 00:00:00 — Fråga 2018/19:451 Lantmäteriet och laddstolpar av (C) till Statsrådet (MP) Det finns juridiska otydligheter gällande hur samfälligheter kan/ska agera för att korrekt reglera laddplatser inom samfälligheten. Problemet består i att det eventuellt behövs en ny kostsam lantmäteriförrättning och att Lantmäteriet dessutom anser att laddmöjligheter över huvud taget inte kan ingå i samfälligheter. Enligt Lantmäteriet är laddutrustning inte av väsentlig och stadigvarande betydelse för fastigheten. Endast ändamål av stadigvarande betydelse får enligt anläggningslagen ingå i en samfällighet. Huruvida laddstolpar uppfyller kraven för att kunna utgöra en gemensamhetsanläggning är inte fastställt. Lantmäteriet har vid upprepade tillfällen sagt att de inte anser att ladduttag är av stadigvarande betydelse för en fastighet, men de medger att det är en gråzon. Motorvärmaruttag är däremot vanligt i samfällighetsföreningar och anses vara av stadigvarande betydelse. I ett motorvärmaruttag kan man ladda en elbil, men rekommendationer från och säger att detta endast bör ske i undantagsfall. I stället bör mer robusta ladduttag användas. Det vore därför önskvärt med ett förtydligande kring detta så att det står klart att det går att inkludera laddutrustning i en gemensamhetsanläggning. Detta är särskilt angeläget vid bildande av nya gemensamhetsanläggningar. För att få ladda elbilar i samfällighetens garage krävs ett nytt anläggningsbeslut från Lantmäteriet, vilket beräknas kosta ca 50 000–. En sådan ansökan kräver enighet i samfälligheten, vilket aldrig kommer att ske; de med bensin- och dieselbilar vill ju inte betala en avgift för att andra ska kunna köpa elbilar. Det här är helt enkelt ett stort onödigt hinder som enkelt bör kunna tas bort. Att hävda att en samfällighetsförening eventuellt kan välja att inte göra en omprövning av gemensamhetsanläggningen trots att de utökar med laddutrustning är ingen bra lösning. Det skulle kunna betraktas som att laddutrustningen ingår i den anläggning som redan finns enligt vissa. Det skulle dock göra att osäkerheten kvarstår, och onödiga och osäkra regelhinder är det sista vi behöver i omställningen av fordonsflottan. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Kommer ministern och regeringen att agera för att inkludera laddmöjligheter i samfälligheter utan omprövning av gemensamhetsanläggningen och i så fall när?
fr · H611452 · 2019-03-26 00:00:00 — Fråga 2018/19:452 Myggbekämpning vid Nedre av (L) till Miljö- och klimatminister (MP) Med årets första översvämning av Nedre närmar sig värme och sommarsol, men även en invasion av stickmyggor. I Nedre har antalet infångade stickmyggor varit bland de högsta i världen. Invasionen sätter människorna i husarrest. Detta slår mot näringsliv, mot turism och mot barns och vuxnas vardagsliv. Människor måste hålla sig inomhus, djur svänger med svansarna och betar bara så långt deras halsar når. Där fåren ligger ned för att skydda sig – där är det inte roligt att leva. Kommunerna i har en löpande överenskommelse om just myggbekämpning, men staten genom innebär en återkommande osäkerhet. Detta försvårar för människor att leva i områdena med bibehållen livskvalitet och sinnesro. En möjlig väg framåt vore att ges direktiv att överväga treåriga tillstånd för effektiv stickmyggbekämpning i de mest drabbade områdena. En annan möjlighet vore att öronmärka resurser till effektiv myggbekämpning för att ge människorna vid Nedre trygghet och möjlighet till långsiktig planering. Med anledning av ovanstående frågar jag miljö- och klimatminister : Vilka åtgärder är regeringen beredd att ta för att underlätta en effektiv och långsiktig myggbekämpning omkring Nedre ?
fr · H611453 · 2019-03-26 00:00:00 — Fråga 2018/19:453 Samordningsnummer för asylsökande inom hälso- och sjukvården av (L) till Finansminister (S) En pm om samordningsnummer som en identitetsbeteckning på en person som inte är, och aldrig har varit, folkbokförd i har 2016 tagits fram av i samråd med , , och . anser att en säkrare identifiering av asylsökande är en angelägen och brådskande patientsäkerhetsfråga. har ställt sig positivt till införande av samordningsnummer för asylsökande, men verket är oenigt med om vilken sekretess som bör gälla för vissa uppgifter om enskilds personliga förhållanden. I betänkandet Ett ordnat mottagande – gemensamt ansvar för snabb etablering eller återvändande (SOU 2018:22) gjordes bedömningen att regeringen skyndsamt bör ta ställning till om förslag till lagstiftning om samordningsnummer bör tas fram utifrån befintliga underlag och att ska rekvirera samordningsnummer för samtliga asylsökande, alternativt att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdraget att se över frågan och då också överväga ytterligare möjligheter att tilldela samordningsnummer, utöver dem som finns . SKL instämmer i detta. Identifiering av en asylsökande som söker hälso- och sjukvård är en viktig patientsäkerhetsfråga. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : När avser regeringen att lägga fram ett förslag till om samordningsnummer för asylsökande, alternativt när en utredning om frågan kan komma att tillsättas.
fr · H611454 · 2019-03-26 00:00:00 — Fråga 2018/19:454 Rymdlagen av (C) till Statsrådet (S) behandlade riksdag en strategi för svensk rymdverksamhet. Ett strategiskt mål var att svensk rymdlagstiftning dels ska utgöra ett stöd för rymdverksamhet i och säkerställa att internationella åtaganden efterlevs, dels möjliggöra privata investeringar i svensk rymdverksamhet. Den insats som ska göras för att uppnå målet är en översyn av rymdlagen för att stärka fortsatt svensk rymdverksamhet. Den svenska rymdlagen är . Mycket har hänt . Att göra en översyn av rymdlagen är därför nödvändigt för att säkerställa att den tar hänsyn till dagens behov och framtida möjligheter. Rymden är en strategisk tillgång för att möta samhällets behov och för att stärka den svenska industrins konkurrenskraft. Det ger positiva effekter på allt från utbildning och forskning till försvar och miljö. Att ha en modern och ändamålsenlig lagstiftning är nödvändigt för att stärka som rymdnation. Min fråga till statsrådet är därför: När avser ministern och regeringen att presentera översynen av rymdlagen?
fr · H611455 · 2019-03-28 00:00:00 — Fråga 2018/19:455 Ratificering av Hongkongkonventionen av (V) till Statsrådet (S) för säker och miljömässig återvinning av fartyg, den så kallade Hongkongkonventionen, reglerar hur ansvarsfull fartygsåtervinning ska gå till och behandlar dessutom arbets- och miljöfrågor. Konventionen strävar mot att fartygen ska återvinnas utan onödig risk för människors hälsa, säkerhet och miljö. har dock underlåtit att ratificera för säker och miljömässig återvinning av fartyg , och den har fortfarande inte trätt i kraft på grund av för få ratificeringar. Det mesta av utrikeshandel går via sjöfarten. Inom en så globaliserad näring som sjöfarten krävs globala regler; det räcker inte med nationella regler. De redare som sköter sig när det gäller allt från anställningsvillkor och miljöarbete till fartygsskrotning/återvinning ska inte ha en försämrad konkurrenssituation genom att andra kan utföra billiga transporter med bristande miljöhänsyn och dåliga arbetsvillkor. Fartygsåtervinning är konkurrensutsatt på global nivå och måste därmed ha globala lösningar. Fartyg som skrotas/återvinns innehåller många miljöfarliga ämnen såsom asbest, tungmetaller, kolväten och ozonnedbrytande ämnen. Det händer alldeles för ofta att fartyg helt enkelt körs upp på en strand och lämnas vind för våg – miljöfarliga ämnen och allt. De återvinningsanläggningar som finns har bara nationella eller regionala regler att förhålla sig till och behöver på många ställen inte ta hänsyn till vare sig arbetsmiljö eller miljöpåverkan. En fartygsägare kan välja fritt var i världen den vill skrota sitt fartyg (eller bara köra upp det på en strand och lämna i vissa länder). Hongkongkonventionen har funnits , och en utredning (SOU 2012:54) kom fram till att det inte finns några hinder för ratificering, vare sig lagstiftningsmässigt eller ekonomiskt. var även drivande i det långa arbetet med konventionen, och sjöfartsbranschen har länge tryckt på i frågan. Trots detta har fortfarande inte ratificerat konventionen. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att ta initiativ till att ratificerar Hongkongkonventionen?
fr · H611456 · 2019-03-28 00:00:00 — Fråga 2018/19:456 Dieselstölder av (M) till Statsrådet (S) anmäldes i snitt elva dieselstölder , och i flera av landets mest stölddrabbade kommuner mer än dubblerades antalet anmälningar jämfört med . Det visar ny statistik från . Dieselstölderna sker runt om i hela och pågår aktivt. anmäldes 3 939 stölder av diesel ur fordon, maskiner och tankar – en ökning . Det framgår av branschorganisationen sammanställning av siffror från . Flest stölder – 106 stycken – anmäldes i , följt av och med 100 respektive 83 anmälningar. De tre skånska kommunerna hade de största ökningarna av antal anmälda brott. hade 42 fler anmälningar än – en ökning på . För och var motsvarande ökningar 41 stycken () respektive 39 stycken (). Även i och norra synes det vara en riskfri sysselsättning att ägna sig åt dieselstölder, då stölderna är omfattande och uppklaringsprocenten låg. Statistiken visar tydligt att det har skett en ökning av antalet dieselstölder. De återkommande dieselstölderna skapar stora problem för maskinentreprenörer och andra företag, och uppklaringsprocenten verkar vara mycket låg över hela . Jag vill därför fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att förhindra dieselstölder i ?
fr · H611457 · 2019-03-28 00:00:00 — Fråga 2018/19:457 Den riktade lönesatsningen till poliser av (M) till Statsrådet (S) Som svar på min fråga angående målsättningen om antalet polisanställda betonade inrikesminister att och gemensamt har presenterat hur man avser att utföra den satsning som ställde sig bakom . Vidare lyfte inrikesministern fram att detta innebär att satsningen nu genomförs och att den kommer att hanteras inom ramen för den ordinarie lönebildningsprocessen. För tydlighetens skull vill jag därför ställa följande fråga till statsrådet : Kan statsrådet garantera att de som avsattes i budgeten kommer att ha visat sig ha gått till en särskild lönesatsning för landets poliser ?
fr · H611458 · 2019-03-28 00:00:00 — Fråga 2018/19:458 Nollvision för mäns våld mot kvinnor av (S) till Socialminister (S) Mäns våld mot kvinnor orsakar alltför mycket död och lidande. Inte sällan tvingas barn bevittna våldet, och kostnaderna för samhället är enorma. Situationen är oacceptabel och ovärdig ett av världens mest jämställda länder. Det här är ett samhällsproblem som förtjänar största möjliga politiska uppmärksamhet. Det är dags att skicka en tydlig signal till oss själva och alla andra – det är dags att införa en nollvision för mäns våld mot kvinnor. Våld i nära relationer pågår ofta i det tysta. Det kan vara maken eller sambon som slår, och våldet utövas ofta i hemmet. En nollvision skulle öka kännedomen om problemet och öppna upp det offentliga samtalet. Fler skulle våga prata om sina erfarenheter, och förhoppningsvis skulle en nollvision förändra samtalstonen i både fikarum och skolor. Den S-ledda regeringen har lagt fram en ny nationell strategi om mäns våld mot kvinnor och sett till att numera har den tuffaste sexualbrottslagstiftningen . Det är viktigt att fler gärningsmän som begår brott mot kvinnor ställs inför rätta. Det är också viktigt att mer fokus läggs på det förebyggande och attitydförändrande arbetet – inte minst för att komma till rätta med hedersrelaterat våld och förtryck – och därför bör en nollvision för mäns våld mot kvinnor utformas och konkretiseras inom det socialpolitiska området. Det uttryckliga syftet bör vara att höja den generella kunskapsnivån och samla samhällets samtliga sektorer i en kraftfull motattack. Jag vill därför fråga socialminister : Avser ministern och regeringen att vidta några åtgärder för att ska ta steg mot att utforma och införa en nollvision för mäns våld mot kvinnor?
fr · H611459 · 2019-03-28 00:00:00 — Fråga 2018/19:459 Häktessituationen i av (S) till Justitie- och migrationsminister (S) sjunde största kommun har inget häkte. En konsekvens av det är att stora resurser läggs på att transportera såväl häktade personer som poliser och advokater med flera till häkten i exempelvis , , och . Det är ett långt ifrån optimalt användande av polisiära och samhälleliga resurser, som vi har polisbrist och trygghetsproblem av stora mått. har aviserat att den avser att bygga ett nytt polishus av typen rättscentrum i . Men det nya polishuset, som ska stå klart , ser ut att bli utan häkte. Kriminalvården uppger att den vill vara en del av projekt och hänvisar till stora effektiviseringsförtjänster, men man konstaterar att den långsiktiga finansieringen saknas. Häktessituationen är allvarlig i hela landet, och jag kan inte nog betona vikten av att poliserna i får ägna sig åt polisarbete – inte åt transporter – om vi ska lyckas öka tryggheten för länets invånare. Jag vill därför ställa följande fråga till justitie- och migrationsminister : Avser ministern och regeringen att vidta några åtgärder för att säkerställa att Kriminalvården har de resurser som myndigheten behöver för att kunna öka antalet häktesplatser i ?
fr · H611460 · 2019-03-28 00:00:00 — Fråga 2018/19:460 Informell styrning av länsstyrelserna av (SD) till Statsrådet (S) I sin granskningsrapport makt – regeringen styrning av länsstyrelserna (RIR 2019:2) anför att förekomster av minnesanteckningar från myndighetsdialogen med länsstyrelserna varierar . finns samtliga dialoger bevarade men från till exempel 2017 finns bara tre av sju bevarade. Vidare anför att dokumentationen inte följer någon särskild logik och att insynen i vad som sagts i dialogen därmed varierar från länsstyrelse till länsstyrelse. rekommenderar därför att de enskilda och gemensamma regelbundna myndighetsdialogerna med länsstyrelserna alltid bör dokumenteras inom . Detta för att dels möjliggöra ansvarsutkrävande, dels underlätta kunskapsöverföring inom . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder ämnar statsrådet och regeringen vidta för att efterkomma rekommendationer?