ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H411213 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:213 Brister inom jobbsatsning av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) I en skriftlig fråga (2016/17:90) ställer jag en fråga om fler nya jobb till nyanlända. Ministern väljer att raljera och svarar inte på frågan. Därför återkommer jag med fler skriftliga frågor som kanske är enklare för ministern att svara på. behöver fler som vill, vågar och kan starta nya företag och anställa. Detta gäller såväl enkla jobb som jobb vilka kräver lång utbildning och erfarenhet. Alla jobb behövs för att fler ska kunna ta steget in på arbetsmarknaden. Att fler jobb växer fram för personer med begränsad utbildning är centralt för att bryta utanförskapet. har inte i tillräckligt hög utsträckning fått in utrikes födda och nyanlända på arbetsmarknaden. har knappt hälften av dem som kommit till någon form av jobb. Trösklarna måste sänkas så att fler i kan ta steget in på arbetsmarknaden. Jobben behöver bli fler och komma fler till del. Det behövs fler enkla jobb. Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) har fört fram snabbspåren som en av sina viktigaste integrationspolitiska åtgärder, men det är något som tonas ned av Arbetsförmedlingens generaldirektör , som menar att de inte kommer uppnå några volymer. Siffrorna talar för att generaldirektören har rätt i sak. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Har ministern identifierat några brister i Arbetsförmedlingens hantering av snabbspår och, om så är fallet, när kommer dessa att åtgärdas?
fr · H411215 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:215 Jobb genom 100-klubben av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) I en skriftlig fråga (2016/17:90) ställer jag en fråga om fler nya jobb till nyanlända. Ministern väljer att raljera och svarar inte på frågan. Därför återkommer jag med fler skriftliga frågor som kanske är enklare för ministern att svara på. behöver fler som vill, vågar och kan starta nya företag och anställa. Detta gäller såväl enkla jobb som jobb vilka kräver lång utbildning och erfarenhet. Alla jobb behövs för att fler ska kunna ta steget in på arbetsmarknaden. Att fler jobb växer fram för personer med begränsad utbildning är centralt för att bryta utanförskapet. brottas med stora integrationsproblem och ett utanförskap som omfattar runt 1 miljon människor. har bara hälften av de nyanlända i ett jobb . Detta är förödande för individer och oerhört kostsamt för samhället. Tar vi ”jobb”-satsningen – 100-klubben – så kan inte Arbetsförmedlingen , efter start, redovisa hur många personer som fått komma ut till en arbetsplats via projektet. Man vet inte heller hur många som därefter fått ett arbete tack vare insatsen. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Hur många nyanlända har enligt ministern kommit ut på svenska arbetsplatser genom 100-klubben?
fr · H411221 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:221 Bensinpriset av (M) till Finansminister (S) Statsrådet har i en intervju med () sagt att bensinpriset är för lågt. är ett avlångt land med stora avstånd. Många familjer är beroende av bilen som sin enda transport. Utanför storstäderna finns det inte alltid andra alternativ än bilen. Statsrådets uttalande har väckt förvåning runt om i landet. Det är många som inte känner igen sig i att bensinpriset är för lågt och som befarar ytterligare skattehöjningar. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Avser finansministern att ta initiativ för att ytterligare höja skatten på bensin, och vad anser finansministern vara ett eftersträvat pris på bensin?
fr · H411242 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:242 Åtgärder för att stödja landsbygden vid ökade transportkostnader av (M) till Statsrådet (S) Statsrådets kollega, , har i en intervju med gjort klart att nivån på bensinpriset är för låg för att skapa ett tryck på att välja alternativa drivmedel. Detta är en negativ signal till boende på landsbygden som är starkt beroende av långa transporter och som starkt påverkas av höjda bensinpriser. Regeringen lovade inför valet att inte höja skatten på bensin men har senare frångått det löftet. Till skillnad från regeringen ser vikten av att främja styrning av fordonsinköp framför att bekämpa transporterna. Det är upp till bevis för regeringen att ge besked om hur man avser att kombinera möjligheten till omställning av fordonsflottan med att tillgodose hela landets beroende av transporter. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa landsbygdens fortlevnad och människors möjligheter att bo och verka på landsbygden vid ökade skattepålagor, som exempelvis bensinskatten?
fr · H411243 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:243 Kompensation för ytterligare höjningar av bensinskatten av (M) till Statsrådet (S) Statsrådet har i en intervju med gjort klart att nivån på bensinpriset är för låg för att skapa ett tryck på att välja alternativa drivmedel. Regeringen lovade inför valet att inte höja skatten på bensin men har senare frångått det löftet. Till skillnad från regeringen ser vikten av att främja styrning av fordonsinköp framför att bekämpa transporterna. I vår senaste budgetmotion lämnar vi förslag till åtgärder mot de transportslag som smutsar ned mest. I ett stort och glesbefolkat land är det bra om transporterna är billiga. De som annars drabbas värst är människor boende på landsbygden, med långa avstånd till jobb och samhällsservice. Det återstår att besvara hur regeringen avser att främja landsbygdens fortlevnad, som man avser att ytterligare höja skatterna på transporter. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa att människor som bor i län med stora avstånd och som saknar möjligheter att åka kollektivt kompenseras för ytterligare höjningar av bensinskatten?
fr · H411249 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:249 Priset på bensin av (M) till Statsrådet (S) sa statsrådet följande i en intervju i : ”Just nu är bensinen alldeles för billig. Det skapar inte trycket att välja alternativa drivmedel.” Det är en åsikt som antagligen inte delas av människor som bor på landsbygden och är beroende av sina bilar för att ta sig till och från arbetet. Priset på bensin och diesel i är redan högt med internationella mått mätt. För människor på landsbygden är det sällan ett alternativ att ställa bilen till förmån för något annat färdmedel, helt enkelt eftersom det inte finns någon kollektivtrafik på alla platser i landet. Alla har heller inte möjlighet att köpa en ny bil som drivs av alternativa drivmedel. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilket pris på bensin anser statsrådet är rimligt för att skapa ett tryck att välja alternativa drivmedel och avser statsrådet att vidta åtgärder för att ytterligare höja skatten på bensin?
fr · H411250 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:250 Priset på diesel för den tunga yrkestrafiken av (M) till Statsrådet (S) sa statsrådet följande i en intervju i : ”Just nu är bensinen alldeles för billig. Det skapar inte trycket att välja alternativa drivmedel.” Den bilden delas antagligen inte av den tunga yrkestrafiken. möter många svenska åkerier konkurrens från olagliga verksamheter, men de har även svårt att konkurrera på grund av att utländska åkerier har betydligt lägre kostnader för bränsle. Så länge skattenivåerna på bränsle inte är harmoniserade med resten av EU kommer svenska åkerier att ha en betydande konkurrensnackdel gentemot åkare från andra länder, vilket hotar hela näringen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Anser statsrådet att bensinen är för billig och avser hon i så fall att verka för en höjning av bensinskatten trots att det skulle innebära ytterligare konkurrensnackdelar för den svenska tunga yrkestrafiken?
fr · H411277 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:277 Sanktionsavgifter för cabotageöverträdelser av (M) till Statsrådet (S) Transportstyrelsen publicerade en vägledning för cabotagetransporter och kombinerade transporter, och hur regelverket ska tolkas. Det nya dokumentet redovisar den tolkning som ska tillämpas i samband med påförande av sanktionsavgifter vid överträdelser. Det har dock inte fallit väl ut. I ett antal fall har Transportstyrelsen, med hänvisning till den nya vägledningen, hävt trafikpolisens preliminära beslut om förskott på sanktionsavgift trots polisens misstanke om att åkeriet utfört olaglig cabotagetrafik. Som skäl för att häva beslutet konstaterar att inrikestransporterna i bedrivits av varaktig karaktär. Enligt Transportstyrelsen handlar det då inte om överträdelse av cabotageregler, utan i stället om olaga yrkesmässig trafik som ska utredas av åklagare. Det här gör regelverket tandlöst. Den som bryter mot regelverket som gäller cabotagetransporter och därigenom skaffar sig konkurrensfördelar ska få en sanktionsavgift. Möjligheten att ta ut en sanktionsavgift syftar till att komma åt den olagliga cabotagetrafiken. Om de som bryter tillräckligt mycket mot reglerna hamnar i ett annat regelverk, som verkar vara gynnsamt för den som gör överträdelsen, måste vi förändra regelverket eller tolkningen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att reglerna runt sanktionsavgifterna efterlevs som det var tänkt, det vill säga att den åkare som bryter mot reglerna får en kännbar sanktionsavgift?
fr · H411279 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:279 Transportstyrelsens tolkning av regelverket för cabotagetransporter av (M) till Statsrådet (S) Transportstyrelsen publicerade en vägledning för cabotagetransporter och kombinerade transporter och hur regelverket ska tolkas. Det nya dokumentet redovisar den tolkning som ska tillämpas i samband med påförande av sanktionsavgifter vid överträdelser. Det har dock inte fallit väl ut. I ett antal fall har Transportstyrelsen, med hänvisning till den nya vägledningen, hävt trafikpolisens preliminära beslut om förskott på sanktionsavgift trots polisens misstanke om att åkeriet utfört olaglig cabotagetrafik. Som skäl för att häva beslutet konstaterar att inrikestransporterna i bedrivits av varaktig karaktär. Enligt Transportstyrelsen handlar det då inte om överträdelse av cabotageregler, utan i stället om olaga yrkesmässig trafik som ska utredas av åklagare. Utredningen kan ta och åkaren kan fortsätta att köra och bryta mot reglerna. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Tänker statsrådet ta initiativ till att förändra lagstiftningen på området eller vidta någon annan åtgärd med anledning av det som framförts?
fr · H411309 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:309 Handläggningstider som riskerar svensk kycklingproduktion av (M) till Statsrådet (S) tydliggör att jordbruk- och livsmedelsproduktion är tillståndspliktigt. Tillstånd prövas och ges av länsstyrelserna, som är statens förlängda arm ute i landet. Inom fjäderfä, till exempel svensk kycklingproduktion, går gränsen för miljötillstånd vid 40 000 fjäderfäplatser. När det gäller andra djurslag, som nötkreatur, hästar och mink, är gränsen 400 djurenheter. Beslutet om miljötillstånd tas efter det att respektive ärende är färdigberett i miljöprövningsdelegation, som består av en jurist och en miljösakkunnig. Svensk kött- och kycklingproduktion är i många avseenden överlägsen utländsk produktion, sett ur djurvälfärdsaspekter, på grund av svenska strikta djurhållnings- och miljöregler. För att stärka jobb och tillväxt, inte minst på landsbygden, krävs goda förutsättningar för företagare samt att regler och handläggningen av dem underlättar svensk jordbruks- och livsmedelsproduktion. Därför är det oroväckande när näringsidkare på näringsidkare inom svensk djurproduktion, till exempel kycklingproducenter i , konstaterar att det tar att handlägga ärenden på , månader på månader, ja över . Det duger inte. Det försvårar, ökar kostnader, minskar investeringskraft och leder till onödig begränsning av svensk produktion. I slutändan är det konsumenterna som drabbas, då mindre svenskproducerat finns tillgängligt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga ansvarigt statsråd : Vilka konkreta åtgärder avser regeringen och statsrådet att vidta för att skyndsamt förbättra landsbygdsföretagares villkor, inte minst vad gäller onödigt långa handläggningstider för till exempel jordbruk- och livsmedelsproducenter?
fr · H411311 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:311 Handläggningstider som riskerar jobbutvecklingen på landsbygden av (M) till Närings- och innovationsminister (S) tydliggör att jordbruk- och livsmedelsproduktion är tillståndspliktigt. Tillstånd prövas och ges av länsstyrelserna, som är statens förlängda arm ute i landet. Inom fjäderfä, till exempel svensk kycklingproduktion, går gränsen för miljötillstånd vid 40 000 fjäderfäplatser. När det gäller andra djurslag, som nötkreatur, hästar och mink, är gränsen 400 djurenheter. Beslutet om miljötillstånd tas efter att respektive ärende är färdigberett i miljöprövningsdelegation, som består av en jurist och en miljösakkunnig. Svensk kött- och kycklingproduktion är i många avseenden överlägsen utländsk produktion, sett ur djurvälfärdsaspekter, på grund av svenska strikta djurhållnings- och miljöregler. För att stärka jobb och tillväxt, inte minst på landsbygden, krävs goda förutsättningar för företagare samt att regler och handläggningen av dem underlättar svensk jordbruks- och livsmedelsproduktion. Därför är det oroväckande när näringsidkare på näringsidkare inom svensk djurproduktion, till exempel kycklingproducenter i , konstaterar att det tar att handlägga ärenden på , månader på månader, ja över . Det duger inte. Det försvårar, ökar kostnader, minskar investeringskraft och leder till onödig begränsning av svensk produktion. I slutändan är det konsumenterna som drabbas, då mindre svenskproducerat finns tillgängligt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga ansvarigt statsråd : Vilka konkreta åtgärder avser regeringen och statsrådet att vidta för att skyndsamt förbättra villkoren och effektivisera byråkratin för näringsidkare?
fr · H411382 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:382 Utnyttjande av arbetssökande med anställningsstöd av Boriana (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) har uppmärksammat en rad fall där oseriösa arbetsgivare utnyttjar personer med olika former av anställningsstöd. I annonser för lediga tjänster efterfrågas arbetssökande med anställningsstöd helt öppet, vilket snedvrider konkurrensen bland de arbetssökande. Men än värre är att arbetssökande vid upprepade tillfällen har blivit erbjudna kontrakt med längre arbetstider och lägre lön än vad som är tillåtet. I vissa fall har de arbetssökande även blivit tillsagda att skriva på ett kontrakt med högre angiven lön än vad som betalas ut för att arbetsgivaren ska kunna lägga beslag på mellanskillnaden. Utnyttjandet av systemet med anställningsstöd har gått så långt att bidrag, inte kompetens, är en merit när du söker arbete. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att förhindra att arbetsgivare lurar och utnyttjar arbetssökande med olika former av anställningsstöd?
fr · H411399 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:399 Vinterutrustning i tunga fordon av (M) till Statsrådet (S) Snöovädret och det påföljande trafikkaos som drabbade ostkusten gjorde oss påminda om hur viktigt det är med fungerande vinterdäck. är det vinterdäckskrav på drivaxlarna på tunga fordon som färdas på svenska vägar . Ett problem är dock att även om däcken är klassade som vinterdäck och håller rätt spårdjup innebär det inte automatiskt att de är anpassade för svenska förhållanden. Däcken har ofta gummiblandningar som exempelvis kan bli hårda i vinterkylan, vilket försämrar vägegenskaperna avsevärt. sker olyckor med tunga fordon som hade kunnat undvikas om vinterdäck anpassade för svenskt klimat hade använts. Även om vinterdäcken är anpassade för svenskt vinterväglag finns det tillfällen som kräver ytterligare åtgärder i form av exempelvis snökedjor för att garantera framkomlighet och trafiksäkerhet. Dock är det är långt ifrån alla lastbilar som medför sådan utrustning. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Är statsrådet beredd att ta några lagstiftningsinitiativ eller vidta någon annan åtgärd för att säkerställa att alla lastbilar medför vinterutrustning i form av snökedjor?
fr · H411400 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:400 Märkning av vinterdäck för tunga fordon av (M) till Statsrådet (S) ska alla däck som säljs inom EU ska vara märkta med en konsumentinformation som tydligt beskriver däckets egenskaper. Ur ett trafiksäkerhetsperspektiv är det även viktigt att veta hur väl däcket fungerar i det klimat vi har i . Även om däcket är klassat som vinterdäck och håller rätt spårdjup innebär det inte automatiskt att det är anpassat för svenska förhållanden. Däck har ofta fel gummiblandningar som exempelvis kan bli hårda i vinterkylan, vilket försämrar vägegenskaperna avsevärt. sker olyckor med tunga fordon som hade kunnat undvikas om vinterdäck anpassade för svenskt klimat hade använts. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för att få till stånd en gemensam märkning av vinterdäck inom EU där det även framgår om ett däck är anpassat till det nordiska klimatet?
fr · H411406 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:406 Anställningsstöd av (L) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Runt om i landet ges rapporter om att människor slussas runt i olika former av anställningsstöd, mellan instegsjobb och nystartsjobb. Det finns indikationer på att vissa företag sätter i system att använda anställningsstöd och ställer detta som krav i jobbannonser. Denna utveckling är problematisk. För det första sätter det enskilda arbetssökande i en knepig sits där de blir beroende av om de kan få anställningsstöd eller inte och att arbetssökande ”flyttar” mellan olika anställningsstöd. Det är en helt oacceptabel utveckling. För det andra sätter det konkurrensen ut spel, då de företag som kan få en medarbetare med anställningsstöd får en konkurrensfördel. Det är uppenbart att kombinationen av höga ingångslöner och arbetsgivaravgifter gör att lönekostnaden blir för hög. Att regeringen har höjt arbetsgivaravgifterna för ungdomar har ökat snedvridningen och gjort det än mer lönsamt för arbetsgivare att använda anställningsstöden. En lång rad expertorgan, såsom , , IMF med flera, har kritiserat för våra höga ingångslöner. Man menar att dessa förklarar den tudelade arbetsmarknaden med hög arbetslöshet bland grupper som har svårt att etablera sig på arbetsmarknaden. Liberalerna har därför föreslagit en ny anställningsform med lägre ingångslöner. Denna linje har inte fått gehör, utan regeringen och LO har gått till frontalangrepp mot den. Men det är just bristen på rimliga ingångslöner som tvingar fram bidragsstöd, för att kompensera arbetsgivarna för de höga lönekostnaderna. Systemet är kostsamt för skattebetalarna och leder till denna snåriga djungel av bidragssystem. Liberalerna har därför föreslagit att dagens många olika anställningsstöd slås ihop. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till arbetsmarknads- och etableringsminister (S): Avser ministern att vidta några åtgärder med anledning av ovanstående?
fr · H411477 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:477 Kvalitet i asylprövningen av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Bifallsandelen i asylärenden i var . Då inkluderas samtliga asylärenden, även till exempel ärenden där den sökande ska överföras till ett annat land för prövning där. Noterbart är att den totala bifallsandelen har stigit kraftigt . låg den på . – januari till och med november – ligger den på . En förklaring är att det var en förhållandevis stor andel avgjorda ärenden i kategorin ”övrigt”, i vilken ingår bland annat återkallade ansökningar. Jämfört med rör det sig nu om en hög total bifallsandel. var bifallsandelen totalt och var den . Det ska alltså jämföras som helhet och . Bifallsandelen beror bland annat på vilka länder asylsökande kommer ifrån. För medborgare i är den totala bifallsandelen mycket hög. Dock är flertalet asylsökande till inte från . var två av tre asylsökande från ett annat land än . , fram till och med november, är fyra av fem asylsökande från ett annat land än . Det är självklart viktigt med kvalitet i asylprövningen även om det rör sig om ett mycket stort antal ärenden som har att avgöra. Min fråga till justitie- och migrationsminister är: Vad gör regeringen och ministern för att säkerställa kvalitet i asylprövning trots det stora antalet avgjorda ärenden?
fr · H411478 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:478 Prognos över antalet beviljade uppehållstillstånd av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Bifallsandelen i asylärenden i var . Då inkluderas samtliga asylärenden, även till exempel ärenden där den sökande ska överföras till ett annat land för prövning där. Om man ser enbart till ärenden som prövas i sak i var bifallsandelen ännu högre. Noterbart är att den totala bifallsandelen har stigit kraftigt . låg den på . – januari till och med november – ligger den på . En förklaring är att det var en förhållandevis stor andel avgjorda ärenden i kategorin ”övrigt”, i vilken ingår bland annat återkallade ansökningar. Jämfört med rör det sig nu om en hög total bifallsandel. var bifallsandelen totalt och var den . Det ska alltså jämföras som helhet och . För planering av bostäder, sjukvård, barnomsorg och skolgång är kommunerna beroende av prognoser vad gäller antalet nya invånare. Att bifallsandelen i asylärenden nu är hög och stigande är förstås en viktig faktor att beakta. Min fråga till justitie- och migrationsminister är: Hur säkerställer regeringen och ministern att den höga och stigande bifallsandelen i asylärenden beaktas i prognoser vad gäller antalet beviljade uppehållstillstånd?
fr · H411497 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:497 Fler jobb av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) Före valet sa att om han fick bilda regering skulle han kräva besked från varje statsråd om varje beslut innebär fler jobb eller ej. Sedan regeringen tillträdde 2014 har den infört gratis entré på statliga museer. Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Hur många jobb uppskattar ministern att införandet av gratis entré på statliga museer kommer att skapa, och har statsministern meddelats detta antal?
fr · H411498 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:498 Fler jobb av (M) till Statsrådet (S) Före valet sa att om han fick bilda regering skulle han kräva besked från varje statsråd om varje beslut innebär fler jobb eller ej. , men också , kommer omorganisation att fortsätta. Omorganisationen har fört med sig ett antal ovälkomna konsekvenser. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur många jobb uppskattar statsrådet att kommer att skapa och har statsministern meddelats detta antal?
fr · H411500 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:500 Fler jobb av (M) till Statsrådet (S) Före valet sa att om han fick bilda regering skulle han kräva besked från varje statsråd om varje beslut innebär fler jobb eller ej. I budgetpropositionen , utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och friluftsliv, framgår att regeringen vill stärka allmänhetens delaktighet i naturvårdsarbetet, bland annat genom tillgång till miljöinformation, deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning. Med tanke på att regeringen i utgiftsområde 23 pekar ut skogen som viktig för jobben framstår detta som något motsägelsefullt. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur många jobb uppskattar statsrådet att allmänhetens delaktighet inaturvårdsarbetet kommer att skapa, då skogen är viktig för jobben, och harstatsministern meddelats detta antal?
fr · H411501 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:501 Fler jobb av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Före valet sa att om han fick bilda regering skulle han kräva besked från varje statsråd om varje beslut innebär fler jobb eller ej. Regeringen har halverat RUT-avdraget till och person. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Hur många jobb uppskattar ministern att halveringen kommer att skapa, och har statsministern meddelats detta antal?