ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H711194 · 2019-10-16 00:00:00 — Fråga 2019/20:194 Behovet av en Kinastrategi av (SD) till Utrikesminister (S) är ett land med långtgående inskränkningar i mänskliga rättigheter. Oliktänkande förs bort till ”omskolningsläger”, allt och alla övervakas och medborgarna betygsätts genom ett ”social credit system”. har man gjort teknologiska framsteg som saknar motstycke, utvecklat ekonomin och lyft miljontals kineser ur fattigdom. Man har allt från till självkörande bussar och tåg som går . I dessa avseenden ligger långt efter. Svenska företag som bedriver verksamhet i beskriver en verklighet där intresset för svensk innovation är stort men där man verkar i en svårnavigerad företagsmiljö med byråkrati och särbehandling av kinesiska företag. Folkkongressen har dock antagit en ny lagstiftning som ska underlätta för utländska investeringar i enlighet med ambitionen om att öppna upp marknaden, vilket sprider framtidstro för svenska företag i tider av oförutsägbarhet och handelskonflikt. är utan tvekan beroende av en fruktsam handelsrelation med . kompliceras relationen av deras inrikes- och utrikespolitiska angelägenheter – inte minst av brotten mot mänskliga rättigheter, en delikat situation i och Belt and Road Initiative. saknar dock en fullt utvecklad Kinastrategi på de här områdena. Exempelvis är Belt and Road Initiative mer än ett globalt infrastrukturprojekt och måste därför analyseras och behandlas utifrån säkerhetspolitiska överväganden, vilket har uteblivit. Min fråga till utrikesminister är därför följande: Avser ministern och regeringen att ta fram en fullt utvecklad Kinastrategi med hänsyn tagen till säkerhetspolitiska överväganden, mänskliga rättigheter och svenska intressen?
fr · H711195 · 2019-10-16 00:00:00 — Fråga 2019/20:195 Effektbrist av (SD) till Statsrådet (S) Det svenska kraftsystemet har länge präglats av en hög elkvalitet och god driftssäkerhet, vilket är en följd av en robust produktionsapparat och goda marginaler gällande överföringskapacitet. har dock rört sig in i en situation med effektbrist, som kortsiktigt ser ut att förvärras ytterligare som en följd av skattepolitiken. Efterfrågan på el ökar även snabbare än förväntat delvis beroende på växande befolkning, elektrifiering av både transporter och industri samt etablering av serverhallar. Enligt en aktuell prognos från väntas elanvändningen i öka med eller från dagens 126 till . Trots den ökade efterfrågan på el har reaktor 2 i redan börjat minska sin produktion för att helt ställas av . Därefter /21 väntar nästa reaktor på nedsläckning. Detta är en naturlig konsekvens av oansvarig politik som bromsat utvecklingen av ny kärnkraft i och som helt saknat förståelse för skillnaden mellan effekt och energi. För statsrådet påtalar ofta att har ett överskott på el på årsbasis men talar sällan om den tilltagande effektbristen. Elsystemet har en helt central roll för industrins konkurrenskraft och hushållens behov av elektricitet, , och till rimliga priser. Här finns också den största bristen med nuvarande marknadsmodell – att den inte klarar av att tillföra produktion som överlag överensstämmer med landets säsongsmässiga variationer, något som ökat vår sårbarhet under vinterns mörka och kalla dagar. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet och regeringen att vidta för att avvärja den tilltagande effektbristen i elsystemet?
fr · H711196 · 2019-10-16 00:00:00 — Fråga 2019/20:196 Stabsläge på svenska sjukhus av (M) till Socialminister (S) Flera sjukhus runt om i har gått in i stabsläge och fått ställa in planerade operationer för att kunna klara den akuta verksamheten. Anledningen till detta är en brist på grundläggande sjukvårdsutrustning som handskar, handsprit, slangar och provtagningsrör. Problemen har dessutom kvarstått . Den leverantör som ska leverera dessa varor till flera sjukvårdsregioner har inte kunnat leverera det man har lovat. Detta tillsammans med att det inte finns några större beredskapslager av sjukvårdsmateriel och läkemedel har gjort att delar av den svenska vården inte fungerat fullt ut. Det är problematiskt att stora delar av den svenska sjukvården inte har tillräcklig försörjningsberedskap för att kunna klara vården ens under normala omständigheter. Vid en kris, särskilt en kris som varar , skulle påfrestningarna vara än större. Vi måste ha en sjukvård som har tillräcklig beredskap för att kunna bedriva verksamhet under både reguljära och extraordinära förhållanden. Med anledning av detta skulle jag vilja fråga socialminister : Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att säkerställa att svensk sjukvård har fungerande försörjningssäkerhet när det gäller sjukvårdsmateriel för att kunna undvika de problem vi sett ?
fr · H711197 · 2019-10-16 00:00:00 — Fråga 2019/20:197 Digitaliserad informationsdelning inom hälso- och sjukvården av (M) till Socialminister (S) har som vision att vara bäst i världen på e-hälsa 2025. Digitaliseringen skapar fantastiska möjligheter för hälso- och sjukvården vad gäller allt från att öka tillgängligheten och skapa en mer jämlik vård till att förbättra patientsäkerheten och utveckla det förebyggande och hälsofrämjande arbetet. Ökad digitalisering av hälso- och sjukvården händer dock inte av sig självt utan kräver rätt förutsättningar vad beträffar exempelvis lagstiftning och organisation samt inte minst ett såväl nationellt som regionalt och lokalt ledarskap. Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi konstaterar att det finns ett betydande glapp mellan den uttalade visionen och hur det förhåller sig ute i hälso- och sjukvården med bland annat inkompatibla it-system och otydlig styrning. Dagens lagstiftning rörande informationsdelning inom hälso- och sjukvården är inte anpassad vare sig till hur hälso- och sjukvården är organiserad, till hur vi som medborgare och patienter rör oss eller till de nya möjligheter som digitaliseringen skapar. Dagens regelverk är i stället alldeles för fokuserat på organisation och byråkrati. föreslår att kravet på samtycke ersätts med krav på att patienten inte motsatt sig. I praktiken är det vad patienter förväntar sig. Dagens krav på ett aktivt samtycke ska vändas så att patienten antas samtycka till att vården får ta del av patientinformation till dess att motsatsen är meddelad. När man exempelvis som patient är listad på en privatdriven vårdcentral och besöker en regiondriven specialistmottagning tar man i regel för givet att specialisten man då träffar har fått ta del av journaluppgifterna från vårdcentralen, vilket emellertid kräver ett aktivt samtycke från patientens sida. Det vill vi ändra på i syfte att underlätta patientens vård. Lagstiftningen behöver moderniseras – . Inte eller två eller tre eller ännu längre fram i tiden. Mot bakgrund av detta vill jag fråga socialminister : När avser ministern och regeringen att lägga fram konkreta lagförslag som underlättar för vården att enkelt kunna ta del av relevant patientinformation?
fr · H711198 · 2019-10-16 00:00:00 — Fråga 2019/20:198 Bristande beredskap på svenska sjukhus av (M) till Försvarsminister (S) Flera sjukhus runt om i har gått in i stabsläge och fått ställa in planerade operationer för att kunna klara den akuta verksamheten. Anledningen till detta är en brist på grundläggande sjukvårdsutrustning som handskar, handsprit, slangar och provtagningsrör. Problemen har dessutom kvarstått . Den leverantör som ska leverera dessa varor till flera sjukvårdsregioner har inte kunnat leverera det man har lovat. Detta tillsammans med att det inte finns några större beredskapslager av sjukvårdsmateriel och läkemedel har gjort att delar av den svenska vården inte fungerat fullt ut. Det är problematiskt att stora delar av den svenska sjukvården inte har tillräcklig försörjningsberedskap för att kunna klara vården ens under normala omständigheter. Vid en kris, särskilt en kris som varar , skulle påfrestningarna vara än större. Vi måste ha en sjukvård som har tillräcklig beredskap för att kunna bedriva verksamhet under både reguljära och extraordinära förhållanden. Med anledning av detta vill jag fråga försvarsminister : Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att säkerställa att svensk sjukvård har en tillräcklig försörjningsberedskap som kan garantera att verksamheten kan fungera i händelse av kris och krig?
fr · H711199 · 2019-10-16 00:00:00 — Fråga 2019/20:199 Tryggheten vid obevakade järnvägsövergångar av i (M) till Infrastrukturminister (S) , , dog två människor vid en järnvägsövergång som saknade både bommar och ljussignal i Bodens kommun. dog en traktorförare utefter samma sträcka. Alla tre på en obevakad övergång. Det är tre människoliv man hade kunnat spara med bommar. Med anledning av den tragiska tågolyckan i har Postnord fattat beslut om att med omedelbar verkan upphöra att trafikera den obevakade järnvägsövergången, vilket får till konsekvens att det kommer att finnas hushåll som måste ta sig fram och tillbaka för att hämta sin post. Dessa hushåll har inget val utan måste fortsätta att köra över den där korsningen. Före denna dödsolycka hade 15 personer mist livet vid olyckor på några av de runt 3 500 obevakade järnvägsövergångarna i . uppger även att det är det största antalet . Enligt lista med alla plankorsningar där tåg och trafikanter möts på samma plan finns det 230 helt oskyddade järnvägsövergångar i . Många av dessa järnvägsövergångar är rena dödsfällor. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att säkerställa tryggheten vid obevakade järnvägsövergångar?
fr · H711201 · 2019-10-17 00:00:00 — Fråga 2019/20:201 Palestinier i av (S) till Utrikesminister (S) Palestinierna är flyktingar både i sitt eget land och utomlands. Deras situation är sämre än någonsin, och allt är en konsekvens av den israeliska ockupationen av . Av den palestinska befolkningen som bor utomlands, den palestinska diasporan, uppges mer än hälften vara statslösa, alltså utan medborgarskap i något land. Flest, över 3 miljoner av diasporans befolkning, bor i , och i och finns vardera en halv miljon. Utanför är situationen i kanske värst numera. Det råder yrkesförbud inom mer än 60 yrken för palestinierna. De kan inte längre köpa mark eller fastigheter. De som har köpt mark eller fastigheter får inte låta dem gå i arv till deras barn. En libanesisk kvinna får inte ge sitt medborgarskap till sina barn. Palestinierna i måste söka arbetstillstånd även om de är födda i landet. Det råder fattigdom, hög arbetslöshet, fysisk ohälsa och stor hopplöshet bland de palestinska flyktingarna i världen, och i känner de sig helt bortglömda. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Vad kan ministern och regeringen göra för att förbättra palestiniernas situation i världen och i synnerhet i ?
fr · H711202 · 2019-10-17 00:00:00 — Fråga 2019/20:202 Dricksvatten i hela landet av (SD) till Näringsminister (S) geologiska undersökning (SGU) hanterar bland annat frågor som rör grundvatten, och inom ramarna för miljömålsarbetet har myndigheten ansvar för målet Grundvatten av god kvalitet som ett led i en tryggad dricksvattenförsörjning. Då grundvatten är en förutsättning för bland annat färskvattentillgång bör det också utgöra ett prioriterat område att värna och satsa på, speciellt mot bakgrund av senare tids larm och rapporter om historiskt låga grundvattennivåer inte minst under den torra . Regeringen har tidigare tillskjutit medel till SGU för att myndigheten ska initiera sitt arbete kallat En tryggad dricksvattenförsörjning, och myndigheten har års budget äskat om ytterligare för att kunna fortsätta detta arbete. Jag noterar dock att regeringen i sin budgetproposition har valt att helt bortse från att tillskjuta myndigheten dessa medel, något som myndigheten menar riskerar att spoliera tidigare genomfört arbete inom området. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Hur ser ministern och regeringen på grundvattnets roll för dricksvattenförsörjningen, och hur avser ni att agera för att säkerställa tillgången till dricksvatten i hela landet?
fr · H711203 · 2019-10-17 00:00:00 — Fråga 2019/20:203 Mer tid för historieämnet i skolan av (L) till Utbildningsminister (S) återkallade sitt förslag till kursplan i ämnet historia avseende momentet om antiken. Liberalerna välkomnar detta besked då vi tidigt motsatt oss detta förslag. Arbetet med kursplanerna fortskrider, men enligt kvarstår problemet med antalet lektionstimmar. För att angripa den delen av frågan har Liberalerna presenterat ett antal förslag i syfte att öka tiden för ämnet historia i skolan, i synnerhet med fokus på högstadiet och för att säkra undervisning i moment som antiken. Vi föreslår att ämnesfördelningen ses över och att man ser över exempelvis de fria timmar inom SO-blocket som lärarna förfogar över. Vi menar också att timplanen behöver revideras och att man ser över fördelningen inom nuvarande antalet undervisningstimmar. Den uppkomna situationen på innebär att myndigheten överlämnar frågan till regeringen för åtgärd. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : När kommer regeringen att initiera en översyn eller en större revidering av timplanen i syfte att långsiktigt lösa problemet med exempelvis ämnet historia?
fr · H711204 · 2019-10-17 00:00:00 — Fråga 2019/20:204 Lokal infrastrukturplanering av (C) till Infrastrukturminister (S) Infrastruktur och trafik är något som berör människor på många håll. Stora infrastrukturprojekt är ofta något som tar och kräver mycket planering. Det är som ansvarar för planeringen, och kommunerna gör via den regionala planen och regionen inspel om hur prioriteringen bör ske . I i kommun har man från den lokala företagarföreningen skickat flera förslag på åtgärder för att göra samhället mer trafiksäkert men också gett förslag på åtgärder som i närtid skulle kunna ske snabbt och troligtvis inte behöva bli så kostsamma. Det är fantastiskt när lokala byalag, utvecklingsgrupper och företagarföreningar vill engagera sig i sin bygds utveckling. Dessa synpunkter är viktiga att lyssna på. Min fråga till infrastrukturminister är därför: Hur kan bli mer inlyssnande på lokal opinion med koppling till planering av infrastruktur och framför allt kanske på landsbygden?
fr · H711205 · 2019-10-17 00:00:00 — Fråga 2019/20:205 Regler för marknadsföring av tobak av (C) till Socialminister (S) fattade beslut om regeringens proposition 2017/18:156 Ny lag om tobak och liknande produkter. avslogs regeringens förslag avseende nya marknadsföringsregler för tobak eftersom det sågs som en allvarlig diskriminering mellan fysiska butiker och webbutiker, i strid med . Därmed lyftes reglerna från den tidigare tobakslagen över till den nya lagen, som trädde i kraft . I samband med beslut gjordes även ett tillkännagivande om att regeringen skulle återkomma till med ett reviderat lagförslag om marknadsföring av tobaksvaror på internet. Vad riksdagsmajoriteten mer explicit gav regeringen i uppdrag att återkomma med var ett lagförslag som gör det tillåtet att visa bilder på tobaksförpackningar, till exempel snusdosor, på en webbsida för handel på internet, trots att det inte har utfärdats något utgivningsbevis. Regeringen har informerat om att de avser att återkomma med ett förslag och att tillkännagivandet inte är slutbehandlat. Fram till dess får det ankomma på rättstillämpningen att pröva vilken typ av marknadsföring som är tillåten vid distanshandel av tobaksvaror via internet. I väntan på att regeringen ska återkomma med ett lagförslag, som ett led i denna tillfälligt rådande prövningsperiod, har lämnat förslag till uppdatering av sina allmänna råd om marknadsföring av tobak till konsumenter. Här framgår att lämnar ett förslag som överensstämmer med det lagförslag som regeringen lämnade och som avslog som både näringsfientligt och diskriminerande. Flera remissinstanser har framfört kraftig kritik och påpekar att förslaget saknar stöd i lagen och uttryckligen går emot vad beslutat. rekommenderar dessutom att inkommer med en anmälan till Europeiska kommissionen om ny teknisk föreskrift. har dock , trots den omfattande kritik som framförts, gått vidare med sin tolkning och realiserar föreskriften genom att anmäla en marknadsaktör vars marknadsföringstillämpning påstås strida mot gällande lagstiftning. använder sig av det politiska vakuum som råder på grund av att regeringen ännu inte återkommit med det lagförslag som utlovats till följd av det tillkännagivande från en riksdagsmajoritet innebärande kravet på en jämlik e-handel fri från diskriminering vad gäller bland annat snus och så kallade all white-produkter. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : Hur ser ministern på det anförda och när avser regeringen att slutbehandla ärendet och lämna ett nytt lagförslag?
fr · H711206 · 2019-10-17 00:00:00 — Fråga 2019/20:206 Beredskap för en trygg försörjning av sjukvårdsmateriel av (V) till Socialminister (S) Att upphandla inom hälso- och sjukvård måste alltid vara förknippat med att kvalitet och säkerhet kan upprätthållas. Vi har en situation i som är helt unik där en upphandling har förorsakat allvarliga problem. Regionerna , , , och har bytt leverantör av sjukvårdsmateriel. Regionerna , och har gått upp i stabsläge på grund av materielbristen. Region och har ställt in planerade operationer på grund av materielbrist. All typ av materiel fattas: desinfektionssprit, operationsinstrument och så vidare. Detta är en fråga för regionerna. Men uppenbart är något helt fel i systemet. Vid en ännu större akut situation är det uppenbart att regionerna inte ensamma klarar av en situation av detta slag. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vad tänker ministern göra för att i krissituationer tillse att det finns tillgång till sjukvårdsmateriel?
fr · H711207 · 2019-10-17 00:00:00 — Fråga 2019/20:207 En flygförbudszon över nordöstra av (V) till Utrikesminister (S) pågående invasion av nordöstra är ett brott mot folkrätten som skapar ett enormt humanitärt lidande. En del av krigets fasor som drabbar civila är det turkiska flygvapnets bombningar. Att införa en flygförbudszon innebär att flygplan inte tillåts flyga över ett visst territorium. Flygförbudszoner fungerar därmed ungefär som en demilitariserad zon, fast i skyn. Flygförbudszoner har tidigare genom historien upprättats i syfte att stoppa mänskligt lidande. har zonerna varit lyckade, ibland med sämre faktiskt resultat. Bland de lyckade exemplen finns flygförbudszoner över de norra delarna av respektive Kosovo. En flygförbudszon skulle vara ett sätt för det internationella samfundet att sätta stopp för och verkligen göra skillnad i nordöstra . Mot denna bakgrund vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern att agera för att tillskapa en flygförbudszon över nordöstra ?
fr · H711208 · 2019-10-18 00:00:00 — Fråga 2019/20:208 Skydd för ytterligare grupper vid blåljussabotage av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Jag har tidigare ställt frågan till regeringen varför inte även ordningsvakter och väktare borde omfattas av det föreslagna förstärkta blåljusskyddet. Den ökande organiserade brottsligheten och den utbredda kriminaliteten och otryggheten, som polisen inte har resurser nog att hantera, tvingar aktörer att köpa säkerhetstjänster av privata bolag. Detta medför att även de personer som träder in och stärker samhället och rättsväsendet har befogade anspråk på mer skydd. Tyvärr slår regeringen dövörat till. Regeringens brist på handlingskraft i frågan om att bekämpa kriminalitet och otrygghet är nu mer uppenbar . Även andra grupper som genomför brottsbekämpande arbete såsom exempelvis och har befogade anspråk på ett liknande skydd. I och med den samhällsinsats och det arbete som väktare och andra utför är det mycket anmärkningsvärt att regeringen inte har för avsikt att inkludera dessa yrkeskårer i det förstärkta blåljusskyddet. Vi ser nu att väktare och andra som träder in och tar ansvar för trygghet i områden som polisen inte hinner med blir drabbade av våldet som den ordinarie ordningsmakten inte lyckats bekämpa. Vi i har tidigare lyft denna problematik, att yrkesgrupper med ordning och trygghet som fokus inte omfattas av det förstärkta skyddet. gör även andra partier oss sällskap. Regeringen måste nu inse sitt misstag och ge andra yrkesgrupper ett fullvärdigt skydd. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Är ministern och regeringen villiga att nu ompröva om fler yrkesgrupper bör omfattas av det föreslagna förstärkta blåljusskyddet?
fr · H711209 · 2019-10-18 00:00:00 — Fråga 2019/20:209 Åtgärder mot skjutvapenvåld av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) besköts två väktare då de bevakade ett fastighetshus i . Att den organiserade brottsligheten har ett så stort våldskapital att man ger sig på väktare, ordningsvakter och rättsväsen är ett allvarligt samhällshot som står inför. Rättsväsendet står alltmer handfallet inför uppgiften att ta kontroll över situationen, då både befogenheter och resurser lyser med sin frånvaro. Det är dags att på riktigt ta tag i den ökande våldseskalering som breder ut sig alltmer. Det räcker inte längre att stödja sig på vissa av framtvingade straffskärpningar. Det räcker inte att hänvisa till tillskott av resurser som kommer alltför sent och är alltför litet. är det inte längre ”bara” poliser som blir beskjutna – oskyldiga medborgare dör då de råkar vistas på fel plats, och väktare blir beskjutna då de gör sitt jobb. Frågan är inte längre när nästa skjutning ska ske utan vem det är som står på tur. Det problem som finns är inte något som kan lösas genom att regeringen dementerar människors upplevda känslor av otrygghet och drar tillkännagivanden och utredningar i långbänk för att få det att framstå som att regeringen har kontroll på läget. Vilka egna initiativ tar regeringen för att bemöta problemet? Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka ytterligare åtgärder avser regeringen att vidta för att stävja det ökande skjutvapenvåldet?
fr · H711210 · 2019-10-18 00:00:00 — Fråga 2019/20:210 Söktrycket till lärarutbildningar av (L) till Statsrådet (S) Söktrycket sjunker till den viktiga lärarutbildningen, vilket oroar eftersom vi förväntas få en lärarbrist på 80 000 lärare . Det krävs omfattande reformer på kort och långt sikt för att lösa problemet med lärarbristen som ytterst drabbar elever och kvaliteten i skolan. Antagningsstatistiken blir särskilt intressant att följa från politikens sida för att man ska kunna dra slutsatser och utifrån fakta och lägesbild agera vidare. Liberalerna noterade att i UHR:s rapport för höstens antagning, söktryck med mera till lärarutbildningen samlat så ser vi en negativ utveckling. Det gäller söktryck, antal antagna och andel behöriga sökande till lärarutbildningen. Till de tre mest omfattande inriktningarna inom lärarutbildningen är utvecklingen negativ, medan på ett antal enstaka mindre inriktningar ser vi en viss positiv ökning. Myndigheten UHR valde, trots den negativa utvecklingen i sitt pressmeddelande sätta rubriken ökar till lärarutbildningen. Enligt Liberalerna är det en direkt felaktig upplysning från ansvarig myndighet som sorterar direkt under . Myndigheter måste agera objektivt och ge en korrekt bild av statistiken även i sina pressmeddelanden, oavsett om utvecklingen är positiv eller negativ. Så har inte skett här. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Drar statsrådet slutsatsen att intresset för lärarutbildningen har ökat eller minskat utifrån höstens oroande statistik och vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att lägesbilden ska bli korrekt?