ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H6127 · 2019-01-30 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:7 av (V) Situationen för fängslade politiker i samt fråga 2018/19:13 av Amineh Kakabaveh (V) Hungerstrejk för mänskliga rättigheter i har frågat mig om jag avser ta några initiativ för att de fängslade politikerna i ska få sina rättigheter tillgodosedda och för att de som anklagats på politiska grunder ska släppas . Amineh Kakabaveh har frågat mig vad jag avser att göra för att förmå den turkiska staten att bryta den inhumana isoleringen av och förmå den turkiska regeringen att frige och alla andra politiska fångar som i strid mot mänskliga och demokratiska rättigheter hålls fängslade och hotas att dömas till fängelsestraff, vars längd inte kan beskrivas som annat än absurd. Jag väljer att besvara frågorna i ett sammanhang. Regeringen ser med djup oro på utvecklingen i . Folkvalda parlamentariker måste tillåtas verka i enlighet med sitt demokratiska mandat. Vi välkomnar därför att släppts fri. Fri opposition och media är förutsättningar för ett pluralistiskt demokratiskt samhälle. Detta framför vi som ges till turkiska företrädare i och i och vi fortsätter att inom ramen för bilaterala reformstöd stödja insatser för att öka kapaciteten hos det civila samhället, media och andra förändringsaktörer. Regeringen är också pådrivande när det gäller att uppmärksamma kränkningar av de mänskliga rättigheterna i de internationella fora som vi anser mest lämpliga för dessa diskussioner och där resultat kan uppnås. Vi uppmärksammar situationen för oppositionspolitiker, journalister, akademiker och civilsamhällesaktörer och driver att EU:s medlemsstater fortsätter att agera samlat för att respekten för mänskliga rättigheter och rättsstatens principer i återupprättas. För de svenska utlandsmyndigheterna i är bevakandet av rättegångar, till exempel mot fängslade oppositionella och folkvalda parlamentariker, en viktig del av det diplomatiska uppdraget. Detta inkluderar rättegångar mot företrädare för . verkar även för att andra länder ska uppmärksamma och bevaka rättegångar.
frs · H6128 · 2019-01-29 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:8 av (S) Isbrytning till hamnar har frågat mig vilka initiativ jag är beredd att ta gällande att alla hamnar ska ha lika långa sträckor för isbrytning till hamnarna för att likställa konkurrenskraften dem emellan. Det är riktigt som påpekar att det är varje hamns ansvar att sköta isbrytningen inom sitt hamnområde samt att den sträckan varierar. För del är Vänersjöfarten viktig för industrin och konkurrenskraften på samma sätt som det är av yttersta betydelse för den svenska industrin i övrigt att isbrytningsverksamheten bedrivs på ett effektivt och rationellt sätt även under de svåraste vinterförhållanden. ansvarar för att isbrytning utförs i svenska kustfarvatten och på sjövägarna dit, samt i mellan öppet vatten till havs och de farvatten som är skyddade för havsis, , packis eller liknande ishinder. kan även bestämma om statlig isbrytning av svårare is i , , , och . Gränser och ansvarsområden för statlig isbrytning har utarbetats och i samband med utgivandet av senaste föreskrifter rörande statens isbrytningsverksamhet, fastställdes dessa gränser efter sedvanlig remissrunda hos berörda intressenter. I områden utomskärs är isen och isrännorna ständigt i rörelse. Isen kan också packas och bilda svårgenomträngliga på ett sätt som inte förekommer i skyddat vatten inomskärs. Kraven på isbrytare för användning utomskärs är alltså mycket större än för att bryta is inomskärs. Jag ser därför ingen anledning att ändra på principerna för det statliga isbrytaransvaret eftersom det inte skulle vara rationellt att använda isbrytarresurser till att bryta is inom hamnområdet.
frs · H6129 · 2019-01-30 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:9 av (SD) Försäljning av statliga bolag och känslig teknik till främmande makt har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att försäljningen av statliga bolag och känslig teknik till främmande makt inte sker utan direkt godkännande av regeringen. Bolagen med statligt ägande lyder under samma lagar och regler som privatägda bolag. I aktiebolagslagen finns en uppdelning av ansvar mellan ägare, styrelse och ledning. Det är bolagets styrelse och ledning som ansvarar för den löpande förvaltningen av bolagets operativa verksamhet. Frågor som rör försäljningarna av både Norstel och Imego är operativa frågor som ska ställas direkt till respektive . Regeringen är medveten om de utmaningar som finns med utländska direktinvesteringar i kritisk infrastruktur, säkerhetskänsliga uppgifter och teknologi. Regeringen har under den föregående mandatperioden vidtagit flera åtgärder som innebär en ambitionshöjning avseende säkerhetsskyddet. Regeringen har tagit initiativ till en ny säkerhetsskyddslag. I nu gällande säkerhetsskyddsförordning finns bestämmelser om informations- och anmälningsskyldighet för myndigheter som vill sälja verksamhet som är av betydelse för säkerhet men det saknas motsvarande bestämmelser för bolag. , när en ny säkerhetsskyddsförordning träder i kraft, införs emellertid en sådan skyldighet även för bolag. Regeringen har också tillsatt en statlig utredning som har föreslagit att den som bedriver säkerhetskänslig verksamhet, till exempel ett bolag, som vill sälja verksamhet eller egendom som har betydelse för säkerhet först måste vända sig till en tillsynsmyndighet för samråd (se betänkandet Kompletteringar till den nya säkerhetsskyddslagen, SOU 2018:82). Om tillsynsmyndigheten bedömer att försäljningen är olämplig från säkerhetsskyddssynpunkt föreslås myndigheten få besluta att försäljning inte får ske. Det har också pågått ett omfattande arbete på EU-nivå för att hantera utländska uppköp av bolag som utvecklar känsliga teknologier. avslutades förhandlingarna om en EU-förordning som bland annat syftar till att införa ett ramverk för granskning av utländska direktinvesteringar i EU. Förordningens betydelse och inverkan på analyseras i . har även initierat ett samarbete i nordisk krets. omfattar både krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden. Även civila produkter med militära användningsområden kan således kräva export- och utförseltillstånd. Jag utgår naturligtvis ifrån att bolag med statligt ägande följer lagstiftningen.
fr · H611111 · 2019-02-01 00:00:00 — Fråga 2018/19:111 Statistik över läkemedelsförsäljning av (L) till Socialminister (S) och kommer att stoppa utlämnandet av försäljningsstatistik där enskilda läkemedel kan identifieras. Beslutet grundar sig på en dom i Kammarrätten i (dom av i mål 2359-18) som säger att försäljningsstatistik över enskilda läkemedel från myndighetens läkemedelsregister inte kan lämnas ut, eftersom detta skulle strida mot offentlighets- och sekretesslagen (OSL). Försäljningsstatistik över enskilda läkemedel började lämnas ut och har enligt uppgift från () inte lett till några invändningar mot myndigheters hantering eller publicering av läkemedelsstatistik ned på enskild läkemedelsnivå. Inskränkningarna i fråga om utlämnandet av statistik över läkemedelsförsäljningen leder nu till en rad negativa konsekvenser. Allmänhetens insyn i hur offentliga medel används till läkemedel försämras. Det blir omöjligt att nationellt följa introduktionen av samtliga nya läkemedel. Det blir också omöjligt att följa användningen nationellt av läkemedel som förskrivs till patienter med sällsynta sjukdomar samt läkemedel som klassificerats som särläkemedel. För hälso- och sjukvården blir det omöjligt att direkt följa effekterna av nationella och regionala interventioner i form av förmånsbegränsningar eller nya rekommendationer. försvåras jämförelse mellan läkemedelsanvändning i de olika regionerna. försvåras nordisk forskningssamverkan och valideringen av ingående grunddata i annan läkemedelsstatistik. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga socialminister : Vad avser ministern och regeringen att göra så att den svenska läkemedelsstatistiken kan fungera på det effektiva, kvalitetssäkrade och transparenta sätt som den har gjort ?
fr · H611112 · 2019-02-01 00:00:00 — Fråga 2018/19:112 Trygghet för lantbrukare av (M) till Statsrådet (S) I den rapport som () presenterade framgick att en av fem lantbrukare var orolig för att utsättas för hot på grund av sitt jobb. Dessvärre visar undersökningen även att var fjärde lantbrukare redan har drabbats eller känner någon som har blivit drabbad. Trots detta är det sällan djurrättsaktivister lagförs. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa att tryggheten för lantbrukare prioriteras?
fr · H611113 · 2019-02-01 00:00:00 — Fråga 2018/19:113 Socialt ansvar för regeringens politik av (M) till Socialminister (S) Mer än 5 200 ungdomar har fått stanna i på grund av den nya så kallade gymnasielagen som trädde i kraft . Lagen röstades fram i av S, MP, V och C. En lag som stiftades med motiveringen att asylsökande ungdomar som fått avslag på sin ansökan borde få fullgöra sin gymnasieutbildning. Att ta politiska beslut kan vara lätt, men att ta konsekvenserna av sina beslut brukar vara svårare. rapporterade om just konsekvenserna av den förda politiken för flera av de ungdomar som tillåtits stanna på grund av gymnasielagen. Flera av dem har inte fått någon bostad ordnad och tvingas därför att sova utomhus i snö och kyla mitt i den kalla vintern. Det innebär i praktiken att dessa ungdomar nu tvingas fokusera på överlevnad snarare än studier. Det rapporteras även om hur vissa ungdomar utnyttjas av samvetslösa personer som erbjudit dem bostad. Ingen ser sig som ansvarig för det elände ungdomarna utsätts för och hamnat i. Gymnasieskolorna har slagit larm, men det finns ingen att vända sig till för att ta tag i problemet. För ungdomarna har löftet om att få stanna i och studera hängt ihop med socialt ansvar. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vem ansvarar för den sociala omsorgen av ungdomarnas liv då ni tog beslutet om gymnasielagen, och vem ansvarar för att dessa unga får ett drägligt liv och skyddar dem mot personer som vill utnyttja dem?
fr · H611114 · 2019-02-01 00:00:00 — Fråga 2018/19:114 Klassificeringen av e-cigaretter av (M) till Statsrådet (S) är tydliga med att tobakspolitiken bör syfta till skademinimering och att det är viktigt att olika åtgärder är proportionerliga. Av detta följer att skillnader i skadeverkningar mellan olika produkter behöver beaktas när lagstiftning och annan politik utformas. behandlade regeringens proposition Ny lag om tobak och liknande produkter som dessvärre hade stora brister på den punkten, vilket en utskottsmajoritet också noterade och kritiserade regeringen för. Snus har till exempel inte alls samma negativa hälsoeffekter som röktobak. Våra svenska erfarenheter pekar i stället på att snuset har bidragit till att minska de tobaksrelaterade skadorna. Många svenskar har fimpat och i stället valt det betydligt mindre skadliga snuset. har EU:s lägsta tobaksrelaterade dödlighet, vilket torde vara ett starkt argument för regeringen att använda sig av i arbetet med försöka häva exportförbudet av snus. Det är också stor skillnad mellan röktobak och andra tobaksfria alternativ, såsom e-cigaretter, vilket bör beaktas när till exempel regler om handel utformas. Just nu pågår diskussioner inom EU om hur unionen ska agera i förhandlingarna inom () vad beträffar klassificeringen av e-cigaretter. Det finns förslag som innebär att e-cigaretter inte ska särskiljas från röktobak. Att klumpa samman e-cigaretter med röktobak vore olyckligt och fel utifrån ett folkhälsoperspektiv. E-cigaretter innehåller nämligen inte tobak och är betydligt mindre hälsovådliga än röktobak och bör därav ges en annan klassificering. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Kommer regeringen att verka för att e-cigaretter ges en annan klassificering inom WCO än andra tobaksprodukter?
fr · H611115 · 2019-02-04 00:00:00 — Fråga 2018/19:115 Den politiska hungerstrejken i av Kadir Kasirga (S) till Utrikesminister (S) hungerstrejkar , parlamentariker för socialdemokratiska , i protest mot fängslandena av demokratiskt folkvalda politiker och mot den inhumana isoleringen av PKK-ledaren som avtjänar sin livstidsdom på fängelseön . förvägras att träffa sina advokater. Hungerstrejken har spridit sig till flera fängelser och i skrivande stund har fler än 300 politiska fångar inlett hungerstrejker i solidaritet med . Det är värt att notera att och hade en viktig roll i fredprocessen som pågick mellan den turkiska staten och PKK. Denna process utmynnade i en vapenvila i som varade till juli månad 2015. Detta är en period som känns väldigt långt tillbaka med tanke på den auktoritära utvecklingen, repressalierna mot oliktänkare, frihetsberövandet av folkvalda parlamentariker och det eskalerande våldet i de kurdiska provinserna. har kandidatlandstatus i EU, vilket ställer krav på att kandidatlandet följer konventioner om mänskliga rättigheter och uppfyller Köpenhamnskriterierna som innebär politiska och ekonomiska kriterier som ett kandidatland måste uppfylla för att kunna bli medlem i EU. Mot denna bakgrund vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern att ta några initiativ på EU-nivå för att förmå att följa konventioner om mänskliga rättigheter och Köpenhamnskriterierna?
fr · H611116 · 2019-02-04 00:00:00 — Fråga 2018/19:116 Skrotat arbetslöshetsmål av (KD) till Arbetsmarknadsminister (S) Arbetsmarknadsmålet om lägst arbetslöshet i EU 2020 var Socialdemokraternas och viktigaste vallöfte inför valet . Så viktigt att alla statsråd, oavsett koppling till arbetsmarknaden, kommenderades att lägga fram politik för fler jobb. Konsekvenserna blev till stor del att regeringen genomförde dyra och alltför ineffektiva subventionerade anställningar, såsom extratjänsterna, beredskapsjobb och traineetjänster. Målet om lägst arbetslöshet har dock varit illa utformat från start – om än slagkraftigt inför ett val. Regeringen var under förra mandatperioden aldrig i närheten av att gå i riktning mot målet. I stället gick från 12:e till 17:e plats i jämförelse av arbetslösheten mellan EU-länderna innan mandatperioden var slut. startar regeringen med på en 18:e plats. Vill man försöka dölja problemen är ett borttaget arbetslöshetsmål optimalt innan målet om lägst arbetslöshet i EU ska vara uppfyllt. fortsätter andelen långtidsarbetslösa vara hög (), och arbetslösheten bland nyanlända är , vilket är 5,5 gånger högre än för inrikes födda. Allt detta sker på toppen av en lång högkonjunktur. Statistiken visar på behovet av en reformering av arbetsmarknaden som sänker trösklarna och gör det möjligt för fler att få ett riktigt jobb. Under föregående mandatperiod som arbetsmarknadsminister gick utvecklingen tyvärr inte åt rätt håll. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Vad är anledningarna till att målet om lägst arbetslöshet i EU inte har uppnåtts, och varför väljer regeringen att ta bort innan slutdatum?
fr · H611117 · 2019-02-04 00:00:00 — Fråga 2018/19:117 Mobiltäckning i hela landet av (C) till Statsrådet (S) De mobila tjänsterna har blivit alltmer viktiga för att kunna bo, leva och verka i hela landet. Marknaden är duktig på att bygga ut mobilnätet med täckning över , men på många håll saknas det fortfarande eller så är mobiltäckningen så dålig att mobiltjänsterna inte går att använda. Till detta ska också tillföras att om en olycka händer så vittnar flera om att man inte kan tillkalla räddningstjänst eftersom mobiltäckningen är så dålig. Flera regioner i saknar bra och fungerade mobiltäckning. I finns flera orter och platser som har så dålig täckning att det ställer till det i vardagen för både invånare och företagare. På många håll har också det gamla kopparnätet monterats ned, och många människor har då drabbats av att inte kunna ringa eftersom mobiltäckningen är dålig eller fibernätet ännu inte utbyggt till fullo. Detta har framför allt drabbat landsbygden. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Är statsrådet beredd att införa ett tvång/en garanti för att kopparnätet inte tas bort innan en fungerande mobiltäckning eller fiberutbyggnad är på plats?
fr · H611118 · 2019-02-04 00:00:00 — Fråga 2018/19:118 2.0 av (M) till Försvarsminister (S) diskuterades en hel del i försvarsutskottet, justitieutskottet och trafikutskottet om 2.0. har arbetet avstannat. Med anledning av ovanstående vill jag fråga försvarsminister : Vad är status i frågan om 2.0, och vilka framtida planer har ministern för 2.0?
fr · H611119 · 2019-02-04 00:00:00 — Fråga 2018/19:119 NIU på naturbruksgymnasium av (M) till Utbildningsminister (S) Runt om i finns massor av olika idrottsgymnasier som är godkända av . Bland annat finns NIU, Nationellt godkänd idrottsutbildning, för den som vill kombinera utbildning med idrott. Idrotten sker i samarbete mellan gymnasieskolan och ett specialidrottsförbund. I finns den enda NIU inom ridning på naturbruksgymnasium. Det är en utbildning som uppskattas av både elever och föräldrar och som tillhandahåller en unik möjlighet för ungdomar att kunna elitsatsa på en sport utan att skolgången hämmas. Efter en tillsyn av Skolinspektionen fick skolan nedslag eftersom eleverna på NIU måste ha tillgång till en egen elithäst, vilket inte anses vara förenligt med en avgiftsfri skolgång. Ingen sport är gratis och om vi då är stelbenta vad gäller regler för idrottsrelaterade kostnader blir det i längden omöjligt att driva idrottsgymnasier när avtal med sponsorer inte täcker alla kostnader. Det är viktigt att betona att sådana avtal inte hör till det vanliga i alla sporter. Det är som sagt positivt att ungdomar och elever kan kombinera studier och elitidrott. Det är svårt att träna ridning, skidåkning eller bandy utan hästar, skidor eller klubbor. Vi borde göra vad vi kan för att förenkla, inte försvåra, sådana upplägg. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Hur ser ministern på idrottsgymnasiernas möjligheter att bedriva sin verksamhet utan att stängas ned på grund av de kostnader som oundvikligen medföljer idrotten?
fr · H611120 · 2019-02-04 00:00:00 — Fråga 2018/19:120 Samdistribution av post, paket och tidningar av (C) till Statsrådet (S) Postmarknaden genomgår nu en snabb förändring. Med ny digitalteknik har antalet brev som skickas minskat och har antalet paket ökat drastiskt då fler och fler väljer att handla via nätet. Till detta hör då också att antalet tidningsprenumerationer också minskar och människor väljer mer och mer att läsa tidningen och nyheter via sin surfplatta eller dator. Post- och paketmarknaden kännetecknas av en fungerande konkurrens mellan de aktörer som finns. För att bibehålla en god service av post- och paketlösningar över hela landet, både i staden och på landsbygden, måste denna verksamhet utvecklas. Samdistribution av post, paket och tidningar är något som skulle kunna ge ökad service till hela landet och hålla nere transporterna då det enbart räcker med en transport för dessa tjänster. Fler distributörer skulle kunna utföra den dagliga utdelningen av post, paket och tidningar över landet, där självklart Postnord är en aktör och PTS är den som fortsätter att ge tillstånd och utöva tillsyn. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Är statsrådet beredd att öppna upp för samdistribution av post, paket och tidningar över landet där det inte enbart är Postnord som utför detta utan fler aktörer släpps in för att kunna utföra detta över landet
fr · H611121 · 2019-02-04 00:00:00 — Fråga 2018/19:121 Kilometerskatt av (M) till Finansminister (S) Enligt flera bedömare väntas elbilar och laddhybrider dominera nybilsmarknaden inom bara . Eftersom energianvändningen för transporter domineras av fossila bränslen är elektrifieringen av fordonsflottan en utveckling som är såväl spännande som nödvändig. I har vi en koldioxidskatt och energiskatt på bensin och diesel som inbringar ca 30 miljarder till statskassan. En utveckling som innebär att vi använder mindre bensin och diesel innebär således, allt annat lika, att intäkterna från denna skattebas kommer att minska. Vissa bedömare har lyft att införandet av en kilometerskatt för privatfordon bör införas för att kompensera för detta intäktsbortfall. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Vad är ministerns inställning till forskarnas bedömning om att införa ett system av detta slag?
fr · H611122 · 2019-02-04 00:00:00 — Fråga 2018/19:122 Förbud mot nyförsäljning av bensin- och dieselbilar av (M) till Statsrådet (S) går att läsa att kommer det inte längre att vara tillåtet att sälja nya bensin- och dieseldrivna bilar i . En utredning ska tillsättas och ny lagstiftning ska beslutas . Övriga detaljer kring förslaget är dock utelämnade och till följd av detta uppstår många frågor som behöver bli besvarade. Det har ännu inte klarlagts från regeringens sida om man har för avsikt att förbjuda alla förbränningsmotorer, oavsett möjlighet till inblandning av biodrivmedel, eller om förbudet avser att omfatta exempelvis laddhybrider. Det råder även osäkerhet kring huruvida förslaget kommer anses vara förenligt med reglerna för EU:s inre marknad. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur avser statsrådet att genomföra förbudet mot nybilsförsäljning av bensin- och dieselbilar, och vilka typer av fordon kommer att omfattas av förbudet?
fr · H611123 · 2019-02-04 00:00:00 — Fråga 2018/19:123 Delningsekonomin av (M) till Näringsminister (S) Delningsekonomin växer snabbt. Tack vare delandet kan resurser utnyttjas mer effektivt och komma fler till del. Att människor delar varor och tjänster med varandra har förekommit . De senaste årens omfattande digitalisering har dock skalat upp detta till nya nivåer. Plattformar matchar människors efterfrågan på delade varor och tjänster mot utbudet på . Vinsterna av en välutvecklad delningsekonomi är potentiellt enorma. Ur hållbarhetssynpunkt finns sannolikt några av de allra största vinsterna där underutnyttjade resurser kan effektiviseras. Väldigt mycket återstår dock att göra för att nå delningsekonomins fulla potential. Uppdraget till Utredningen om användarna i delningsekonomin var snävt. Direktiven var att genomföra en beskrivande kartläggning av olika delningsekonomiska modeller, och att resonera kring nuvarande lagstiftning och det eventuella behovet av författningsändringar relaterade till delningsekonomin. Utredaren tilläts dock inte att lämna skarpa förslag på lagändringar. konstaterade utredningen att delningsekonomin i fortfarande befinner sig i ett tidigt skede. Trots att det är i det tidiga skedet som möjligheten är som störst att forma framtiden har regeringen ännu inte gjort någon betydande uppföljning och än mindre lagt fram någon proposition på bord. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Hur avser ministern att följa upp utredningen om delningsekonomin, och vilka åtgärder arbetar ministern med för att främja delningsekonomins utveckling i ?