fr · H611721 · 2019-06-06 00:00:00 — Fråga 2018/19:721 Fredsprocessen i av (S) till Utrikesminister (S) Jag träffade tre lokala människorättsaktivister från : , och de . De är alla mottagare av det pris som ACT och , med stöd av svenska ambassaden i , delar ut till colombianska människorättsförsvarare. De tre berättade att situationen för människorättsförsvarare tyvärr har förvärrats; detta trots det snart fredsavtalet mellan regeringen och . De lever under ständiga hot och har själva överlevt mordförsök. Attackerna mot kvinnorättsförsvarare ökar, och urfolk och afrocolombianer är särskilt utsatta. har bidragit till att antalet dödade och skadade har minskat drastiskt, men antalet människorättsaktivister som mördats har däremot ökat. Enligt Defenders är det dödligaste landet i världen för människorättsförsvarare. Sedan undertecknandet av fredsavtalet har den lokala ombudsmannens kontor registrerat minst 423 dödsfall fram till . Statistiken talar sitt skrämmande språk för bakom siffrorna döljer sig människor och familjer, organisationer och kollegor. Urfolk och afrocolombianer är bland de mest drabbade; av de 347 attacker som registrerades mot människorättsförsvarare var riktade mot ledare för etniska grupper, enligt urfolksorganisation (Onic). Trenden verkar inte gå i rätt riktning. 2019 dödades 18 människorättsförsvarare i landet. I fredsavtalet utlovades att skulle bli en rättsstat där människor som utsatts för övergrepp ska kunna få upprättelse. En särskild kommission för säkerhetsgarantier upprättades av regeringen i efter undertecknandet av fredsavtalet med (dekret 154 ) med målet att formulera och utvärdera en handlingsplan för att bekämpa kriminella organisationer som hotar fredsprocessen och för att skydda sociala och politiska ledare. I rapporten report, 2018 - kan man läsa följande: "National Commission of Security Guarantees, created in the previous government after the signing of the Peace Agreement with the FARC (Decree law 154 of 2017) and which objective is to formulate and evaluate the Plan of (), in order to design strategies to combat criminal organizations that put peace at risk and to protect social and political leaders." I fredsavtalet betonades även frågor om mark och rättigheter för att bönder måste kunna förändra sina levnadsförhållanden. I praktiken handlar det ofta om att få stöd för att odla alternativa grödor till kokabladsodlingarna. Men människorättsförsvararna har i stället blivit alltmer utsatta, och de paramilitära grupperna har i många områden i stället stärkt sina positioner och närvaro. För att ta itu med denna kris lovade president att hans regering skulle skydda människorättsförsvarare och presenterade sin "Handlingsplan för förebyggande och skydd av människorättsförsvarare, sociala ledare och journalister" . Men den planen har kritiserats för att vara ineffektiv. Det är uppenbart att de länder som engagerade sig i fredsprocessen nu behöver engagera sig för att skydda dessa utsatta människorättsförsvarare och bidra till att vända den negativa utvecklingen. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Vilka initiativ kan ta för att utvärdera och förbättra effektiviteten i de planer och initiativ som tagits av den colombianska regeringen för att skydda sociala ledare och deras lokalsamhällen med målet att förbättra deras säkerhet?