ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H411741 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:741 arbete inom Cites för att minska ovärdig och oetisk lejonjakt av (M) till Statsrådet (S) Ovärdig och oetisk jakt på lejon är en oväntat stor industri som är lönsam i alla led. Det kallas canned hunt, fritt översatt: "burkad jakt", och är i realiteten mer slakt än jakt. Svenska volontärer, turister och jägare blir lurade och det handlar om stora pengar. Därför behövs politiskt samarbete, bättre bistånd och ny lagstiftning. Lejon föds upp under usla förhållanden, utan tillsyn och med brutala brister i djurskyddet. Uppfödning sker utan något som helst avelsprogram. Lejonungarna tas tidigt, innan ögonen öppnats, så de präglas på människor innan de lämnas till farmer där ovetande turister gosar med dem och tar selfies. Lejonungarna vårdas ofta av volontärer som också luras att de bidrar till att rädda vilda djur. När djuren är större och svårare att hantera flyttas de för att sedan säljas, skjutas och bli troféer. Jägare luras alltså till att skjuta halvtama, ibland drogade, lejon. De som genomför detta tar bra betalt i alla led. Jakttroféer är en relativt stor inkomstkälla. Dessutom säljs benbitar och kroppsdelar till asiatisk medicin. Länderna där detta sker, främst , måste stoppa detta. Men även kan hjälpa till. Frågan har uppmärksammats i medierna, inte minst i upprörande reportage i , och hanteringen av lejon beskrivs också i . Frågorna om den oetiska hanteringen av lejon borde inte vara partiskiljande. Det kan finnas samsyn i denna fråga och en bred politisk vilja att förändra. kan arbeta än mer aktivt inom Cites – det internationella avtal som reglerar handeln med hotade arter av vilda djur och växter. På det senaste mötet försökte ett antal få lejon att klassas som en av de mest hotade arterna men fick inte gehör. Enskilda länder har möjlighet att införa egna regelverk som reglerar troféjakt. Länder som antagit Cites har rätt att utfärda lagstiftning som går bortom riktlinjer, exempelvis förbud eller striktare reglering för import och export av alla jakttroféer eller troféer från särskilda arter eller länder. Flera andra länder, nu senast , har redan stoppat införsel av troféer från "burkad jakt" genom att klassa lejonen som utrotningshotade. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : På vilket sätt vill statsrådet utveckla arbete inom Cites, exempelvis utöka skyddet för lejonen så att de klassas som en av de mest hotade arterna, för komma till rätta med de beskrivna problemen?
fr · H411757 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:757 Vårdens utmaningar av (M) till Statsrådet (S) Hälso- och sjukvården i har bland allra längsta väntetider. En helt ny rapport från , Öppna jämförelser 2016 – En god vård?, har lagts fram. Den förstärker bilden av en utveckling med växande vårdköer och växande regionala skillnader mellan landsting/regioner avseende väntetider i vården. Ett exempel på de stora regionala skillnaderna avseende väntetider i vården gäller andel genomförda operationer i specialiserad vård . De landsting/regioner som har bäst utfall och därmed kortast väntetider är , följt av , , , och . Sämst utfall och därmed längst väntetider har landsting/region , följt av , , , och . uppföljning av vårdens resultat borde sända en kraftfull signal till regeringen och ansvarigt statsråd. Det krävs nationellt politiskt ledarskap. Tyvärr är regeringens propositionslista gällande väntetider och kompetensförsörjning i vården fortfarande tom. Detta duger inte. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : På vilket sätt kommer regeringen och statsrådet att agera när öppna jämförelser nu visar på växande vårdköer och stora regionala skillnader avseende att få sin operation inom specialistvården genomförd, och vilka nya åtgärder avser statsrådet vidta för att vända denna utveckling?
fr · H411767 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:767 Det svenska förhållningssättet till GMO av (M) till Statsrådet (S) Vid den ständiga kommitténs möte röstade EU:s medlemsstater om tre genetiskt modifierade majssorter. , , och står för den vetenskapliga säkerhetsbedömningen av genetiskt modifierade grödor på den europeiska respektive svenska marknaden. Båda expertmyndigheterna bedömer de tre majssorterna som säkra. Det svenska förhållningssättet till beslut om genetiskt modifierade grödor är att luta sig mot expertmyndigheternas bedömningar. Om regeringen gör avsteg från det svenska förhållningssättet ska det förankras i . Trots detta valde den att rösta nej till två av majssorterna, utan att förankra detta avsteg från det svenska förhållningssättet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Varför har statsrådet och regeringen frångått det svenska förhållningssättet utan att förankra detta i ?
fr · H411768 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:768 Regeringens förhållande till expertmyndigheternas bedömningar av (M) till Statsrådet (S) Vid den ständiga kommitténs möte röstade EU:s medlemsstater om tre genetiskt modifierade majssorter. , , och står för den vetenskapliga säkerhetsbedömningen av genetiskt modifierade grödor på den europeiska respektive svenska marknaden. Båda expertmyndigheterna bedömer de tre majssorterna som säkra. Det svenska förhållningssättet till beslut om genetiskt modifierade grödor är att luta sig mot expertmyndigheternas bedömningar. Trots detta valde den att rösta nej till två av majssorterna, i strid med expertmyndigheternas bedömningar. Det torde innebära att regeringen anser att expertmyndigheterna i detta fall inte har varit skaffade att göra korrekt bedömning. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : På vilka grunder gör statsrådet och regeringen andra bedömningar än EFSA och ?
fr · H411769 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:769 Ökad otrygghet bland kvinnor av (M) till Statsrådet (S) Brottsförebyggande rådets (Brå) senaste nationella trygghetsundersökning, som presenterades, visade att otryggheten ökade påtagligt bland kvinnor . av kvinnorna uppgav att de kände sig otrygga i sitt eget bostadsområde under kvällstid. Men även oron för att utsättas för våld och misshandel var mer omfattande bland kvinnor. Utvecklingen är allvarlig. För alla regeringar, men kanske i synnerhet för en regering som kallar sig feministisk, borde det vara ytterst bekymmersamt att otryggheten ökar så påtagligt bland kvinnor. Att vidta åtgärder för att minska otryggheten borde också vara av högsta prioritet. Med anledning av det som ovan anförs vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet och regeringen att vidta för åtgärder med anledning av att otryggheten ökat markant bland kvinnor?
fr · H411827 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:827 Straff för dopningsbrott av (M) till Statsrådet (S) I Socialdemokraternas idrottspolitiska program föreslår man att straffen för dopningsbrott ska skärpas. Detta har statsrådet kommunicerat i samband med utspelet om att kunna genomföra dopningskontroller på gym- och fysanläggningar. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att verka för att regeringen ska lämna förslag om skärpta straff för dopningsbrott, och när kan en sådan proposition i så fall förväntas?
fr · H41183 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:83 medlemsskap i Europol av (C) till Statsrådet (S) Danskarna röstade för att behålla sitt så kallade rättsförbehåll i EU-medlemskapet - ett undantag som gör det omöjligt att bli kvar i Europolsamarbetet . Detta gör att det skulle krävas ett separat avtal för att fortsätta att vara med i Europol. Mycket tyder därför på att kommer att uteslutas ur det europeiska polissamarbetet. har utsatts för ett antal terrordåd och oron för terrordåd är stor både i och . Även frågan om gränsöverskridande brottslighet är något som påverkar båda länderna. Om är med i Europol riskerar detta att i grunden påverka säkerhet och polisens förmåga att bekämpa både terrordåd och gränsöverskridande brottslighet. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur avser statsrådet och regeringen att agera för att säkerställa den gränsöverskridande brottsbekämpningen om är med i Europol?
fr · H411840 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:840 Dopningstester på gym av (M) till Statsrådet (S) aviserade statsrådet förslaget om att genomföra dopningstester på gym i syfte att, som statsrådet menade, i större omfattning komma åt den dopning som sker utanför den organiserade idrotten. Förslaget är dock förenat med en rad juridiska svårigheter, vilket även undertecknad har påpekat. Regeringen har beslutat att ge i uppdrag att med stödja arbetet med att utveckla arbetsmetoden ren hårdträning, som riktar sig till landets gym- och träningsanläggningar. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Har statsrådet för avsikt att gå vidare med förslaget om att införa dopningstester på gym, eller ska regeringens uppdrag till motsvara de åtgärder som aviserades för att komma åt den dopning som sker utanför den organiserade idrotten?
fr · H411848 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:848 Besparingar på Polisregion av (M) till Statsrådet (S) Vid den träff med kommunstyrelsen i och stadens riksdagsledamöter som arrangerades i och där inrikesministern deltog bekräftade ledningen för Polisregion på en direkt fråga att det prognosticerade underskottet nu beräknas till . Ledningen instämde också i att huvuddelen av detta underskott sannolikt kommer att leda till besparingar på personalen i polisregionen. Detta sker alltså som såväl polisområde som övriga delar av polisregionen brottas med betydande problem vad gäller polispersonal och kampen mot det eskalerande dödliga våldet och gängkriminaliteten. Min fråga till statsrådet blir därför: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa att det ekonomiska underskottet i Polisregion inte leder till neddragningar på polisverksamheten i ett läge där denna är hårt ansträngd?
fr · H411849 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:849 Ekonomisk kompensation för gräns- och id-kontroller av (M) till Statsrådet (S) Vid den träff med kommunstyrelsen i och stadens riksdagsledamöter som arrangerades i och där inrikesministern deltog bekräftade ledningen för Polisregion på en direkt fråga att majoriteten av den personal som utför gräns- och id-kontroller i samband med passager över utgörs av poliser från . Detta sker alltså som och brottas med ett mycket allvarligt läge vad gäller dödligt våld och grov organiserad brottslighet. Personal som skulle kunna delta i utredningsarbete gör alltså inte detta och kostnaderna för denna insats belastar dessutom Region budget. Min fråga till statsrådet blir: Avser statsrådet att säkerställa att Polisområde Syd kompenseras ekonomiskt via statsbudgeten för det arbete som utförs i samband med gräns- och id-kontroller?
fr · H41185 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:85 Upplägg för kampanjen till av (M) till Statsrådet (MP) Utrikesministern har fått frågan om hur kommer att redovisa de kostnader som trots allt härrör sig till kampanjen, men som inte finns med i redovisade pm. Det är naturligtvis positivt att nu tar plats i . Däremot kvarstår frågor om kampanjen. gör en utvärdering. gör en granskning baserad på de anmälningar som kommit in. En av anledningarna till att kampanjen fortsätter att granskas är att den senare delen av kampanjen varit behäftad med oklarheter om omfattning och även finansiering. DN kom ju med minst sagt graverande uppgifter om hur använts i kampanjarbetet av och fonden har betalat resor och genomfört konferensverksamhet som en del i kampanjen. Artikeln finns att läsa här: Dessa medel har inte redovisats i den mycket minimalistiska beräkning av kostnaderna för kampanjen som lämnat i en pm till utrikesutskottet. Naturligtvis är det en gränsdragningsfråga att avgöra vilken verksamhet som direkt härrör sig till kampanjen och vilken verksamhet där ett extra element av kampanjande lagts till. Detta särskilt när en extern part står för kostnaderna. Men för att regeringen ska kunna granskas och kampanjarbetet utvärderas krävs det svar från biståndsministern om detta. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet om upplägget med fonder och stiftelser – eller möjligen myndigheter – som använts som mellanhänder för att bidra till den svenska kampanjen har förekommit trots att detta inte redovisas av ?
fr · H41186 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:86 Ytterligare redovisning av kampanjen till av (M) till Utrikesminister (S) Det är naturligtvis positivt att nu tar plats i . Däremot kvarstår frågor om kampanjen. gör en utvärdering. gör en granskning baserad på de anmälningar som kommit in. En av anledningarna till att kampanjen fortsätter att granskas är att den senare delen av kampanjen varit behäftad med oklarheter avseende omfattning och även finansiering. DN kom ju med minst sagt graverande uppgifter om hur använts i kampanjarbetet av och fonden har betalat resor och genomfört konferensverksamhet som en del i kampanjen. Artikeln finns att läsa här: Dessa medel har inte redovisats i den mycket minimalistiska beräkning av kostnaderna för kampanjen som lämnat i en pm till utrikesutskottet. Naturligtvis är det en gränsdragningsfråga att avgöra vilken verksamhet som direkt härrör sig till kampanjen och vilken verksamhet där ett extra element av kampanjande lagts till. Detta särskilt när en extern part står för kostnaderna. Men för att regeringen ska kunna granskas och kampanjarbetet utvärderas krävs det svar från utrikesministern om detta. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : På vilket sätt avser utrikesministern att redovisa de kostnader som trots allt härrör sig till kampanjen men som inte finns med i redovisade pm?
fr · H411922 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:922 Bärplockning av (M) till Närings- och innovationsminister (S) Närings- och innovationsminister skrev i en debattartikel att han vill att okvalificerade jobb i första hand ska gå till svenska arbetssökande, och han använde bärplockning som ett exempel på ett sådant jobb. Bärplockning är ett fysiskt krävande jobb, och skillnaden mellan en van bärplockare och en nybörjare är stora. Trots invandrad arbetskraft tas endast en bråkdel av de svenska lingonen och blåbären till vara, vilket innebär att möjligheten till fler jobb finns. Men intresset hos svenska arbetslösa och ungdomar att plocka bär är litet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga närings- och innovationsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att tillse att bärindustrin får sitt behov av säsongsanställd arbetskraft tillgodosedd, om de lediga jobben som bärplockare i första hand ska gå till svenska arbetssökande?
fr · H411923 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:923 Underlättande för arbetslösa att ta säsongsjobb av (M) till Närings- och innovationsminister (S) Närings- och innovationsminister skrev i en debattartikel att han vill att okvalificerade jobb i första hand ska gå till svenska arbetssökande, och han använde bärplockning som ett exempel på sådana jobb. Bärplockning är ett fysiskt krävande jobb, och skillnaden mellan en van bärplockare och en nybörjare är stora. Trots invandrad arbetskraft tas endast en bråkdel av de svenska lingonen och blåbären till vara, vilket innebär att möjligheten till fler jobb finns. Men intresset hos svenska arbetslösa och ungdomar att plocka bär är litet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga närings- och innovationsminister : På vilket sätt avser ministern att underlätta för svenska arbetssökande att ta de säsongsjobb som erbjuds inom bärplockningsbranschen?
fr · H511790 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2017/18:790 Förbättrade möjligheter till digitalisering i hela landet av (C) till Statsrådet (MP) har regeringen fastställt en ny och mycket ambitiös bredbandsstrategi. Den kan bli bra och bidra till att göra att blir ett bättre land att leva i – det vill säga om man bor på rätt adress. Den pågående klyvningen av är på riktigt, och det gäller även när det kommer till digitaliseringsfrågan. Fiber är den transportinfrastruktur som är nödvändig för att knyta samman bygder och människor, men just nu verkar den bara vara reserverad för tätorter. Bygderna utanför de större tätorterna får vänta på att få tillträde till det som alla redan har i städerna. kunde vi läsa om hur flera tusen människor och hushåll på i har fått besked om att fiberutbyggnaden kommer att dröja . Regeringen har förvisso formulerat en ambitiös bredbandsstrategi men har misslyckats med att leverera. Det är nämligen så att en av regeringens egna expertmyndigheter, , sätter käppar i hjulen. För det första har under föregående år haft olagligt långa handläggningstider; har de uppgått . Lagen kräver att de inte absolut inte ska överstiga . Vidare har nu flaggat för att man inte längre kommer att bevilja utbyggnad av fiber längs med vägarna i det mindre vägnätet. Detta kommer självklart att drabba landsbygden extra hårt eftersom ingen utom i undantagsfall gräver ned fiber mitt i skogen; det görs i anslutning till befintlig infrastruktur. besked betyder att det inte blir någon fiber över huvud taget utanför de större tätorterna. Klyvningen av landet och klyvningen mellan människor är på riktigt, och frågan är hur samarbetsregeringen avser att agera. Regeringen har kollektivt fattat ett beslut om en nationell bredbandsgaranti som ska omfatta alla hushåll med uppkoppling motsvarande minst . Med anledning härav är min fråga till statsrådet : Vad kommer statsrådet att göra för att korta handläggningstiderna och förbättra möjligheten till utbyggnad av fiber längs med statens vägnät och därmed inte tillåta sin expertmyndighet att sabotera regeringsbeslutet och motverka digitaliseringen av ?
fr · H511791 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2017/18:791 långa handläggningstider av (C) till Statsrådet (S) Trots att det finns utmaningar med digitaliseringen är den någonting fantastiskt som kommer att göra att blir ett bättre land att leva i – det vill säga om man bor på rätt adress. Den pågående klyvningen av är på riktigt, och det gäller även när det kommer till digitaliseringsfrågan. Fiber är den transportinfrastruktur som är nödvändig för att knyta samman bygder och människor, och just nu verkar den bara vara reserverad för tätorter. Bygderna utanför de större tätorterna får vänta på att få tillträde till det som alla redan har i städerna. kunde vi läsa om hur flera tusen människor och hushåll på i har fått besked om att fiberutbyggnaden kommer att dröja . Regeringen har förvisso formulerat en ambitiös bredbandsstrategi men har misslyckats med att leverera. Det är nämligen så att regeringens egen expertmyndighet, , sätter käppar i hjulen. För det första har under föregående år haft olagligt långa handläggningstider; har de uppgått . Lagen kräver att de inte absolut inte ska överstiga . Vidare har nu flaggat för att man inte längre kommer att bevilja utbyggnad av fiber längs med vägarna i det mindre vägnätet. Detta kommer självklart att drabba landsbygden extra hårt eftersom ingen gräver ned fiber mitt i skogen; det görs i anslutning till befintlig infrastruktur. besked betyder att det inte blir någon fiber över huvud taget utanför de större tätorterna. Klyvningen av landet och klyvningen mellan människor är på riktigt, och frågan är hur samarbetsregeringen agerar. är statsrådets expertmyndighet. Regeringen har kollektivt fattat beslut om en nationell bredbandstrategi och om en nationell bredbandsgaranti som ska omfatta alla hushåll med uppkoppling motsvarande minst . Därav är min fråga till statsrådet : Vad kommer statsrådet att göra för att korta handläggningstiderna och förbättra möjligheten till utbyggnad av fiber längs med vägar och därmed inte tillåta sin expertmyndighet att motverka digitaliseringen av ?
frs · H212735 · 2019-01-25 00:00:00 — Dnr U2015/03904/UF Svar på fråga 2014/15:735 av (M) Ungas möjlighet till jobb har frågat mig på vilket sätt jag förbättrar ungas möjlighet till jobb genom att arbetsgivaravgiften höjs. Resultaten från den utvärdering som utvärdering (IFAU) har gjort av nedsättningen av de sociala avgifterna för unga visar att nedsättningen är en ineffektiv åtgärd som inte har haft någon sysselsättningseffekt alls för de grupper av unga som har en svag anknytning till arbetsmarknaden. Även , , och Arbetsförmedlingen har alla gjort bedömningen att nedsättningen av de sociala avgifterna för unga är en ineffektiv åtgärd för att skapa sysselsättning. För att öka sysselsättningen bland unga måste nu insatserna på ett mer effektivt sätt riktas mot unga i behov av stöd. Regeringen genomför både generella och riktade närings- och arbetsmarknadspolitiska insatser för att öka sysselsättningen och minska arbetslösheten. Arbetslösheten bland unga kvinnor och män som inte har avslutat en gymnasieutbildning är ungefär dubbelt så hög som bland dem som har avslutat en sådan utbildning. Regeringen tillsatte en utredning som ska analysera och föreslå åtgärder för att alla ungdomar ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning (, U 2015:01). Vårändringsbudgeten, som antogs av , omfattar ett kunskapslyft med cirka 6 500 nya utbildningsplatser inom bl.a. vuxenutbildning och folkhögskolan. Vidare är 90-dagarsgarantin för arbetslösa ungdomar med satsningar på traineejobb och utbildningskontrakt viktiga för att stärka ungas kompetens. Regeringen har också tillsatt en delegation för större genomslag för arbetsmarknadspolitiska insatser mot ungdomsarbetslöshet på lokal nivå (Delegationen för unga till arbete, A 2014:06). Delegationen ska särskilt verka för att kommunerna på ett bra sätt kan använda de arbetsmarknadspolitiska insatserna. Fler unga arbetslösa utan fullgjord gymnasieutbildning ska ges möjlighet att kombinera arbete eller praktik och utbildning. En särskilt utsatt grupp är unga som varken arbetar eller studerar. Regeringen beslutade om direktiv till en samordnare för unga som varken arbetar eller studerar, som ett första steg i den nationella samling för unga utanför som aviserades av statsministern . Samordnaren har bl.a. i uppgift att strategiskt främja förbättrad samverkan mellan myndigheter, kommuner, landsting och organisationer på nationell, regional och lokal nivå kring insatser för unga som varken arbetar eller studerar (dir. 2015:70).