ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H711601 · 2019-12-09 00:00:00 — Fråga 2019/20:601 Ungdomsarbetslösheten av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Regeringen har haft som mål att skulle ha EU:s lägsta arbetslöshet. Trots att haft en stark högkonjunktur ligger vi på plats 23 av 28 vad gäller arbetslöshet i EU. Svensk ungdomsarbetslöshet är uppe på höga nivåer: av ungdomarna går arbetslösa. måste få ned ungdomsarbetslösheten. Det är en viktig fråga kopplad till integration och kriminalitet men även för att säkra framtidens välfärd. Bland utrikes födda har rekordhög arbetslöshet och även bland unga är det en stor del som saknar arbete. Det tar tid att komma in på den svenska arbetsmarknaden, och dagens regler gör det svårt för unga att ta sig in på en stel och trögrörlig arbetsmarknad. Trots högkonjunktur har vi en alldeles för stor arbetslöshet bland unga och utrikes födda. Många prognoser pekar nu på att är på väg in i en sämre konjunktur, och fler riskerar att bli arbetslösa. Mot bakgrund av ovan vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Har ministern några konkreta förslag för att stimulera till fler jobb för unga?
fr · H711602 · 2019-12-09 00:00:00 — Fråga 2019/20:602 Beslut om gruvbrytning i Kallak och Laver av (M) till Näringsminister (S) Den svenska gruvnäringen är en viktig del av vår basindustri. Med omfattande naturresurser, framstående forskning, ledande företag och kompetenta medarbetare har vi fantastiska förutsättningar att vara en framstående gruvnation. Branschen står för stora exportintäkter och sysselsätter många människor i . Den här chansen håller dock på att gå förbi. Svensk gruv- och mineralpolitik har uppenbara brister. Tiderna för att få ett tillstånd är absurda. Den tidigare borgerliga regeringens ambition att utveckla näringen har ersatts med en påfallande passivitet av den nuvarande. Investeringar kan inte fullbordas, arbetstillställen uteblir och nyttan för miljön realiseras inte. börjar tålamodet hos gruvbranschen tryta. Näringsminister (S), som brukar tala om minskad byråkrati och kortare ledtider, möter hård kritik för omfattande regelkrångel i gruvnäringen. kallade gruvbolagen näringsministern till krismöte för att diskutera de långa tillståndsprocesserna för nyetablering av gruvor och tillstånd för fortsatt verksamhet. Det kanske tydligaste exemplet är järnmalmsprojektet , som väntat på att få tillstånd för sin verksamhet. Frågan har legat på regeringens bord . Gruvområdet Laver är ett annat exempel som fått vänta orimligt länge på beslut. I branschen ställs nu frågor om varför regeringen inte kommer till skott. Med anledning av ovanstående vill jag fråga näringsminister : Kan ministern redogöra för varför detta beslut har dröjt orimligt länge och även redogöra för när ministern och regeringen kommer att fatta beslut om eventuell gruvbrytning i Kallak och Laver?
fr · H711603 · 2019-12-09 00:00:00 — Fråga 2019/20:603 Tillståndsprocesserna för gruvnäringen av (M) till Näringsminister (S) Den svenska gruvnäringen är en viktig del av vår basindustri. Branschen står för stora exportintäkter och sysselsätter många människor i . Möjligheterna är stora, men gruvbyråkratin riskerar att få ogynnsamma konsekvenser för den svenska gruvnäringen och även den svenska konkurrenskraften. Företrädare för gruvnäringen pekar på att det inte går att utesluta att gruvor förr eller senare tvingas stanna upp på grund av regelverket. Den rådande situationen riskerar att påverka investeringsviljan i svenska gruvprojekt. tappar sin tätposition som en attraktiv gruvnation för investerarare. har vid upprepade tillfällen uppmanat regeringen att se över möjligheterna till effektivare miljötillståndsprocesser för den svenska gruv- och mineralnäringen. Men från regeringens sida är det fortsatt tyst. Oförmågan att agera är påfallande. Det riskerar i slutändan att slå hårt mot den svenska gruv- och mineralnäringen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga näringsminister : När avser ministern att tillgodose beslut och återkomma till med konkreta förslag för att korta tillståndsprocesserna för gruv- och mineralnäringarna?
fr · H711604 · 2019-12-09 00:00:00 — Fråga 2019/20:604 Import av elenergi av (M) till Statsrådet (S) är i stort sett självförsörjande på elenergi. Detta beror på att vi har många olika typer av elproduktion. Vår kärnkraft, vår vattenkraft och våra kraftvärmeverk kan producera energi när vi behöver den. Detta gäller inte för vind- och solenergi. När nu andelen sol- och vindenergi har blivit större och eventuellt kommer att behövas i större omfattning då vi snabbt ställer om till ett samhälle med ökad elektrifiering, kommer vi att behöva mer elenergi. Detta kan innebära att vårt beroende av importerad elenergi ökar. De flesta länder i vår närhet, till exempel , har en mycket större andel fossil elproduktion. En elimport från skulle därmed innebära att vi i stället för att producera egen energi med en låg andel fossilt bränsle skulle importera den från annat land där andelen fossilt bränsle är högre. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra konkret när nu riskerna för att måste importera mer fossil el ökar och därmed minskar våra möjligheter att möta klimathotet?
fr · H711605 · 2019-12-09 00:00:00 — Fråga 2019/20:605 Finansiering av barnäktenskap av (M) till Statsrådet (S) Vi ser hur svensk välfärd går till kriminella och till fel saker. Den irakiske försvarsministern är ett tydligt fall. Men det finns även mindre spektakulära, men kanske än mer hemska, fall där bidrag används för att föra bort barn och gifta dem med vuxna utomlands. i driver den nationella stödtelefonen dit man kan ringa om man är orolig för att någon far illa relaterat till hedersproblematik. De har utifrån samtalen konstaterat att fram till och med har 44 barn blivit bortförda och bortgifta mot sin vilja. Mörkertalet är naturligtvis mycket, mycket större. Det finns ingen statistik över hur många barn som förs bort, hur många som gifts bort under tvång eller ens hur många som är i riskzonen, men vi känner till 44 fall där detta skett. Min och ståndpunkt är att det behövs en uttalad nolltolerans mot hederskultur samt en kraftsamling i form av en nationell handlingsplan mot bortförande och bortgifte av barn. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka konkreta åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa att våra bidragssystem inte utnyttjas av kriminella i syfte att exempelvis finansiera barnäktenskap?
fr · H711606 · 2019-12-09 00:00:00 — Fråga 2019/20:606 Barnäktenskap av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) i driver den nationella stödtelefonen dit man kan ringa om man är orolig för att någon far illa relaterat till hedersproblematik. De har utifrån samtalen konstaterat att fram till och med har 44 barn blivit bortförda och bortgifta mot sin vilja. Mörkertalet är naturligtvis mycket, mycket större. Det finns ingen statistik över hur många barn som förs bort, hur många som gifts bort under tvång eller ens hur många som är i riskzonen, men vi vet att 44 barn har förts bort och blivit bortgifta mot sin vilja. Det här är fall där barn far illa och blir utnyttjade. Min och ståndpunkt är att det behövs en uttalad nolltolerans mot hederskultur samt en kraftsamling i form av en nationell handlingsplan mot bortförande och bortgifte av barn. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att bekämpa barnäktenskap och motverka att barn i vårt land skickas utomlands för att giftas bort?
fr · H711607 · 2019-12-09 00:00:00 — Fråga 2019/20:607 Frihetsberövande av barn som gifts bort av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) lagstiftning när det gäller hederskultur är på vissa områden förlegad, och svenskt rättsväsen saknar möjlighet att vara proaktivt i sitt arbete mot hedersvåld. i driver den nationella stödtelefonen dit man kan ringa om man är orolig för att någon far illa relaterat till hedersproblematik. De har utifrån samtalen konstaterat att fram till och med har 44 barn blivit bortförda och bortgifta. Mörkertalet är naturligtvis mycket, mycket större. Det finns ingen statistik över hur många barn som förs bort, hur många som gifts bort under tvång eller ens hur många som är i riskzonen, men vi känner till 44 fall där detta har skett. Min och ståndpunkt är att det behövs en uttalad nolltolerans mot hederskultur samt en kraftsamling i form av en nationell handlingsplan mot bortförande och bortgifte av barn. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att fler skyldiga till frihetsberövande av barn ställs inför rätta?
fr · H711608 · 2019-12-10 00:00:00 — Fråga 2019/20:608 Allvarliga driftsstörningar hos av (L) till Statsrådet (S) Enligt nya uppgifter från statliga , som ansvarar för landets elsystem, inträffade en allvarlig driftsstörning som kunde fått stor negativ påverkan för landets elkunder. Den akuta krisen kunde förhindras, men enligt uppgifter från representanter för befann sig det svenska elnätet utanför det som kallas normaldrift. Bolaget stod inför att eventuellt behöva göra en så kallad frånkoppling där man stänger av elen i ett område för att säkerställa driftssäkerheten för resten av systemet. Det var som en för allmänheten okänd allvarlig driftstörning inträffade i det nordiska elsystemet på grund av ett brytarfel i en dansk station, som snabbt spred sig även till . I tvingades man till flera stopp som innebar ett effektunderskott i det nordiska kraftsystemet på närmare , motsvarande effekten i en kärnkraftsreaktor. har grundligt analyserat händelsen för att säkerställa att rutiner och arbetssätt finns på plats då risken för kritiska situationer ökar i och med omställningen av kraftsystemet. Orsakerna till att flera fel inträffade efter varandra uppges vara att kraftverken i kopplades ifrån trots att de, enligt driftssäkerhetskraven, borde ha klarat den lägre spänningsnivå som uppstod efter att elkabeln mellan och ifrån. Sedan nästan två tillbaka har en rad larm hörts om att marginalerna i elförsörjningen krymper. Hotet om en ökad risk för akut elbrist, både nationellt och i en rad storstäder, blir alltmer uppenbar. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur ser statsrådet på att på grund av akut elbrist kan tvingas att stänga ned elförsörjningen för ett område för att undanröja en allvarlig driftsstörning som kan få en negativ påverkan för landets elkunder, och vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att undvika en framtida akut elbrist i ?
fr · H711609 · 2019-12-10 00:00:00 — Fråga 2019/20:609 En EU-gemensam gräns för utsläpp vid antibiotikatillverkning av (L) till Miljö- och klimatminister (MP) Antibiotika har räddat hundratals miljoner liv, men läkemedlen har två ansikten: varje gång vi använder dem hotas effekten hos andra patienter. Bakterier känner inga gränser. beräknar en brittisk statlig utredning att resistenta bakterier kan vara världens vanligaste dödsorsak, motsvarande sammanlagda dödsfall i cancer, kolera, diabetes, mässling, stelkramp, diarréer och trafikolyckor. Det kommer att drabba världsekonomin, men framför allt skapa lidande, föräldralösa barn och barnadödlighet. Studier visar att avloppsvatten, åar och sjöar nära tillverkningsplatser kan innehålla högre halter antibiotika än man ser i blodet hos en människa mitt under antibiotikabehandling. Ändå saknas en maxgräns för hur stora utsläpp som är tillåtna under tillverkningsprocessen, inte bara globalt utan även inom EU. har länge varit ett föregångsland i kampen mot antibiotikaresistens och bör därför kunna bidra med goda erfarenheter i det internationella arbetet för att minska utsläppen av antibiotika i världen. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga miljö- och klimatminister : Överväger regeringen att arbeta för en EU-gemensam gräns för utsläpp vid antibiotikatillverkning
fr · H711610 · 2019-12-10 00:00:00 — Fråga 2019/20:610 Aleviternas situation i av Kadir Kasirga (S) till Utrikesminister (S) Situationen för mänskliga rättigheter, i synnerhet för religiösa och etniska minoriteter i , har försämrats . En viktig religiös grupp som fortfarande utsätts för förtryck och förföljelse är aleviter och deras tro alevismen. har aleviter utsatts för organiserade pogromer på grund av sin tro: Den 19–genomfördes en pogrom i staden . Pogromen slutade med att över 500 aleviter massakrerades, och av stadens alevitiska befolkning tvingades att fly från staden. attackerades ett hotell i staden där 33 alevitiska konstnärer och intellektuella brändes ihjäl. Den 12–genomfördes en pogrom mot stadsdelen i . Under pogromen dödades 22 aleviter. dömde Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna att betala skadestånd till offrens familjer. I bor det ca 20 miljoner aleviter; deras tro erkänns inte av staten. De får inte något bidrag från den statliga myndigheten som har ansvar för religiösa frågor i . Alevismens samlingsplatser cemevi erkänns inte heller som religiösa församlingsplatser av . Deras representanter som driver kampen för ett erkännande förföljs och fängslas. En av de främsta ledarfigurerna för den alevitiska minoriteten, den före detta HDP-parlamentarikern , blev frihetsberövad men släpptes fri med reseförbud i väntan på rättegång. kommer domen mot att förkunnas. I har fall fått stor uppmärksamhet på grund av att han också är tysk medborgare och har varit en ledande person inom den alevitiska diasporan i . har kandidatlandsstatus till EU, vilket ställer krav på att kandidatlandet följer konventioner om mänskliga rättigheter och uppfyller Köpenhamnskriterierna som innebär politiska och ekonomiska villkor som ett kandidatland måste uppfylla för att kunna bli medlem i EU. Tyvärr följer inte sina åtagande mot EU, och det kommer rapporter från om grova kränkningar av mänskliga rättigheter, där folkvalda, fackliga aktivister, kvinnorättsaktivister och journalister blir fängslade på godtyckliga grunder. Mot denna bakgrund vill jag fråga utrikesminister : Hur kan påverka den turkiska regeringen så att den respekterar religiösa och etniska minoriteters mänskliga rättigheter och i synnerhet aleviternas mänskliga rättigheter?
fr · H711611 · 2019-12-10 00:00:00 — Fråga 2019/20:611 Internationella surrogatarrangemang och folkbokföringslagen av (L) till Justitie- och migrationsminister (S) Det svenska tvillingparet föddes i genom ett internationellt surrogatarrangemang. På grund av havandeskapsförgiftning föddes barnen och behöver intensivvård dygnet runt. Eftersom svenska myndigheter vägrar att registrera barnen i har de inte tillgång till svenska försäkringar, och föräldrarna tvingas betala för den extremt kostsamma vården ur egen ficka. De har tvingats samla ihop pengar via insamlingar på sociala medier för att kunna betala vården. Föräldrarna uppger själva till nättidningen att de har tecknat alla försäkringar som funnits tillgängliga inför ett surrogatarrangemang, men eftersom barnen inte har fått svenskt medborgarskap eller sina svenska personnummer så gäller inte försäkringarna. Av samma anledning får de heller inte hjälp av svenska myndigheter. Dessutom har svenska civilsamhällesorganisationer nekat paret hjälp på grund av att barnens svenska medborgarskap inte har erkänts. Svensk byråkrati kan kosta och deras liv. kräver att barnen ansöker om folkbokföring på plats i någon av i . Men barnen är för sjuka för att kunna resa till . Det är ett moment 22 som kan avgöra om de överlever eller inte. Justitieminister har i ett tidigare svar på en skriftlig fråga (2018/19:387) till mig uttalat följande: ”Undvikande av statslöshet är en grundprincip i svensk medborgarskaps-lagstiftning. har också genom att ansluta sig till ett antal internationella konventioner bl.a. , FN:s konvention om begränsning av statslöshet och europeiska konventionen om medborgarskap förbundit sig att undvika statslöshet, särskilt i fråga om barn.” Regeringen har vidtagit vissa åtgärder, men fallet med och visar med all tydlighet att svensk byråkrati med folkbokföring betyder att svenska barn kan komma att dö på grund av att de inte har möjlighet till vård i det land där de har fötts. Det kan knappast vara för barnens bästa och i enlighet med att svenska barn behandlas på detta sätt av svenska myndigheter. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser regeringen att vidta åtgärder så att svenska barn som föds via internationella surrogatarrangemang kan folkbokföras i på ett sätt som gör att de har tillgång till försäkringar och som gör att deras liv inte riskeras på grund av svensk byråkrati?
fr · H711612 · 2019-12-11 00:00:00 — Fråga 2019/20:612 Försvarets skolflygplan av (M) till Försvarsminister (S) Samtliga av flygvapnets skolflygplan SK 60 fick flygförbud , då ett allvarligt materialfel har uppstått som påverkar flygsäkerheten. Enligt nuvarande analys handlar det om utmattningsdefekter, och vidtagna åtgärder har inte kunnat komma till rätta med felen. Flygvapnets skolflygplan har använts och spelar en avgörande roll i utbildning av piloter till flygvapnet. Underhållsproblem med SK 60 har dock varit kända länge och blir större och större . Ett nytt skolflygplan behövs, enligt Försvarsmakten. Med anledning av ovanstående vill jag fråga försvarsminister : När fick ministern information om att SK 60 belagts med flygförbud, och avser ministern att vidta åtgärder för att bidra till att flygvapnet ska kunna använda skolflygplan igen?
fr · H711613 · 2019-12-11 00:00:00 — Fråga 2019/20:613 Våldsamt bemötande av folkliga protester i av Amineh Kakabaveh (-) till Utrikesminister (S) har den politiska oron ökat markant i . Protesterna har handlat om ett folkligt missnöje med regeringens oförmåga att skapa jobb, rättvisa och försörjning. Det finns ett utbrett missnöje med det politiska system som utformades och infördes under och efter ockupation av , som inleddes . Den irakiska regeringen har inte heller kommit till rätta med korruptionen inom de myndigheter som skapats efter 2003. Vidare finns det ett starkt missnöje med inblandning i inre angelägenheter. De ökande oroligheterna har kostat ca 400 människor livet och sårat och skadat flera tusen människor. Premiärministern har tvingats avgå. Någon ny premiärminister har ännu inte utsetts. Protesterna var särskilt starka under . Myndigheternas metoder i hanteringen av situationen blev desto mer brutala. Obeväpnade demonstranter besköts med automatvapen på flera platser i . Både uniformerad och civilklädd polis deltog i beskjutningen av demonstranterna. När det gäller beskrivningen av händelserna är det befogat att tala om en massakrer. En del har använt ordet ”blodbad”. Detta sker när försvarsminister, som påstås ha begått en rad bedrägerier samt hustrumisshandel, erhåller svenskt medborgarskap. Därför finns stora förväntningar på den att agera och fördöma regimens brott som beskjutningar och avrättningar av fredliga demonstranter – brott mot mänskliga rättigheter. Flera internationella organisationer, bland annat FN och Amnesty, och en lång rad statsledningar har fördömt det inträffade och förklarat att dessa direkta angrepp, där säkerhetsmilis skjuter rakt in i en folkmassa med automatvapen, måste utredas. FN har även ställt sig bakom ett förslag om att det valsystem som infördes ska reformeras. befinner sig i ett kaotiskt och i praktiken regeringslöst tillstånd, även om man har en expeditionsministär. Det är en farlig situation i en redan konfliktfylld region. EU har i likhet med FN uttalat sitt fördömande av det som inträffat i , men mer bör kunna göras. Jag vill fråga utrikesminister : Avser ministern att markera genom att till exempel kalla in den irakiske ambassadören till UD och genom att lyfta situationen inom EU och FN och förutom att uttala sin principiella ståndpunkt också på ett konkret sätt bidra till en politisk och demokratisk stabilisering av den farliga situation som har uppstått i ?
fr · H711614 · 2019-12-11 00:00:00 — Fråga 2019/20:614 Varje människas rätt till sin sexualitet av (L) till Socialminister (S) Ska den som lever med en funktionsnedsättning vara könlös och avsexualiserad? Självklart inte, men det saknas kunskap om relationer och om sexuell hälsa inom LSS, både hos personal och hos de människor som ska lyftas och ges frihet. Risken är att människor blir sexuellt diskriminerade och inte får den hjälp de behöver, som de personliga assistenterna blir otrygga i sin yrkesroll. En möjlig väg att ändra på detta vore att eller tog fram vägledning för sexuell hälsa och rättigheter, SRHR. Det kan nämnas att en liknande modell finns i . Där utfärdade 2001 en vägledning med riktlinjer för boendepersonal, assistenter med flera, låt vara att den är skriven med utgångspunkt i dansk lagstiftning som i vissa delar tydligt skiljer sig från den svenska. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : Överväger ministern och regeringen att ge direktiv till eller om att ta fram vägledning för SRHR?
fr · H711615 · 2019-12-11 00:00:00 — Fråga 2019/20:615 Siken och EU-regler av (KD) till Statsrådet (S) frågade jag landsbygdsministern, statsrådet , om möjligheten att ordna så att siken hanteras som övriga fiskar i det svenska undantaget från så att fiskeföretagen kan arbeta på lika villkor oavsett art. Jag vill härmed tacka för statsrådets svar som avlämnades . Statsrådet har två förklaringar till att siken inte kan tas med på förteckningen över dioxinundantag. Det ena är att en diskussion om tilläggande av den glömda siken i undantaget riskerar hela det svenska undantaget. Den oron har jag stor förståelse för. Statsrådets andra förklaring, som består i att EU gör en bredare översyn, ser jag däremot inte som relevant. Det är en rimlig önskan att den glömda siken ska bedömas på samma sätt som övriga laxfiskar oavsett EU:s bredare översyn. EU:s översyn bör välkomnas, men vi bör ha rätt att förvänta oss att siken inte ska särbehandlas negativt på grund av denna. Vi kan konstatera att efter nära arbetar departementet fortfarande med att åtgärda de brister som uppmärksammat. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : När förväntas detta arbete vara avslutat, så att regeringen utan risk att spoliera det svenska undantaget kan tillägga siken till undantagslistan?
fr · H711616 · 2019-12-11 00:00:00 — Fråga 2019/20:616 Otydliga uppgifter om stoppad elexport av (M) till Statsrådet (S) har drabbats av allvarliga elproblem. Läget kom att bli allvarligt då nedläggningen av inte mötts upp av utbyggd elöverföring och stärkt, ny lokal elproduktion. Därtill har regeringen valt att kraftigt höja skatten på lokal elproduktion i kraftvärme. Experter avrådde för att det skulle leda till nedlagd produktion och lokala elproblem. Regeringen valde ändock att fullfölja, och produktion stängdes ned i bland annat . Regeringen gjorde därmed att läget i gick från allvarligt till kritiskt. Företag kunde inte växa och anställa som de ville. Nya bostäder äventyrades. Läget i blev så kritiskt att regeringen sjösatte ett krispaket. I information till näringsutskottet angav energiministern att hans krispaket för innehåller tre delar med upphandlad effekt, flexibilitet hos kunder samt så kallat motköp, eller stoppad elexport, på utlandskabeln Baltic Cable, som går mellan och . Den stoppade elexporten, motköpen, skulle enligt uppgift skötas av . Detta har också energiministern sagt till tidningen . I en intervju i nättidningen ger en annan bild än den som energiministern gett i . Motköp har, enligt SvK, i förberedande diskussioner nämnts som en av olika tänkbara metoder för att försöka hantera effektbristen, men SvK ska bestämt ha avvisat förslaget då motköp i detta fall skulle kunna ge enskilda aktörer extra . Vidare har SvK bett regeringen att rätta informationen på sin hemsida, alltså i praktiken att ta bort information om att motköp ska användas. SvK konstaterar att motköp får användas, fast bara vid extrema situationer som när ett brott på en elledning riskerar att få storskaliga effekter på den svenska elförsörjningen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Mot bakgrund av ovanstående, är motköp, eller temporärt stoppad elexport, en del av regeringens krispaket för och därmed något som ska genomföra?