ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H612117 · 2019-02-13 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:117 av (C) Mobiltäckning i hela landet har frågat mig om jag är beredd att införa ett tvång/en garanti för att kopparnätet inte tas bort innan en fungerande mobiltäckning eller fiberutbyggnad är på plats. Tillgång till bredband blir allt viktigare och regeringens mål är att hela bör ha tillgång till snabbt bredband 2025. Målet är teknikneutralt, vilket innebär att anslutningen kan tillhandahållas genom fast eller trådlös teknik, eller en kombination av olika tekniker. I de områden där avvecklar kopparnätet finns det oftast möjlighet att skaffa tillgång till telefoni och bredband via olika trådlösa lösningar, exempelvis satellit eller mobila lösningar med riktantenn, eller genom fiberanslutning där sådan finns. Det är viktigt att komma ihåg att de bredbandslösningar som erbjuds i fast punkt har betydligt bättre mottagning och kapacitet än ett vanligt mobilabonnemang. För att följa frågan har regeringen gett i uppdrag i regleringsbrevet att undersöka tillgången till ersättningslösningar för telefoni och bredband för de hushåll och företag som berörs av kopparnätets nedläggning, samt vilka informationsinsatser som genomförs. beslutade regeringen om en höjd nivå för funktionell tillgång till internet från /s till /s. I samband med det gav regeringen i uppdrag att se till att fasta hushåll och företag som saknar tillgång till telefoni och/eller bredbandsuppkoppling om /s har möjlighet att få stöd för åtgärder som ger sådan tillgång. äger merparten av kopparnäten och har rätt att göra förändringar i dessa. Det är AB:s ledning och styrelse som fattar affärsmässiga beslut, bland annat rörande eventuella förändringar i näten. Som aktieägare kan regeringen påverka styrelsesammansättning och rösta på bolagsstämma, men inte bestämma hur företaget sköter verksamheten. Regeringen har tagit del av tillkännagivande rörande avvecklingen av kopparnätet och bereder frågan vidare.
frs · H612118 · 2019-02-13 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:118 av (M) 2.0 har frågat försvarsministern vad status är i frågan om 2.0 och vilka framtida planer ministern har för 2.0. Frågan har överlämnats till mig. För att samhällsviktiga aktörer, t.ex. polis och räddningstjänst, ska kunna utföra sina uppdrag är det avgörande att de kan kommunicera säkert och effektivt. Rakelsystemet som används bygger på äldre teknik med begränsad kapacitet och behöver ersättas. Detta är en viktig och angelägen fråga och regeringen har konstaterat att behovet av ett utvecklat och säkert mobilt ip-baserat kommunikationssystem är omfattande och behöver tillgodoses i närtid. Regeringen har även aviserat att den kommer att återkomma i frågan och min ambition är att så ska ske så snart det är möjligt.
frs · H612119 · 2019-02-13 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:119 av (M) NIU på naturbruksgymnasium har frågat mig hur jag ser på idrottsgymnasiernas möjligheter att bedriva sin verksamhet utan att stängas ned på grund av de kostnader som oundvikligen medföljer idrotten. Jag vill börja med att framhålla en avgiftsfri skolgång är en mycket viktig grundprincip för svensk skola, så viktig att det finns reglerat i skollagen. Det är således beslutat av . En annan viktig grundprincip, reglerad i skollagen, är att alla ska, oberoende av geografisk hemvist och sociala och ekonomiska förhållanden, ha lika tillgång till utbildning inom skolväsendet. Jag och regeringen är medvetna om de problem som framhåller. har dessutom påtalat att det behövs en översyn av dimensioneringen och organiseringen av nuvarande system när det gäller riksidrottsgymnasierna och de nationellt godkända idrottsutbildningarna. Vidare framhåller , att det faktum att specialidrottsförbund ska tillstyrka nationellt godkända idrottsutbildningar har lett till att olika och ibland för höga krav ställs på dessa utbildningar, att de nationellt godkända idrottsutbildningarna har ökat i omfattning vilket lett till höga kostnader för kommunerna samt att fördelningen av platser mellan kvinnor och män på idrottsutbildningarna kan behöva ses över. Det finns således risk att det finns ett flertal problem med idrottsutbildningarna och det räcker inte med enstaka ändringar i regelverket för att lösa dessa. Idrottsutbildningarna omfattar sammanlagt cirka 9 000 elever varav cirka 1 000 studerar vid riksidrottsgymnasium och cirka 8 000 elever vid de nationellt godkända idrottsutbildningarna. Min och regeringens ambition är att det även framöver ska vara möjligt för elitidrottande ungdomar att kombinera elitsatsning med gymnasieutbildning. Det krävs då att dessa fungerar tillfredställande.
frs · H612120 · 2019-02-13 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:120 av (C) Samdistribution av post, paket och tidningar har frågat mig om jag är beredd att öppna upp för samdistribution av post, paket och tidningar över landet där det inte enbart är Postnord som utför detta utan fler aktörer släpps in för att kunna utföra detta över landet. Postlagen (2010:1045) hindrar inte samdistribution av post, paket och tidningar och Postnord har inte ensamrätt på utdelning i någon del av landet. För att få bedriva postverksamhet, dvs. regelbunden insamling, sortering, transport och utdelning av brev mot betalning, krävs tillstånd från . För att få ett sådant tillstånd krävs bl.a. att postverksamheten ska bedrivas så att den tillgodoser rimliga krav på tillförlitlighet och så att skyddet för avsändarnas och mottagarnas personliga integritet upprätthålls.
frs · H612121 · 2019-02-13 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:121 av (M) Kilometerskatt har frågat mig om min inställning till forskarnas bedömning om att införa en kilometerskatt för privatfordon. Bakgrunden till frågan är att bränsleskatteintäkterna förväntas minska i takt med ökad elektrifiering av fordonsflottan. har antagit ett klimatpolitiskt ramverk för som bl.a. innehåller nya klimatmål. ska inte ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären, för att därefter uppnå negativa utsläpp. Utsläppen från inrikes transporter, utom inrikes flyg, ska minska med jämfört med . Att nyregistreringen av elbilar och laddhybrider väntas öka är därmed positivt och jag delar bedömningen att utvecklingen är såväl spännande som nödvändig. En följd av ökad elektrifiering är minskad användning av bensin och diesel vilket påverkar statens intäkter från energi- och koldioxidskatt på dessa bränslen. Detta kommer att löpande hanteras av denna och kommande regeringar.
frs · H612122 · 2019-02-27 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:122 av (M) Förbud mot nyförsäljning av bensin- och dieselbilar har frågat infrastrukturministern hur han avser genomföra förbudet mot nyförsäljning av bensin- och dieselbilar, och vilka typer av fordon som kommer att omfattas av förbudet. Frågan har överlämnats till mig. Regeringens ambition är att öka tydligheten och långsiktigheten i klimatpolitiken. ska gå före på klimat- och miljöområdet och bli världens första fossilfria välfärdsland. Enligt klimatlagen ska det klimatpolitiska arbetet utgå från mål som har fastställt. Det betyder att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären. Dessutom ska som etappmål minska växthusgasutsläppen från inrikes transporter, utom inrikes luftfart, med , jämfört med nivåer. I det sakpolitiska januariavtalet som träffats mellan Socialdemokraterna, de gröna så står det ”kommer det inte längre vara tillåtet att sälja nya bensin- och dieseldrivna bilar.” Som framgår av januariavtalet ska en utredning tillsättas och ny lagstiftning beslutas . Det vore förhastat av mig att föregripa utredningen eftersom den ska utreda bland annat de aspekter som frågar om.
frs · H612123 · 2019-02-12 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:123 av (M) Delningsekonomin har frågat näringsministern hur han avser att följa upp utredningen om delningsekonomin, och vilka åtgärder han arbetar med för att främja delningsekonomins utveckling i . Frågan har överlämnats till mig. I betänkandet Delningsekonomi – på användarnas villkor (SOU 2017:26) gjordes den samlade bedömningen att det inte fanns tillräckliga erfarenheter för att motivera ett resonemang om ändringar i lagstiftningen. En följd av utredningen blev att fick i uppdrag att 2018 lämna allmän information om vilka regler som kan vara tillämpliga vid transaktioner inom delningsekonomin, och följa hur transaktionerna utvecklas. rapporterade att det alltjämt är relativt få som är involverade i delningsekonomin, även om det skett en viss ökning. Det främsta skälet att inte delta uppges vara avsaknad av behov. Bara i mindre utsträckning hänvisas till bristande trygghet, liten ekonomisk eller att det skulle vara krångligt. Frågan kommer att fortsätta att vara aktuell, bl.a. utifrån överenskommelsen mellan S, MP, C och L där det anges att ett s.k. hyberavdrag och möjligheter att skattefritt upp till ett visst belopp hyra ut lösöre ska införas , samt att det inom EU pågår förhandlingar i frågor som rör digitala plattformar som agerar mellanhand mellan privatpersoner.
frs · H612124 · 2019-02-12 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:124 av (M) Definition av bilpooler har frågat mig hur jag ställer mig till Utredningen om cirkulär ekonomis förslag till definition av bilpooler, och när vi kan förvänta oss konkreta åtgärder presenteras så kommuner kan reservera gatumark för bilpooler. Den fråga ställer är aktuell, inte minst eftersom att stimulans av bilpooler är en del av den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, de gröna. Regeringen är angelägen om att underlätta för bilpooler. Utredningen om cirkulär ekonomi har lämnat ett viktigt bidrag genom förslaget för att öka tillgängligheten till bilpooler. Remitteringen av utredningens betänkande Från värdekedja till värdecykel – så får en mer cirkulär ekonomi (SOU 2017:22) har dock visat att förslagets konsekvenser behöver utredas vidare och att även andra sätt att underlätta för bilpooler bör undersökas. Regeringen har därför beslutat att tillsätta en särskild utredare som ska lämna förslag om hur bilpoolstjänster ska kunna främjas. Utredaren ska undersöka flera olika möjligheter, bl.a. förutsättningarna för en sänkt mervärdesskattesats på bilpoolstjänster men också närmare analysera förslaget från utredningen om cirkulär ekonomi (dir. 2018:93). Utredaren ska redovisa sitt uppdrag och sina förslag .
frs · H612125 · 2019-02-12 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:125 av (M) Differentierade parkeringsavgifter har frågat mig om jag avser att införa ett sådant system som ger kommuner möjlighet att differentiera parkeringsavgifter baserat på fordons miljöklassning. Regeringens målsättning är att ska bli världens första fossilfria välfärdsland. I det arbetet har omställningen av transportsektorn en mycket stor betydelse. Omställningen till fossilfria transporter gynnar inte bara klimatet utan också innovationskraften i svensk industri vilket kan skapa nya arbetstillfällen och exportintäkter. Regeringen driver därför en aktiv politik för att minska transportsektorns klimatutsläpp. Den rymmer alltifrån förbättringar och utbyggnader av den svenska järnvägen till insatser för att främja energieffektiva fordon och en övergång till förnybar energi inom transportsektorn. Att uppmuntra människor till beteende- och konsumtionsförändringar är en viktig del av politiken. När det gäller differentierade parkeringsavgifter baserat på fordons miljöegenskaper så har i en dom meddelad upphävt Region beslut att inte ta ut parkeringsavgift för miljöbilar. Enligt finns inte utrymme i 2 § lagen (1957:259) om rätt för kommun att ta ut avgift för vissa upplåtelser av offentlig plats m.m. för avgiftsbefrielse eller avgiftsdifferentiering för miljöbilar. Jag kommer att fortsätta följa frågan om hur ägare av miljöbilar kan premieras i arbetet med omställningen av transportsektorn till fossilfrihet.
frs · H612126 · 2019-02-13 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:126 förslag för en ökad likvärdighet och ett aktivt skolval, 2018/19:127 Lottning till kommunala skolor, 2018/19:128 Kötid till enskilda skolor och 2018/19:129 En allsidig social sammansättning av (M) har frågat mig vilka av förslag för ökad likvärdighet regeringen avser att genomföra och mer specifikt om regeringen avser gå vidare med förslaget att införa ett aktivt skolval, lottning till översökta kommunala skolor, ett förslag om att huvudmän ska verka för en allsidig social sammansättning eller föreslå några förändringar som innebär att kötiden för friskolor tas bort som urvalskriterium. , som S, C, L och MP har enats om, framgår att regeringen ska arbeta vidare med förslag från för att öka likvärdigheten i skolan. Det är av allra största vikt att ändringar som görs är väl förankrade och genomarbetade så att det blir hållbara och långsiktiga förbättringar för alla elever i skolan. När det gäller skolsegregationen framhäver att resultatskillnaderna mellan grundskolor ökar starkt. Ökningen förklaras av att skillnaderna mellan skolors elevsammansättning utifrån familje- och migrationsbakgrund ökar. Denna ökade uppdelning av skolor riskerar att leda till försämrad likvärdighet i form av ökade kvalitetsskillnader mellan skolor. Den innebär också att det viktiga värde som ligger i att elever med olika bakgrund möts i skolan urholkas. Detta ser regeringen givetvis som mycket problematiskt. föreslår i sitt slutbetänkande en nationell strategi för att skapa ett robust skolsystem (SOU 2017:35). Förslagen ska gynna samtliga elever och målet är att alla elever ska ges förutsättningar att utvecklas så långt som möjligt. påpekar att åtgärder som syftar till att minska skolsegregationen och öka de finansiella förutsättningarna för en likvärdig skola kräver närmare överväganden. tillsattes därför en utredning som har i uppdrag att arbeta vidare med förslag och bland annat analysera och ta ställning till hur bestämmelserna om dels placering vid kommunala skolenheter, dels mottagande och urval till fristående skolor, bör ändras för att i större utsträckning främja en allsidig social sammansättning av elever (dir. 2018:71). Utredaren ska redovisa sitt uppdrag . Regeringen kommer därefter att ta ställning till förslagen. Det är dock av största vikt att genomföra insatser redan nu för att öka likvärdigheten i skolan. Genomförandet av flera förslag från har redan påbörjats. Ett exempel på detta är det nya statliga stödet för förstärkt likvärdighet och kunskapsutveckling. Stödet uppgår 2019 till och ska fördelas så att resurserna viktas med hänsyn till elevernas socioekonomiska bakgrund. Av januariavtalet framgår att detta statliga stöd ska förstärkas.
frs · H612127 · 2019-02-13 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:126 förslag för en ökad likvärdighet och ett aktivt skolval, 2018/19:127 Lottning till kommunala skolor, 2018/19:128 Kötid till enskilda skolor och 2018/19:129 En allsidig social sammansättning av (M) har frågat mig vilka av förslag för ökad likvärdighet regeringen avser att genomföra och mer specifikt om regeringen avser gå vidare med förslaget att införa ett aktivt skolval, lottning till översökta kommunala skolor, ett förslag om att huvudmän ska verka för en allsidig social sammansättning eller föreslå några förändringar som innebär att kötiden för friskolor tas bort som urvalskriterium. , som S, C, L och MP har enats om, framgår att regeringen ska arbeta vidare med förslag från för att öka likvärdigheten i skolan. Det är av allra största vikt att ändringar som görs är väl förankrade och genomarbetade så att det blir hållbara och långsiktiga förbättringar för alla elever i skolan. När det gäller skolsegregationen framhäver att resultatskillnaderna mellan grundskolor ökar starkt. Ökningen förklaras av att skillnaderna mellan skolors elevsammansättning utifrån familje- och migrationsbakgrund ökar. Denna ökade uppdelning av skolor riskerar att leda till försämrad likvärdighet i form av ökade kvalitetsskillnader mellan skolor. Den innebär också att det viktiga värde som ligger i att elever med olika bakgrund möts i skolan urholkas. Detta ser regeringen givetvis som mycket problematiskt. föreslår i sitt slutbetänkande en nationell strategi för att skapa ett robust skolsystem (SOU 2017:35). Förslagen ska gynna samtliga elever och målet är att alla elever ska ges förutsättningar att utvecklas så långt som möjligt. påpekar att åtgärder som syftar till att minska skolsegregationen och öka de finansiella förutsättningarna för en likvärdig skola kräver närmare överväganden. tillsattes därför en utredning som har i uppdrag att arbeta vidare med förslag och bland annat analysera och ta ställning till hur bestämmelserna om dels placering vid kommunala skolenheter, dels mottagande och urval till fristående skolor, bör ändras för att i större utsträckning främja en allsidig social sammansättning av elever (dir. 2018:71). Utredaren ska redovisa sitt uppdrag . Regeringen kommer därefter att ta ställning till förslagen. Det är dock av största vikt att genomföra insatser redan nu för att öka likvärdigheten i skolan. Genomförandet av flera förslag från har redan påbörjats. Ett exempel på detta är det nya statliga stödet för förstärkt likvärdighet och kunskapsutveckling. Stödet uppgår 2019 till och ska fördelas så att resurserna viktas med hänsyn till elevernas socioekonomiska bakgrund. Av januariavtalet framgår att detta statliga stöd ska förstärkas.
frs · H612128 · 2019-02-13 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:126 förslag för en ökad likvärdighet och ett aktivt skolval, 2018/19:127 Lottning till kommunala skolor, 2018/19:128 Kötid till enskilda skolor och 2018/19:129 En allsidig social sammansättning av (M) har frågat mig vilka av förslag för ökad likvärdighet regeringen avser att genomföra och mer specifikt om regeringen avser gå vidare med förslaget att införa ett aktivt skolval, lottning till översökta kommunala skolor, ett förslag om att huvudmän ska verka för en allsidig social sammansättning eller föreslå några förändringar som innebär att kötiden för friskolor tas bort som urvalskriterium. , som S, C, L och MP har enats om, framgår att regeringen ska arbeta vidare med förslag från för att öka likvärdigheten i skolan. Det är av allra största vikt att ändringar som görs är väl förankrade och genomarbetade så att det blir hållbara och långsiktiga förbättringar för alla elever i skolan. När det gäller skolsegregationen framhäver att resultatskillnaderna mellan grundskolor ökar starkt. Ökningen förklaras av att skillnaderna mellan skolors elevsammansättning utifrån familje- och migrationsbakgrund ökar. Denna ökade uppdelning av skolor riskerar att leda till försämrad likvärdighet i form av ökade kvalitetsskillnader mellan skolor. Den innebär också att det viktiga värde som ligger i att elever med olika bakgrund möts i skolan urholkas. Detta ser regeringen givetvis som mycket problematiskt. föreslår i sitt slutbetänkande en nationell strategi för att skapa ett robust skolsystem (SOU 2017:35). Förslagen ska gynna samtliga elever och målet är att alla elever ska ges förutsättningar att utvecklas så långt som möjligt. påpekar att åtgärder som syftar till att minska skolsegregationen och öka de finansiella förutsättningarna för en likvärdig skola kräver närmare överväganden. tillsattes därför en utredning som har i uppdrag att arbeta vidare med förslag och bland annat analysera och ta ställning till hur bestämmelserna om dels placering vid kommunala skolenheter, dels mottagande och urval till fristående skolor, bör ändras för att i större utsträckning främja en allsidig social sammansättning av elever (dir. 2018:71). Utredaren ska redovisa sitt uppdrag . Regeringen kommer därefter att ta ställning till förslagen. Det är dock av största vikt att genomföra insatser redan nu för att öka likvärdigheten i skolan. Genomförandet av flera förslag från har redan påbörjats. Ett exempel på detta är det nya statliga stödet för förstärkt likvärdighet och kunskapsutveckling. Stödet uppgår 2019 till och ska fördelas så att resurserna viktas med hänsyn till elevernas socioekonomiska bakgrund. Av januariavtalet framgår att detta statliga stöd ska förstärkas.
frs · H612129 · 2019-02-13 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:126 förslag för en ökad likvärdighet och ett aktivt skolval, 2018/19:127 Lottning till kommunala skolor, 2018/19:128 Kötid till enskilda skolor och 2018/19:129 En allsidig social sammansättning av (M) har frågat mig vilka av förslag för ökad likvärdighet regeringen avser att genomföra och mer specifikt om regeringen avser gå vidare med förslaget att införa ett aktivt skolval, lottning till översökta kommunala skolor, ett förslag om att huvudmän ska verka för en allsidig social sammansättning eller föreslå några förändringar som innebär att kötiden för friskolor tas bort som urvalskriterium. , som S, C, L och MP har enats om, framgår att regeringen ska arbeta vidare med förslag från för att öka likvärdigheten i skolan. Det är av allra största vikt att ändringar som görs är väl förankrade och genomarbetade så att det blir hållbara och långsiktiga förbättringar för alla elever i skolan. När det gäller skolsegregationen framhäver att resultatskillnaderna mellan grundskolor ökar starkt. Ökningen förklaras av att skillnaderna mellan skolors elevsammansättning utifrån familje- och migrationsbakgrund ökar. Denna ökade uppdelning av skolor riskerar att leda till försämrad likvärdighet i form av ökade kvalitetsskillnader mellan skolor. Den innebär också att det viktiga värde som ligger i att elever med olika bakgrund möts i skolan urholkas. Detta ser regeringen givetvis som mycket problematiskt. föreslår i sitt slutbetänkande en nationell strategi för att skapa ett robust skolsystem (SOU 2017:35). Förslagen ska gynna samtliga elever och målet är att alla elever ska ges förutsättningar att utvecklas så långt som möjligt. påpekar att åtgärder som syftar till att minska skolsegregationen och öka de finansiella förutsättningarna för en likvärdig skola kräver närmare överväganden. tillsattes därför en utredning som har i uppdrag att arbeta vidare med förslag och bland annat analysera och ta ställning till hur bestämmelserna om dels placering vid kommunala skolenheter, dels mottagande och urval till fristående skolor, bör ändras för att i större utsträckning främja en allsidig social sammansättning av elever (dir. 2018:71). Utredaren ska redovisa sitt uppdrag . Regeringen kommer därefter att ta ställning till förslagen. Det är dock av största vikt att genomföra insatser redan nu för att öka likvärdigheten i skolan. Genomförandet av flera förslag från har redan påbörjats. Ett exempel på detta är det nya statliga stödet för förstärkt likvärdighet och kunskapsutveckling. Stödet uppgår 2019 till och ska fördelas så att resurserna viktas med hänsyn till elevernas socioekonomiska bakgrund. Av januariavtalet framgår att detta statliga stöd ska förstärkas.