ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H712536 · 2019-12-11 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:536 av (M) samordningsnummer har frågat mig om jag avser ta några initiativ för att komma till rätta med felaktig utdelning av samordningsnummer hos . Jag vill inledningsvis påpeka att det är Transportstyrelsen och inte som hanterar samordningsnummer då en person köper ett fordon, men saknar personnummer. Transportstyrelsen är en av de myndigheter som har rätt att begära tilldelning av ett samordningsnummer från den ansvariga myndigheten, , om det finns behov av ett sådant. Av de 67 109 samordningsnummer som tilldelade var 1819 rekvirerade från Transportstyrelsen. Det gör att Transportstyrelsen var ursprungskälla i av fallen. Innan en begäran om samordningsnummer skickas in ansvarar den rekvirerande myndigheten för att fastställa eller styrka den sökandes identitet. har som ansvarig myndighet utfärdat riktlinjer för vilka handlingar som kan ligga till grund för identifieringen. Av riktlinjerna framgår bl.a. att handlingen som ligger till grund för bedömningen ska visas upp i original eller bestyrkt kopia. Handlingen får inte vara av alltför enkel beskaffenhet eller lätt att förfalska. Den måste vara äkta och avse den person vars identitet ska styrkas. Om det finns skäl att misstänka att handlingen inte är äkta eller att den avser annan person så kan den inte godtas. Transportstyrelsen har genomfört ett omfattande utvecklingsarbete för att öka sin kompetens kring identitetskontroller och förbättra sin hantering av samordningsnummer. Avslagen har ökat rejält. Om en köpares identitet inte kan styrkas registreras inte ägarbytet. Regeringen arbetar med att förändra och förstärka systemet med samordningsnummer. Regeringen beslutade om kommittédirektivet Åtgärder för att minska fel i folkbokföringen (dir. 2019:54). En särskild utredare har bland annat fått i uppdrag att lämna förslag till ett säkrare system för samordningsnummer i syfte att tillgodose behovet för både enskilda och andra aktörer av en tillförlitlig och användbar identitetsbeteckning för personer som inte är eller har varit folkbokförda. Parallellt med utredningens uppdrag pågår även ett arbete inom som syftar till att skyndsamt åtgärda vissa brister i systemet med samordningsnummer. Utredningen ligger under . Regeringen har också tillsatt en utredning som utreder möjligheten att kunna begränsa antalet fordon en person kan äga om denne har omfattande fordonsrelaterade skulder eller har en stor mängd fordon registrerade på sig. Den frågan har bäring på att stoppa bilmålvakter. Jag kommer givetvis att fortsatt följa dessa frågor.
frs · H712537 · 2019-12-11 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:537 av (L) Utökade möjligheter till vuxenadoption har frågat mig om regeringen avser att se närmare på lagstiftningen kring vuxenadoptioner. Det är viktigt att de familjerättsliga reglerna anpassas till den utveckling som sker i samhället och att de kan hantera olika sätt att bilda familj. Regeringen har arbetat aktivt med dessa frågor. Ett exempel är den modernare adoptionslagstiftningen som beslutades och som bl.a. innebär att det nu är möjligt för sambor att genomföra adoptioner – av både barn och vuxna – på samma sätt som gifta par. I samband med förra årets modernisering uppmärksammade regeringen att det finns ytterligare situationer där frågan om vuxenadoption kan aktualiseras, bl.a. den som tar upp. Det fanns inte underlag för att då överväga frågan närmare. Det kan finnas anledning att i ett lämpligt sammanhang göra sådana överväganden.
frs · H712538 · 2019-12-10 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:538 av (M) Kompensation för svenska torskfiskare i har frågat mig om jag kommer att agera för att höja ersättningsnivån generellt samt för att även nystartade företag ska kunna omfattas av kompensationen. Att fastställa kvoter på långsiktigt hållbara nivåer är en förutsättning för en livskraftig fiske- och beredningsnäring på lång sikt. Beslutet om fisket i innebär fortsatt ett mycket begränsat fiske. Detta kommer oundvikligen få negativa effekter för våra fiskerinäringar och kustsamhällen. Jag är medveten om att många befinner sig i en svår situation. Regeringen beslutade därför om en stödförordning för kompensation för stillaliggande för att mildra effekterna av kommissionens beslut om nödåtgärder för östlig torsk . I enlighet med kan dock stöd för stillaliggande endast beviljas per fartyg –2020 och stödet kan endast beviljas till fiskare som bedrivit fiske till havs under minst . om statsstöd sätter också begränsningar för ersättningsnivån. Jag följer utvecklingen av det svenska yrkesfisket, särskilt det småskaliga och kustnära fisket. I sammanhanget är även myndigheternas samordning och helhetsperspektiv på problembilden viktigt. I det lite mer långsiktiga perspektivet ingår arbetet med att utforma det svenska programmet för Europeiska havs- och fiskerifondens nästa programperiod, 2021–2027. I arbetet är berörda parter, bl.a. yrkesfiskets organisationer, involverade. Programmet kommer att vara ett av de viktigare finansiella verktygen för att hantera fiskerinäringens framtida utveckling.
frs · H712539 · 2019-12-11 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:539 av (SD) handläggningstid har frågat mig om regeringen avser att vidta några åtgärder för att förkorta handläggningstiderna. Frågan är ställd mot bakgrund av att tiden för att handlägga en ansökan om betalningsföreläggande eller handräckning har förlängts i samband med att bytte ut it-systemet som stödjer den verksamheten. har upplyst om att myndigheten har vidtagit och fortsatt vidtar flera åtgärder för att snabbt komma i fas med handläggningen av ärendena. Myndigheten har till exempel satt in fler medarbetare i handläggningsarbetet och beslutat om övertidsarbete. Det nya it-systemet fungerar nu som det ska. Åtgärderna har gett resultat. Det är viktigt att handläggningstiderna hos är korta så att de som ska ha betalt har möjlighet att få det så fort som möjligt. Regeringen avser att fortsatt följa utvecklingen.
frs · H712540 · 2019-12-11 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:540 av (V) Utflyttning av mönstring har frågat mig om jag avser att ta några initiativ med anledning av synpunkterna från Totalförsvarets rekryteringsmyndighet så att utflyttning av mönstring kan ske – 2025. Regeringen har satsat stora resurser på att utveckla det militära försvaret under innevarande försvarsinriktningsperiod både vad gäller investeringar i materiel och i personal. Regeringen har genom beslutet , om återaktiverad mönstring och grundutbildning med värnplikt, skapat förutsättningar för en stabil personalförsörjning av Försvarsmaktens organisation. Som ansvarig för att genomföra mönstringen av våra ungdomar har Totalförsvarets rekryteringsmyndighet gjort ett utmärkt arbete i att omhänderta de ändrade krav som detta beslut har medfört. Totalförsvarets rekryteringsmyndighet har svarat på regeringens uppdrag att lämna underlag till regeringens försvarspolitiska proposition för perioden – 2025. I underlaget kommenterar myndigheten förslag om att myndigheten ska genomföra utflyttad mönstring. Frågan om en utökning av Totalförsvarets rekryteringsmyndighets prövningskapacitet bereds för tillfället inom och med berörda myndigheter. Jag vill därför inte förekomma en sådan beredning.
frs · H712541 · 2019-12-11 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:541 av (M) Betalningsrutiner på har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att ska få till stånd mer effektiva och snabbare betalningstider och betalningsrutiner för att underlätta för enskilda och företag. har infört ett nytt digitalt tidredovisningssystem. Syftet med att uppgifter ska lämnas digitalt är att assistansanordnarnas administration ska förenklas som kan säkerställa att rätt ersättning betalas ut. Inom den personliga assistansen ska brukarna få välja mellan olika anordnare. För att assistansbolag oberoende av storlek ska ges rimliga möjligheter att bedriva verksamhet är kontinuitet och en administration utan krångel viktiga förutsättningar. Jag utgår från att följer förvaltningslagens krav på enkel och snabb ärendehantering som de värnar att rätt ersättning ska betalas ut. Regeringen har en löpande dialog med om frågor som bl.a. rör förenklad ärendehantering och rimliga handläggningstider så att såväl enskilda som företag ska få ersättning . Jag och regeringen kommer fortsatt att följa dessa frågor.
frs · H712542 · 2019-12-11 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:542 av (M) Utökad jakt på skarv har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att utöka jakten på skarv i . Skarvpopulationen och hur den ska förvaltas är en viktig fråga. Jag är medveten om att fisket kan påverkas negativt eftersom skarv kan angripa fångst och skada redskap och att det finns undersökningar som indikerar att skarvens predation kan påverka fiskbestånd. Jag är även medveten om att naturen kring häckningsplatser för skarv förändras. Skarven skyddas enligt fågeldirektivet (och Rådets direktiv /147/EG av ). Endast har befogenhet att föreslå ändringar i fågeldirektivet eller dess bilagor, däribland skyddet för skarven. har det övergripande nationella ansvaret för genomförandet av viltförvaltningspolitiken, däribland frågor som berör förvaltningen av skarvpopulationen. Om det är motiverat kan i enlighet med gällande författningar besluta om skyddsjakt. Regeringen är angelägen om en fungerande viltförvaltning som tar hänsyn till de verksamheter och människor som berörs och följer frågan noga.
frs · H712543 · 2019-12-11 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:543 av (C) Andelstal för medlemmar i samfälligheter och vägsamfälligheter har frågat mig om – givet att ordningen för förändring av andelstal i bostadsrättsföreningar upplevs som rättssäker – en motsvarande ordning eller lagstiftning kan vara tillämpbar även för landets vägsamfälligheter. har i närtid ställt flera frågor till mig på detta ämne. Samtliga av dessa knyter an till tillkännagivande om att regeringen skyndsamt bör utreda hur en lagreglering som innebär att en samfällighetsförening själv kan besluta om ändrade andelstal i en gemensamhetsanläggning kan utformas. Som jag har informerat om pågår beredningen av både tillkännagivande och ett anknytande förslag från () i . Jag vill inte föregripa det utredningsarbete som har efterfrågat genom att redan nu ta ställning till hur en sådan lagreglering som avses närmare kan eller bör utformas. Regeringen kommer att återkomma till i frågan när arbetet är slutfört.
frs · H712544 · 2019-12-17 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:544 av (C) införande av avgifter och en generell anmälningsplikt för virkesupplag, fråga 2019/20:551 av (KD) Anmälningsplikt och avgifter för virkesavlägg vid allmänna vägar samt fråga 2019/20:570 av (M) Avgift för virkesupplag , och har ställt frågor till mig om avgifter för virkesupplag med anledning av att kommer att införa avgifter för ärendehantering avseende virkesupplag. Jag väljer att svara på frågorna i ett sammanhang. Precis som frågeställarna anför i sina frågor så är ansökan om upplag inom vägområde för allmän väg avgiftsfri. Efter kommer att ta ut en avgift på för den typen av ansökningar. Enligt 43 § väglagen (1971:948) och 6 kap. 8 § vägförordningen (2012:707) ska myndigheten ta ut avgifter vid ansökningar om att inom vägområde vidta åtgärder som kan inverka menligt på trafiksäkerheten eller vara till olägenhet för vägens bestånd, drift eller brukande. har därför meddelat att myndigheten kommer att införa rutiner för att följa reglerna enligt väglag och vägförordning. Jag förutsätter att det förs en bra dialog med skogsnäringen för att säkerställa en god hanteringsordning.
frs · H712545 · 2019-12-18 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:545 av (M) Slopad elskatt för elbussar har frågat mig om jag är villig att vidta konkreta åtgärder för att slopa elskatten för elbussar och därigenom likställa dem med övriga trafikslag inom kollektivtrafiken och om ej, varför inte. Elbusspremien och Klimatklivet är båda investeringsstöd för ny teknik. Elbussar är ett exempel på ny teknik som är dyrare att investera i än konventionell teknik, men billigare att använda än konventionella bussar. Det är regeringens bedömning att ett riktat investeringsstöd såsom elbusspremien, vilket subventionerar kostnaden för inköpet av den nyare tekniken, är ett mer lämpligt styrmedel i detta fall än ett slopande av elskatten.
frs · H712546 · 2019-12-17 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:546 av (M) En förändrad finansiering av har frågat mig om jag avser att vidta någon åtgärd för att stärka ekonomi. Vad gäller förnyelseprocessen i delar av isbrytarflottan har regeringen i budgetpropositionen uttryckt att det är viktigt att isbrytningsverksamheten fortsatt kan möta de behov som finns . ska därför återkomma till regeringen med de närmare finansiella och tekniska förutsättningarna för denna förnyelseprocess. Redovisningen kommer att ligga till grund för mina fortsatta överväganden i denna fråga.
frs · H712547 · 2019-12-18 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:547 av (SD) FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning har frågat mig om jag kommer att verka för att FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, i likhet med , blir svensk lag. Det mest förekommande sättet att införliva konventionsåtaganden i svensk rätt är genom transformering, vilket innebär att i den utsträckning det anses behövligt, införa eller ändra svenska bestämmelser så att de överensstämmer med konventionens krav eller genom konstaterande av normharmoni. Det vill säga att innehållet i svensk rätt redan överensstämmer med konventionen, vilket innebär att några lagändringar inte är nödvändiga. När det gäller FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning har både konstaterandet av normharmoni och transformering använts. I samband med tillträdandet gjordes en genomgång av hur svensk lagstiftning och övriga förhållanden i förhöll sig till konventionen. Några lagstiftningsåtgärder bedömdes inte behövas för att skulle kunna tillträda konventionen, eftersom svensk rätt ansågs stå i god överensstämmelse med konventionens bestämmelser. Vidare är domstolar och andra myndigheter skyldiga att så långt det är möjligt tolka svenska interna rättsregler på ett sådant sätt att de blir förenliga med konventionsåtaganden om de mänskliga rättigheterna (s.k. fördragskonform tolkning). drogs slutsatsen att mycket återstår att göra i det funktionshinderspolitiska arbetet innan på alla punkter kan anses uppfylla de åtaganden och krav som konventionen innebär och att konventionen skulle utgöra ett viktigt måldokument i detta arbete. Den enda konvention om mänskliga rättigheter som har inkorporerats i sin helhet i svensk lag är den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (). Efter att ha varit gällande i kommer även att inkorporeras i svensk lag . Regeringen har för avsikt att först samla erfarenheterna av tillämpningen av , innan ytterligare överväganden gällande inkorporering av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning i svensk rätt kan bli aktuella.
frs · H712548 · 2019-12-17 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:548 av (M) Borttagande av särregler för svensk pråmtrafik har frågat mig om jag ämnar vidta några åtgärder för att ta bort de särregler som Transportstyrelsen har infört avseende inlandssjöfarten och som missgynnar svensk inlandssjöfart/svensk pråmtrafik. Frågan verkar ha sin grund i vissa missförstånd om det svenska regelverket. Jag vill därför förtydliga att det inte är fråga om en mängd särregler för svensk del, som frågeställaren påstår. På inre vattenvägar inom den så kallade zon 3, som är ett område med relativt låg våghöjd, finns för lastfartyg endast tre kompletterande krav. Fartygen måste vara utrustade med tank för toalettavfall eller reningsanläggning för toalettavfall. Detta krav baseras på internationella åtaganden och gäller all sjöfart, även inlandssjöfart. Vidare måste eventuell brand i fartygens maskinrum kunna släckas utan att maskinrummet beträds. Kravet har sin grund i att det i är möjligt att använda vissa fartyg med endast en besättningsmedlem, något som i andra EU-länder inte alltid är möjligt. Slutligen krävs att det på fartygen medförs sex nödbloss. När det gäller fartyg som trafikerar zonerna 1 och 2, dvs. områden med högre vågor (däribland ), har infört ytterligare krav. Kraven är motiverade dels av räddningsskäl (t.ex. krav på livflottar och oberoende huvud- och nödkraftkälla), dels av de högre vågor som förekommer på dessa vattenvägar (t.ex. krav på visst minsta fribord). EU-regleringen reglerar endast trafik i zon 3 (den absolut vanligast förekommande zonen nere i ). För trafik i zonerna 1 och 2 finns inga gemensamma EU-regler, utan det förutsätts att varje medlemsstat meddelar vilka krav som ska gälla i dessa områden om de har sådana. Även andra medlemsstater har infört kompletterande krav för zon 1 och 2. När det gäller bemanning finns det inte några gemensamma EU-regler för inlandssjöfarten. Varje medlemsstat bestämmer själv hur fartygen ska bemannas. Enligt svenska regler avgörs bemanningen för samtliga fartyg på grundval av fartygets storlek, motorstyrka och vilket område det ska trafikera. I praktiken kan det t.ex. betyda mindre bemanning för ett fartyg med certifikat för inlandssjöfart som går mellan och jämfört med ett havsgående fartyg som transporterar likadan last men som går mellan och . Regeringen har som ambition att stärka sjöfarten och få till en överflyttning av godstransporter från väg till sjöfart och järnväg. En viktig del av det arbetet utförs inom ramen för den nationella godstransportstrategi som regeringen presenterade , den första i sitt slag. I strategin återfanns bl.a. ett förslag om en nationell samordnare för ökad inrikes sjöfart och närsjöfart. kom samordnarens första återrapportering och i den presenterades 62 åtgärdsförslag varav 15 direkt berör inlandssjöfarten. Bl.a. pågår det hos Transportstyrelsen ett arbete för att få ytterligare vattenområden klassade för inlandssjöfart. I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1) föreslog också regeringen en förlängd satsning på en s.k. ekobonus i syfte att stimulera överflyttning av godstransporter från väg till sjöfart (–22).
frs · H712549 · 2019-12-18 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:549 av (SD) Språkkrav för personal inom äldreomsorgen har frågat mig vad jag avser att göra för att komma till rätta med de bristande språkkunskaperna inom äldreomsorgen. Språkkunskaper och förmåga att kommunicera både muntligt och skriftligt är en grundförutsättning för att personalen ska kunna utföra arbetet inom äldreomsorgen på ett säkert sätt. Det är även centralt att personalen besitter rätt kompetens för sina arbetsuppgifter, för att äldre ska känna sig trygga med den vård och omsorg som ges. Det är också viktigt att anhöriga känner sig trygga med att kommunikationen fungerar. Den största yrkesgruppen inom äldreomsorgen är undersköterskor. Regeringen gav en särskild utredare uppdraget att se över hur yrket kan regleras. I utredningens betänkande Stärkt kompetens i vård och omsorg (SOU 2019:20) föreslogs en skyddad yrkestitel för yrkesgruppen. Utredningen gjorde också en kartläggning av undersköterskans arbetsuppgifter och kompetens. Kartläggningen uppmärksammade bl.a. verksamhetsföreträdarnas uppfattning om en utbredd förekomst av bristande språkkunskaperna hos yrkesgruppen. I betänkandet föreslås att en reformerad gymnasieutbildning ska ligga till grund för reformen. Utredaren anser att en skyddad yrkestitel och en reformerad gymnasieutbildning kommer att bidra till en enhetlig kompetensnivå för undersköterskor, inklusive vad gäller skriftlig och muntlig kommunikation. Därmed bedömer utredningen att ökad kvalitet och säkerhet för den äldre kan uppnås i högre utsträckning . Förslagen bereds inom . Regeringen har vidare gett en särskild utredare i uppdrag att se över hur en fast omsorgskontakt kan införas inom äldreomsorgen, i syfte att öka tryggheten för brukare och deras anhöriga. En fast omsorgskontakt innebär att kvinnor och män som bor i ordinärt boende och har hemtjänst samt deras anhöriga får en viss namngiven person att vända sig till. I uppdraget ingår att utreda vilka kompetenskrav som ska gälla för att brukare ska vara trygga. Bland dessa kan nödvändiga språkkunskaper vara aktuella. Uppdraget ska redovisas .
frs · H712550 · 2019-12-18 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:550 av (SD) Våld mot äldre har frågat mig hur jag avser att hantera problemen kring våld mot äldre så att detta minskar. Frågan om våld mot äldre är angelägen och viktig att uppmärksamma. Den nationella strategin för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor (Skr. 2016/17:10), som även inkluderar äldre, är utgångspunkten för ett målinriktat och långsiktigt samordnat arbete för att mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Personal som kommer i kontakt med äldre i sitt arbete har en värdefull roll i arbetet med att uppmärksamma våld. God kunskap om våld mot äldre personer ger förutsättningar att arbeta mer effektivt med att förebygga och upptäcka våld samt stödja våldsutsatta personer. Regeringen har vidtagit olika åtgärder för att kvalitetsutveckla arbetet mot våld i nära relationer och för att stärka kompetensen inom och närliggande verksamheter. I det arbetet har flera initiativ tagits för att motverka våld mot äldre. samordnade en särskild utbildningssatsning för personal om de behov som finns kopplat till våld och sexuella övergrepp riktade mot utsatta grupper, däribland äldre. har också reviderat det utbildningspaket avseende våld som myndigheten tagit fram för personal som arbetar inom äldreomsorgen.
frs · H712551 · 2019-12-17 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:544 av (C) införande av avgifter och en generell anmälningsplikt för virkesupplag, fråga 2019/20:551 av (KD) Anmälningsplikt och avgifter för virkesavlägg vid allmänna vägar samt fråga 2019/20:570 av (M) Avgift för virkesupplag , och har ställt frågor till mig om avgifter för virkesupplag med anledning av att kommer att införa avgifter för ärendehantering avseende virkesupplag. Jag väljer att svara på frågorna i ett sammanhang. Precis som frågeställarna anför i sina frågor så är ansökan om upplag inom vägområde för allmän väg avgiftsfri. Efter kommer att ta ut en avgift på för den typen av ansökningar. Enligt 43 § väglagen (1971:948) och 6 kap. 8 § vägförordningen (2012:707) ska myndigheten ta ut avgifter vid ansökningar om att inom vägområde vidta åtgärder som kan inverka menligt på trafiksäkerheten eller vara till olägenhet för vägens bestånd, drift eller brukande. har därför meddelat att myndigheten kommer att införa rutiner för att följa reglerna enligt väglag och vägförordning. Jag förutsätter att det förs en bra dialog med skogsnäringen för att säkerställa en god hanteringsordning.