ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H612494 · 2019-04-17 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:494 av (SD) Licensjakt och försäljning av sälprodukter har frågat mig om jag tänker se över en större licensjakt för att bromsa sälpopulationens stora tillväxt, och om jag tänker ta initiativ till att utreda frågan om handel med kött- och skinnprodukter och ta med mig det till EU eftersom incitamenten att jaga säl behöver bli större. Jag är medveten om att sälarna orsakar skada eftersom de tar fisk direkt ur fiskenäten och förstör fiskeredskap. Det finns också indikationer på att säl kan ha en negativ effekt på vissa kustfiskebestånd genom predation, men även genom överföring av parasiter som exempelvis sälmask till fisk. Det finns livskraftiga populationer av gråsäl och vikare i samt knubbsälar i . Gråsälen i har gynnsam bevarandestatus och är den sälart som orsakar störst problem. Populationen har haft en mycket stark tillväxt. Antalet gråsälar i beräknas uppgå till mellan 38 000 och 50 000 individer. Vilt ska förvaltas på ett hållbart sätt, vilket innebär att ekonomiska, ekologiska, sociala och kulturella aspekter ska vägas in i förvaltningen. En långsiktigt hållbar viltförvaltning ska vara adaptiv och ekosystembaserad samt utgå från ett flerartsperspektiv och en utvecklad regionalisering. Den ska kännetecknas av en balans mellan brukande och bevarande av vilt. Både möjligheter och problem som viltet orsakar ska beaktas. måste också säkerställa att den inte riskerar att negativt påverka upprätthållande av sälarternas gynnsamma bevarandestatus och därmed förmåga att leva upp till våra skyldigheter enligt EU:s art- och habitatdirektiv. har redovisat ett regeringsuppdrag om förutsättningarna för och förslag på hur en licensjakt på säl bör utformas samt hur skyddsjakten på säl kan effektiviseras i syfte att uppnå beslutad tilldelning. beslutade om att rikta ett tillkännagivande till regeringen angående licensjakt på säl. Ärendet kommer att beredas i . Som ansvarigt statsråd vill jag inte föregripa den beredningen. infördes ett import- och försäljningsförbud av sälprodukter inom EU till följd av oro för sälarnas välfärd. Som resultat av bland annat svenskt påverkansarbete tillkom dock ett undantag för fortsatt försäljning av sälprodukter från skyddsjakten inom EU. och inledde 2011 en tvist i () mot EU eftersom de ansåg att förbudet var handelshindrande. kom fram till att EU:s förbud var tillåtet enligt gällande handelsregler, men att undantaget för skyddsjakten var diskriminerande och därmed inte förenligt med WTO-rätten. EU genomförde WTO-utslaget och det svenska undantaget togs bort från trots en aktiv insats från regeringen och andra aktörer för att kunna behålla undantaget. Det enda kvarvarande undantag från EU:s förbud är för sälprodukter från jakt utfört av urfolk inom och utanför EU. måste rätta sig efter gällande förordning och är således förhindrat enligt nuvarande utformning att sälja sälprodukter inom EU.
frs · H612495 · 2019-04-17 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:495 av (SD) Allmän jakttid på skarv har frågat landsbygdsministern om regeringen tänker verka för ett svenskt undantag från fågeldirektivet när det gäller skarv. Bakgrunden till frågan är att anser att allmän jakttid på skarv vore bra från förvaltningssynpunkt. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Skarven och hur den ska förvaltas är en viktig fråga. Skarvbeståndets utveckling bedöms vara stabil på nationell nivå. Eftersom skarven förflyttar sig, till exempel i födosyfte, kan det leda till ökad närvaro på vissa platser som närvaron minskar i andra områden. Jag är medveten om att fisket kan påverkas negativt eftersom skarv kan ta fångad fisk och skada fiskeredskap. Det finns också indikationer på att skarv lokalt kan ha en negativ effekt på fiskbestånd. Jag är även medveten om att naturen i anslutning till häckningsplatser för skarv förändras. Mängden skarv lokalt kan uppfattas som problematisk. För att minska effekterna av skarvskador finns det inom havs- och fiskeriprogrammet stöd till investeringar i utrustning för att skydda redskap och fångster från däggdjur och fåglar som skyddas av art- och habitatdirektivet och fågeldirektivet, under förutsättning att det inte undergräver fiskeredskapens selektivitet och att alla lämpliga åtgärder införs för att förhindra fysiska skador på rovdjur. Åtgärden omfattar även stöd för inlandsfiske enligt samma villkor. har det övergripande nationella ansvaret för jaktfrågor. Förvaltningen av skarv är regionaliserad, och om det är motiverat kan besluta om skyddsjakt. Regeringen har inte för avsikt att föreslå en ändring i denna ordning men följer frågan noga. När tillstånd till skyddsjakt beviljas så är det ofta så att tillståndet inte nyttjas fullt ut.
frs · H612496 · 2019-04-17 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:496 av (SD) Viltförvaltningsdelegationernas sammansättning har frågat landsbygdsministern om regeringen tycker att det är rimligt att markägares och jägares intressen i viltförvaltningsdelegationerna ska reduceras till förmån för miljö- och naturvårdsintresset och om regeringen har för avsikt att återkomma med frågan om sammansättningen. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. har utvärderat de regionala viltförvaltningsdelegationerna, bland annat genom enkäter. Alla ledamöter och berörda länsstyrelser har haft möjlighet att lämna synpunkter på delegationernas arbete. har också hållit möten med de intresseorganisationer som är representerade i delegationerna. När det gäller sammansättningen av delegationerna har tidigare regering kommit fram till att naturvårdens och det lokala näringslivets och turismens intressen behöver stärkas. Regeringen beslutade därför 2017 att ändra förordningen om viltförvaltningsdelegationerna så att miljö- och naturvårdsorganisationerna företräds av ytterligare en ledamot och de lokala natur- och ekoturismföretagen av en ledamot. Syftet är bland annat att stärka den lokala förankringen i viltförvaltningen.
frs · H612497 · 2019-04-17 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:497 av (SD) Hag- och betesmarker har frågat mig om jag tänker tillse att tillsammans med andra myndigheter i högre grad än kommer att verka för att bevara och utveckla hag- och betesmarkerna. Regeringen är angelägen att ängs- och betesmarkernas rika biologiska mångfald ska bevaras och utvecklas och följer noggrant myndigheternas arbete med bland annat uppföljningen av miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap. Under miljökvalitetsmålet specificeras bland annat att odlingslandskapet ska vara öppet och variationsrikt med betydande inslag av hävdade naturbetesmarker och slåtterängar. Den absolut viktigaste faktorn för att upprätthålla den biologiska mångfalden i dessa marker är de enskilda djurhållarna som bedriver betesdrift och därmed bidrar till att dessa marker bibehålls och vårdas. Lantbruksföretag med djurhållning och naturbetesdrift behöver dock få goda förutsättningar för en långsiktig lönsamhet, vilket är en fråga som uppmärksammas i regeringens livsmedelsstrategi. I innevarande period av landsbygdsprogrammet (2014–2020) finns till hävd och restaurering av ängs- och betesmarker. Härtill kommer EU:s finansiering av gårdsstödet (garantifonden) som för hävd av ängs- och betesmarker uppgår till . För att förbättra förutsättningarna för en fortsatt hävd av ängs- och betesmarker med särskilt höga naturvärden tillfördes via riksdagsbeslutet om 2018 års statsbudget. Totalt sett betalas i genomsnitt till lantbrukare för hävd och restaurering av ängs- och betesmarker. pågår förhandlingar om EU-förordningar för den kommande gemensamma jordbrukspolitiken (2021–2027). Kommissionen har föreslagit att av budgeten i Landsbygdsfonden ska gå till miljö- och klimatåtgärder och att kompensationsstöd i form av regionala stöd inte ska räknas in i denna andel. Regeringen är positiv till höjda ambition på miljö- och klimatområdet men anser att kravet på hur stor andel av EU-budgeten som går till miljö- och klimatåtgärder bör vara ännu högre än kommissionens förslag. Parallellt med förhandlingarna om den framtida jordbrukspolitiken pågår arbetet med planeringen av det praktiska genomförandet inklusive val av åtgärder.
frs · H612498 · 2019-04-17 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:498 av (SD) En ny viltmyndighet har frågat mig om jag tänker aktualisera och verkställa det tillkännagivande och riksdagsbeslut som togs 2015 om att en ny viltmyndighet ska ta över ansvaret för bland annat jakten. lämnade ett delbetänkande – jakt och viltförvaltning i en ny tid (SOU 2013:71). Betänkandet har remitterats och regeringens bedömning är att vissa frågor kräver ytterligare utredning. Utestående frågor måste analyseras betydligt djupare än vad utredningen har gjort och betänkandets förslag avseende finansieringen är inte tillfredsställande. Bildande av nya myndigheter kostar pengar och det måste finnas ett tydligt mervärde. Därför måste vi noggrant överväga och utreda olika alternativ. Frågan är komplex och har många aspekter som måste beaktas och tas hänsyn till. En väl utformad myndighetsstruktur är en förutsättning för en effektiv och hållbar viltförvaltning. Regeringen agerar för att långsiktigt bygga upp förtroendefulla samarbeten med berörda aktörer i syfte att förbättra förutsättningarna för en effektiv och hållbar viltförvaltning. utvecklas ständigt och strategi för svensk viltförvaltning har mottagits positivt och regeringen följer hur det arbetet fungerar. Det är viktigt att de åtgärder vi gör stärker jaktens viltvårdande uppdrag.
frs · H612499 · 2019-04-15 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:499 av (V) Rättsväsendets kunskaper om rasism har frågat inrikesministern om han avser att ta några initiativ för att höja kunskapen inom rättsväsendet om rasism och dess uttryck och konsekvenser. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Frågan är ställd mot bakgrund av en dom som har uppmärksammats i media där en person som var åtalad för förtal av en åklagare blivit frikänd. Som justitieminister kan jag inte kommentera enskilda fall. Jag vill dock framhålla att det är viktigt att det finns en god kunskap om rasism och dess uttryck och konsekvenser inom de myndigheter som ingår i rättsväsendet. I regeringsförklaringen tydliggjordes att arbetet med genomförandet av den nationella planen mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott fortsätter och att främlingsfientliga hatbrott mot minoriteter motverkas med kraft. Planen beslutades och har haft fem strategiska områden som utgångspunkt, bl.a. ett mer aktivt rättsväsende. Som en del av detta har det genomförts ett antal kunskapshöjande insatser. Exempelvis genomför Forum för levande historia en utbildningsinsats om rasism i historien och som bl.a. riktas till polisanställda. Inom rättsväsendets myndigheter pågår ett aktivt arbete för att motverka rasism och hatbrott. har höjt ambitionsnivån avseende hatbrott och vidtagit flera åtgärder för att anmälningsbenägenheten ska öka och för att förbättra kvaliteten i utredningsarbetet. genomför också interna utbildningsinsatser och samarbetar med för att ge polisanställda fördjupade kunskaper om hatbrott. På varje åklagarkammare ska det finnas en eller flera utsedda åklagare med särskilt ansvar för att handlägga hatbrott. har tagit fram rättspromemorior om hatbrott och hets mot folkgrupp på sociala medier samt en handbok om ärekränkningsbrott som ger åklagarna vägledning och stöd vid utredningar och lagföringar av sådan brottslighet. , som ansvarar för kompetensutvecklingen för domare, tillhandahåller utbildning om hatbrott med bl.a. rasistiska motiv inom ramen för sina kurser i påföljdsbestämning. Inom Domstolar bedrivs det även ett aktivt och strukturerat arbete med bemötandefrågor. Regeringens arbete med att bekämpa rasism och hatbrott i alla dess former går oförtrutet vidare. Jag följer rättsväsendets arbete med dessa frågor och är beredd att vidta ytterligare åtgärder om så krävs.
frs · H612500 · 2019-04-24 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:500 av (M) Avstyckning av fastigheter har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att handläggningstiden för avstyckningar i vårt land ska nå de nivåer som råder i och . har också frågat mig om vilka åtgärder regeringen avser vidta för att nordiska erfarenheter vad gäller organisation och teknik ska användas i den svenska digitala transformationen av förrättningsverksamheten. Jag har i flera interpellationer, senast , redogjort för de åtgärder som regeringen avser att vidta för att komma till rätta med handläggningstiderna. Jag besvarade även en interpellation av partikollega . Med hänsyn till den korta tid som gått sedan båda dessa tillfällen hänvisar jag till vad jag framförde då. När det gäller andra fråga kan det konstateras att likheter finns i hantering av avstyckningar i de nordiska länderna men det finns även nationell prägel. Det gäller bland annat hur organisationen är uppbyggd och vilka arbetssätt som tillämpas. Fastighetsrätten i de nordiska länderna har en lång historisk bakgrund och har vuxit fram under många århundranden. Av naturliga skäl är fastighetsområdet starkt reglerat. Samhällsbyggnadsprocessen utvecklas löpande med hjälp av digitaliseringens möjligheter på uppdrag av regeringen. Syftet är att förbättra och förkorta processer. Lantmäteriet har , både internationellt men även nordiskt, samarbete med ett antal länder. Inom FN deltar Lantmäteriet exempelvis i ett antal arbetsgrupper och leder själva arbetsgruppen Legal and policy Frameworks for vilket är ett område som kommit mycket längre än övriga medlemsländer. Myndigheten agerar dessutom på den europeiska arenan och deltar exempelvis i arbetet med ”” samt på den nordiska arenan i ett antal arbetsgrupper som arbetar efter en gemensam strategi. Både regeringen och jag har stort förtroende för att den kunskap och erfarenhet som Lantmäteriet tillgodogör sig i dessa arbetsgrupper är något som myndigheten tar med sig och implementerar i organisationen.
frs · H612501 · 2019-04-15 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:501 av (M) Vägnätet i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förbättra vägnätet i . hålls ihop genom åtgärder som förbättrar förutsättningarna för bl.a. jobb, regional utveckling, tillgänglighet och hållbar tillväxt i hela landet. Fungerande transportinfrastruktur är en viktig förutsättning för detta och regeringen har därför genomfört satsningar på bland annat vägunderhåll. Regeringen beslutade om nationell trafikslagsövergripande plan för transportinfrastrukturen för perioden –2029. Regeringen genomförde då en rekordstor satsning på vägunderhåll, totalt satsas . Regeringen har i samband med budgetpropositionen genomfört riktade satsningar på underhåll av vägar i landsbygd på totalt . Det är också glädjande att regeringen i vårändringsbudgeten föreslår att bidraget för drift av enskild väg ska öka med . Regeringens utgångspunkt är att behålla en fortsatt hög nivå på säkerhet och tillgänglighet på hela det statliga vägnätet . Jag kommer fortsatt noga följa utvecklingen av tillståndet på de statliga vägarna.
frs · H612502 · 2019-04-24 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:502 av (M) Långa handläggningstider för det statliga samfällighetsregistret har frågat mig varför det är så stora skillnader i handläggningstid mellan två myndigheter som utför likartad handläggning av registerärenden, och vad som görs för att minska Lantmäteriets handläggningstider i aktuella registerärenden ? Jag vill börja med att understryka att alla förvaltningsmyndigheter ska arbeta för att handläggning av ärenden ska ske så enkelt, så snabbt och så kostnadseffektivt som möjligt utan att rättssäkerheten förbises. Detta innebär inte att alla ärenden har samma karaktär eller att alla förvaltningsmyndigheter kan ha likadana målsättningar för sina handläggningstider. I den svenska förvaltningsmodellen är det varje myndighets lednings ansvar att verksamheten bedrivs effektivt och enligt gällande rätt. Lantmäteriets mål är en handlingstid för handläggning av ärenden kopplade till samfällighetsföreningsregistret. Handläggningstiden överskrider målet, vilket bl.a. beror på att myndigheten ändrat sina rutiner för att anpassa verksamheten till den nya förvaltningslagen (2017:900) och till EU:s dataskyddsförordning GDPR. Parallellt med detta arbete har lagen (2013:488) om förnyelse av vissa inskrivningar i fastighetsregistret inneburit att det kommit in fler inskrivningsärenden . bytte Lantmäteriet handläggningssystem för denna typ av ärenden. Myndigheten har arbetat fram nya rutiner för att effektivisera handläggning och göra handläggningen mer enhetlig för mottagaren. Vilken inverkan systemändringar har och hur effektivisering av arbetssätt påverkar handläggningstiderna följs upp. prioriterar myndigheten ärenden kopplade till just samfällighetsföreningsregistret i syfte att nå målet om 20 dagars handläggningstid.
frs · H612503 · 2019-04-17 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:503 av (KD) En rättssäker bedömning av behovet av personlig assistans har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen kommer att vidta för att säkerställa att utövar en rättssäker bedömning så att den som behöver assistans ska få det, oavsett var i landet personen bor? Enligt regeringsformen ska förvaltningsmyndigheter i sin verksamhet beakta likhet inför lagen samt iaktta saklighet och opartiskhet. pekar alltså på en viktig princip och i regleringsbrev har regeringen angett att målet för myndigheten bland annat är att besluten om assistansersättning ska vara likvärdiga över hela landet. Det betyder inte att andelen bifallsbeslut ska vara lika men att handläggningen ska vara likvärdig så att den som har rätt till assistansersättning ska få det oavsett var man bor i landet. I årsredovisning framgår att rättssäkerheten i handläggningen har utvecklats positivt, men är ännu inte tillfredställande. Det är inte acceptabelt med regionala skillnader om skillnaderna i beslut om assistansersättning är osakliga. Det är därför centralt att fortsätter sitt arbete med att öka rättssäkerheten i handläggningen.
frs · H612505 · 2019-04-17 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:505 av (SD) Upplevd könstillhörighet bland unga har frågat mig om jag avser att ta initiativ till en mer djupgående analys av varför unga människor inte känner sig hemma i sin könstillhörighet. Könsdysfori innebär ett psykiskt lidande eller en försämrad förmåga att fungera i vardagen som orsakas av att könsidentiteten inte stämmer överens med det registrerade könet. Könsdysfori är en medicinsk diagnos som kan ställas när en person upplever att könsidentiteten inte stämmer med det kön som personen tilldelats vid födseln och att detta skapar lidande för individen eller en försämrad förmåga att fungera i vardagen. Enligt en sammanställning av statistik från har diagnosen ökat - 2015. fick cirka 1 av 100 000 personer diagnosen, var det ungefär 8 av 100 000. Vår expertmyndighet bevakar denna fråga noggrant. Ökningen av könsdysfori är tydligast bland unga, och särskilt bland dem som tilldelats könet kvinna. Inom pågår ett arbete där bland annat utvecklingen av diagnosen könsdysfori studeras närmare.
frs · H612506 · 2019-04-17 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:506 av (SD) Könskorrigering har frågat mig om det är min och regeringens uppfattning att en 15-åring är mer mogen att fatta beslut om att korrigera sitt kön än att exempelvis köra bil, köpa folköl eller gifta sig. Frågeställaren undrar också vad jag och regeringen baserar vårt ställningstagande på. En viktig skillnad mellan att ha diagnosticerats med könsdysfori och att exempelvis köra bil eller köpa alkohol är att könsdysfori är en medicinsk diagnos som kan ställas när en person upplever att könsidentiteten inte stämmer med det kön som personen tilldelats vid födseln och att detta skapar lidande för individen. Diagnosen ställs efter en könsutredning. Att få diagnosen kan ge tillgång till könsbekräftande behandling. Under förra mandatperioden tog regeringen flera initiativ för att få en modern lagstiftning för ändrad könstillhörighet på plats. beslutade regeringen om att inhämta Lagrådets synpunkter på förslag till ny lagstiftning för ändrad könstillhörighet. Lagrådet avstyrkte regeringens förslag.
frs · H612507 · 2019-04-17 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:507 av (KD) Ökning av barnboende för barn med funktionsnedsättning har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen kommer att vidta, utöver den pågående lagändringen kopplad till andning och sondmatning, för att även barn med funktionsnedsättning som har stora behov av hjälp och tillsyn ska kunna bo hemma med sin familj? Jag tycker liksom att barn med funktionsnedsättning ska bo hos sina föräldrar precis som andra barn och därför är personlig assistans viktigt. innehåller punkter som ska utredas och som specifikt rör barn, såsom att definitionen av normalt föräldraansvar ska smalnas av, vilket kan innebära att fler barn får personlig assistans. För mig är det viktigt. Jag vill ändå understryka att det finns situationer när föräldrar behöver hjälp med att ta hand om sina barn och ungdomar därför att de har omfattande funktionsnedsättningar och komplexa behov, eller för att barnet vill gå i en särskild skola på en annan ort. I dessa situationer är det viktigt att kommunerna kan bevilja insatser med hög kvalitet. Det bör även påpekas att andelen barn och unga i åldern i boenden enligt LSS minskat sedan av de som beviljas boende är i åldersintervallet 13 - . Flertalet av dessa ungdomar beviljas boende på grund av att de går i skola på annan ort. Min och regeringens övertygelse är att LSS-reformen bidragit till att människor med funktionsnedsättning kan leva som andra men vi behöver göra förbättringar, inte minst inom den personliga assistansen.
frs · H612508 · 2019-04-17 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:508 av (SD) Organisationskraven för miljöorganisationers talerätt har frågat mig om jag tänker se över och utreda konsekvenserna av lagstiftningen om miljöorganisationers talerätt enligt och återkomma med förslag om hur organisationskraven, lagstift- ning och tillämpning kan förbättras. är part till konventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor, den s.k. Århuskonventionen. Konventionen är också en del av EU:s rättsordning. Syftet med konventionen är att ge var och en möjlighet att bidra till att skydda nuvarande och framtida generationers rätt att leva i en god och hälsosam miljö. Konventionen innehåller bl.a. bestämmelser som ger den berörda allmänheten tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor. är skyldig att följa konventionen. Myndigheter och domstolar avgör i varje enskilt fall om ett överklagande ska tas upp till prövning. Den praxis som utbildats i svenska domstolar när det gäller de krav som uppställs på miljöorganisationer är en följd av praxis och syftar till att garantera miljöorganisationer rätt till överprövning i enlighet med Århuskonventionen. Regeringen avser inte nu se över lagstiftningen om miljöorganisationers klagorätt.
frs · H612509 · 2019-04-17 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:509 av (SD) Dansbandsmoms har frågat mig om jag tänker se över en sänkning av momsen för att ge dansbandskulturen bättre förutsättningar att leva vidare, och om jag därmed anser att en översyn av mervärdesskatten för kultur bör genomföras. Det är viktigt för regeringen att det finns en god tillgång till kultur i hela landet. Mervärdesskattereglerna ska vara tydliga och konsekventa. Reglerna för mervärdesskatten utgår från EU:s mervärdesskattedirektiv. Direktivet ger möjlighet för att ha reducerad skattesats för vissa särskilt uppräknande områden. Inträde till dansevenemang finns inte med i denna uppräkning. Det är dessutom inte givet att alla frågor kring vilken skattesats som ska tillämpas försvinner genom att ett nytt område omfattas av den reducerade skattesatsen. Det kan i stället innebära att det uppstår nya gränsdragningar där det måste bedömas vilken skattesats som ska tillämpas. Man måste därför göra noggranna avvägningar när det gäller att utvidga tillämpningen för de reducerade skattesatserna.