frs · H612749 · 2019-06-19 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:749 av (SD) Reglerade friluftsdagar i skolan har frågat mig om regeringen avser att arbeta för att återinföra de reglerade friluftsdagarna i skolan och därmed tillsätta en utredning om detta. Regeringens mål för friluftslivspolitiken är att stödja människors möjligheter att vistas ute i naturen och utöva friluftsliv, där allemansrätten är en grund för friluftslivet, samt att alla människor ska ha möjlighet till naturupplevelser, välbefinnande, social gemenskap och ökad kunskap om natur och miljö (prop. 2009/10:238, bet. 2010/11:KrU3, rskr. 2010/11:37 och 2010/11:38). Ett rikt friluftsliv i skolan är ett av tio mätbara mål som ställts upp för friluftslivspolitiken (skr. 2012/13:51, bet. 2012/13:KrU4, rskr. 2012/13:278). Friluftsorganisationerna har en viktig roll genom att de skapar intresse och möjligheter för barn och vuxna att utöva friluftsaktiviteter, motionera och uppleva naturen. Organisationerna skapar också mötesplatser i naturen för människor med olika bakgrund och med olika förutsättningar att vistas ute i naturen. har det statliga bidraget till friluftsorganisationer ökat med (prop. 2015/16:1, utgiftsområde 17, s. 207). Precis som beskriver fanns det i en tidigare läroplan för (Lgr 80) angivet att skolarbetet under ett visst antal dagar av läsåret ska ske i form av friluftsverksamhet. I kursplanen för ämnet Idrott fanns i likhet med dagens kursplan för Idrott och hälsa ett kunskapsområde som omfattade friluftsliv. I samband med övergången till ett mål- och kunskapsrelaterat system och kommunaliseringen av skolan togs många bestämmelser om genomförandet av utbildningen bort, däribland bestämmelsen om antalet dagar för friluftsverksamhet. Tanken var att staten skulle sätta upp övergripande mål för utbildningen, medan skolhuvudmännen i stor utsträckning själva fick bestämma hur dessa mål skulle nås. En mindre detaljerad bestämmelse om friluftsverksamhet fanns dock med i den tidigare grundskoleförordningen (1994:1194). Där angavs att ”i skall i den omfattning som rektorn bestämmer anordnas friluftsverksamhet som bedrivs under en lärares ledning”. En motsvarande bestämmelse finns i 5 kap. 6 § skolförordningen (2011:185). Formuleringen i skolförordningen ligger i linje med den minskade statliga detaljstyrningen av skolväsendet. Ämnet Idrott och hälsa har tre kunskapsområden, rörelse, livsstil och hälsa samt friluftsliv och utevistelse. I kursplanen för ämnet idrott och hälsa i anges bl.a. att eleverna genom undervisningen ska utveckla förmågan att vistas i utemiljöer och i naturen under olika årstider och få förståelse för värdet av ett aktivt friluftsliv. Friluftsliv och utevistelse ingår också som ett eget kunskapsområde i det centrala innehållet för samtliga årskurser. Vidare infördes nya avsnitt i läroplanen för , förskoleklassen och fritidshemmet. Där förtydligades att syftet med undervisningen i fritidshemmet bland annat ska vara att stärka elevernas möjligheter att ta del av ett aktivt förenings-, kultur- och friluftsliv i närmiljön genom att de får vistas i natur och samhälle. har i en kvalitetsgranskning av Idrott och hälsa i årskurs 7–9 (2018) konstaterat att innehåll kopplat till kunskapsområdena livsstil och hälsa samt friluftsliv och utevistelse behöver ges ett större utrymme i undervisningen. Kvalitetsgranskningen visar på flera goda exempel när det gäller skolors arbete med friluftsliv och utevistelse. Mot bakgrund av bl.a. Skolinspektionens granskning kan jag konstatera att det finns flera huvudmän som behöver arbeta mer aktivt med att skapa utrymme för kunskapsområdet friluftsliv och utevistelse. Jag bedömer dock att det, i enlighet med det styrsystem som vi har för skolan , är huvudmännen själva som är bäst lämpade att avgöra hur målen i läroplanerna ska nås. Jag har därför inte för avsikt att ta initiativ till att återinföra de reglerade friluftsdagarna och därmed inte heller till att tillsätta en utredning i frågan.