ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H711102 · 2019-10-04 00:00:00 — Fråga 2019/20:102 Gruvprojekten i Kallak och Laver av (S) till Näringsminister (S) I finns två stora mineralfyndigheter som två olika bolag ansökt om koncession för. Det ena gäller en järnmalmsgruva i i kommun, det andra en koppargruva i i kommun. Tillväxt och ökande välstånd i världen driver efterfrågan på mineraler, och vår välfärd i är helt beroende av den basindustri och export som sker med anledning av våra naturtillgångar, inte minst i norra . Varje exploatering innebär såklart ett ingrepp i vår miljö. I finns kunnandet, tekniken och miljömedvetenheten att bryta mineraler med så små negativa konsekvenser som möjligt. Dessutom har vi höga arbetsmiljökrav och lagstiftning som tillförsäkrar våra gruvarbetare sjystare villkor än vad motsvarande yrkesgrupp har på många andra håll i världen. Det finns alltså såväl ekonomiska som sociala och miljömässiga skäl att överväga att bryta mineraler i norra hellre än på andra platser på jorden. Jag är dock medveten om att dylika beslut innebär svåra avvägningar mellan olika intressen som till exempel rennäring och gruvnäring, naturvärden och ekonomiska värden. Jag har därför stor respekt för att regeringen inte lättvindigt kan fatta beslut om stora exploateringar. Men har vi nått en gräns. Både Kallak och Laver har varit under beredning i . Processen innan ärendena hamnade hos regeringen för avgörande har också den varit mångårig och med en rad olika myndigheter involverade. Därför vill jag fråga näringsminister : När kan vi förvänta oss avgöranden i de båda här nämnda ärendena?
fr · H711103 · 2019-10-04 00:00:00 — Fråga 2019/20:103 Hantering av ordningsproblem i skolan av (SD) till Utbildningsminister (S) Det fortsätter att inkomma rapporter om händelser där lärare får problem när de försöker upprätthålla ordningen i klassrummet. Det handlar om lärare som blir slagna eller sparkade av elever, lärare som blir hotade eller elever som raserar klassrum, och så fortsätter det . Enligt en undersökning som publicerades av kände av lärarna sig osäkra på vad de får göra om en elev vägrar lämna klassrummet. De vittnar även om rädsla för att bli anmälda för kränkning om de tillrättavisar en elev. Rektorer som jag själv pratat med är oroliga för i vilken riktning ordningsproblematiken i skolan går. Barn- och elevombudet () stöder undantagslöst elever i alla händelser, och rektorerna är nu oroliga för sin personals välmående. I flera av dessa fall är läraren orättfärdigt anmäld, och rektorer och annan skolledning tvingas ta strid mot Beo. Tyvärr finns det en snedvriden uppfattning om vem som bestämmer i klassrummet och i skolan, och kulturen att anmäla lärare har eskalerat på ett obehagligt sätt. Jag vill med anledning av ovanstående fråga utbildningsminister : Har ministern acceptans för att en stor del av lärarna är rädda för att ingripa när elever stökar till det i klassrummet, och om inte, vilka åtgärder för att förbättra situationen kan ministern tänka sig att vidta?
fr · H711105 · 2019-10-04 00:00:00 — Fråga 2019/20:105 Förankring av deltagande i European Intervention Initiative av (M) till Försvarsminister (S) Sedan lanserade sitt projekt (baserat på president 2017) har från moderat håll återkommande ställts frågor om svenskt deltagande. Till slut kom besked . Former och innehåll i detta samarbete är något deltagande länder utformar tillsammans. Det handlar om att bygga kapacitet men också insikt som underlättar deltagande i olika aktiviteter. medverkan i E2I (European Intervention Initiative) kan således i sig medföra ytterligare handling och åtgärder. Det är ett viktigt steg som tas. Så var det även när deltagandet i det permanenta strukturerade samarbetet inom Europeiska unionen (Pesco) beslutades. Då återkom regeringen med en proposition till , proposition 2017/18:44. I en öppen demokratisk debatt och med beslut i bekräftades detta vägval. Det finns en styrka i att bredden och den politiska uppslutningen markerades gentemot ännu ett svenskt försvarspolitiskt samarbetsprojekt. I fråga om E2I har försvarsministern endast informerat försvarsutskottet med utrikesutskottet närvarande dagen innan E2I:s försvarsministrar träffades . Med anledning av ovanstående vill jag fråga försvarsminister : Har ministern och regeringen för avsikt att förankra beslutet om deltagande i E2I i genom överlämnandet av en skrivelse eller proposition?
fr · H711106 · 2019-10-04 00:00:00 — Fråga 2019/20:106 Engångsartiklar av plast inom försvaret av (S) till Försvarsminister (S) har larmrapporterna om riskerna med mikroplaster i haven duggat tätt. Tillståndet för världens hav och sjöar är alarmerande. Om kan det finnas mer plast än fisk i haven och många är allvarligt hotade. Mikroplast är ett samlingsnamn för små plastfragment som bildas oavsiktligt när plastföremål slits eller när vi inte återvinner eller slänger plastmaterial på rätt sätt. De är svåra att avlägsna i vattenreningsprocesser; i en undersökning hittades plast i av de prover som togs i olika länders dricksvatten. De insatser som fokuserar på att stoppa plasten från att nå haven är därför otroligt viktiga. För står havsmiljön högt på agendan. Förutom att förstöra havsmiljön riskerar mikroplaster även att få allvarliga konsekvenser för vår hälsa när vi får i oss dem. De tros till exempel kunna påverka andningsförmågan negativt. De nordiska miljöministrarna beslutade om ett gemensamt program i syfte att reducera plastens negativa konsekvenser på miljön. Det har kommit till min kännedom att det norska försvaret använder sig av plast i mycket stor utsträckning och att källsorteringen är mycket bristfällig. Det handlar om allt från engångsartiklar till onödiga inplastningar. Det har visat sig vara svårt att ändra på detta eftersom försvaret har ramavtal som är svåra att ändra. blir engångsartiklar i plast, såsom bestick, tallrikar, sugrör, ätpinnar, rörpinnar och bomullspinnar, förbjudna i . Med anledning av detta vill jag fråga försvarsminister : Hur ser det ut inom det svenska försvaret och hur ser ministern på användningen av engångsartiklar av plast inom försvaret?
fr · H711107 · 2019-10-04 00:00:00 — Fråga 2019/20:107 Farliga familjehemsplaceringar av (M) till Socialminister (S) rapporterades det i medierna om ett fall från där ett barn placerats i ett familjehem där mannen i hushållet var brottsmisstänkt och under utredning för våldtäkt mot barn. Att detta kunnat ske är en tragedi, och politiken måste skyndsamt vidta de åtgärder som krävs för att skydda barn från att råka ut för direkt farliga familjehemsplaceringar . Detta kunde ske eftersom kommunen och inte informeras om misstankar under en pågående brottsutredning utan först när åtal väcks mot den misstänkte. Brottsmisstänkta betraktas som oskyldiga till dess att motsatsen är bevisad men när det handlar om misstanke om grova brott mot barn får inte lagstiftningen vara utformad på ett sådant sätt att det försvårar, eller till och med omöjliggör, att skydda barn mot förövare. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vilka åtgärder kommer regeringen att vidta för att det inte ska vara möjligt att barn placeras i ett familjehem tillsammans med en brottsmisstänkt våldtäktsman?
fr · H711108 · 2019-10-07 00:00:00 — Fråga 2019/20:108 Situationen på SAS av (V) till Näringsminister (S) Ett flertal fall med exempel på mycket dåliga arbetsförhållanden på SAS har avslöjats i SVT. En kabinanställd uppges ha fått sparken efter att ha följt bolagets instruktioner och anmält säkerhetsproblem. pekade på omfattande brister i bolagets arbetsmiljö. Dessa brister har ännu inte åtgärdats och SAS hotas nu med vite av myndigheten. Fler än 800 anställda har riktat ett öppet brev till SAS-ledningen med vädjan om bättre arbetsvillkor. I Aktuellt kommenterade , sektionschef på , en av incidenterna på SAS med orden ”Jag blir förbannad”. Transportstyrelsen ska nu inleda en separat utredning om situationen på SAS. SAS ledning anser inte att man begått något fel och lovar att kravlista ska uppfyllas. Situationen på SAS kan ses som ett uttryck för läget inom flygsektorn överlag. Flygbolagen gör allt för att pressa sina kostnader. Sänkta löner, försämrade arbetsvillkor och utlokalisering till utländska bemanningsbolag är några exempel. Flygbiljetter må ha blivit billigare, men det är någon som betalar priset – arbetare, miljö och ytterst kanske också säkerheten. Situationen inom SAS är oroväckande. Som delägare i ett statligt bolag har regeringen ett ansvar för situationen. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Delar ministern bilden av att SAS behandling av de anställda inte är acceptabel, och vilka åtgärder tänker ministern i så fall vidta?
fr · H711109 · 2019-10-07 00:00:00 — Fråga 2019/20:109 Garantier för export av naturgas av (M) till Statsrådet (S) Många länder runt om i världen har ett stort beroende av kol för såväl uppvärmning som elproduktion, men skulle utsläppen av koldioxid behöva minska. har en i princip koldioxidfri elproduktion. Detta tack vare vår energimix av kärnkraft, vattenkraft och andra förnybara energislag. Tyvärr har inte alla länder samma goda förutsättningar som för att åstadkomma detta. Genom att ersätta kolkraftverk med modern elproduktion baserat på naturgas skulle man kunna halvera utsläppen jämfört med fortsatt koleldning. Detta vore en stor vinst för klimatet på global nivå. Givet att utvecklingen gällande gasbaserad el- och värmeproduktion dessutom går väldigt fort kan man tänka sig att exempelvis naturgas skulle kunna ersättas av vätgas med enbart vattenånga som utsläpp. Jämfört med hur den globala elproduktionen ser ut vore detta en stor klimatfrämjande åtgärd. Dessutom har en lång tradition av tillverkning av gasturbiner. Exempelvis är i världsledande på gasturbiner och exporterar av sin produktion. Därför vill jag fråga statsrådet : Kommer regeringen att tillse att fortsatt ställer ut garantier för export av naturgas och gasturbiner?
fr · H711110 · 2019-10-07 00:00:00 — Fråga 2019/20:110 Brott mot FN:s vapenembargo av (V) till Justitie- och migrationsminister (S) rapporterade TV4 att svensk krigsmateriel har befunnit sig i då hade beslutat om vapenembargo mot landet. Svensktillverkade kanoner, fartyg och radarsystem som sålt till har befunnit sig i hamnen i . Embargot som gällde innebar att man inte fick exportera vapen till . Det innebar också en förpliktelse om att förhindra att krigsmateriel som såldes till en annan stat fördes vidare till och därmed ledde till brott mot embargot. har således en förpliktelse att förhindra att så sker. Även följdleveranser från tidigare ingångna avtal omfattas av embargot. då vapenembargot var i kraft har exporterat vapen till . Detta trots rapporter från FN som varnar för att fört vidare krigsmaterial till . kan alltså ha brutit mot säkerhetsrådets embargo satt i säkerhetsrådet. De uppgifter som TV4 presenterat är mycket allvarliga och måste leda till handling. vill se ett absolut stopp av all vapenexport till diktaturer, stater som kränker mänskliga rättigheter eller befinner sig i krig. Vi är medvetna om att varken eller övriga partier i riksdag delar vår uppfattning. Vi beklagar det, men vi förväntar oss i alla fall att samtliga partier står upp för att vi ska följa vapenembargon som beslutats av . Mot denna bakgrund vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern att ta initiativ för att utreda om har begått brott mot FN:s vapenembargo gentemot ?
fr · H711111 · 2019-10-07 00:00:00 — Fråga 2019/20:111 Hemförande av barn från nordöstra av (V) till Utrikesminister (S) Debatten om de svenska barn som far illa i nordöstra har pågått . Det handlar om barn till föräldrar som misstänks vara IS-terrorister eller associerade till IS. I vissa fall är föräldrarna inte längre i livet. Regeringen har mött kritik från både organisationer och anhöriga till de barn som far illa. Man har agerat långsamt, och olika statsråd har presenterat olika förklaringar som alla går ut på att det skulle vara svårt att göra något. berättade för parlamentet i att landet hade tackat nej till ett erbjudande från om assistans med att föra hem tio nederländska kvinnor, som anklagats för kopplingar till IS, och deras barn. Erbjudandet ska ha kommit . Erbjudandet från till väcker frågan om har fått något liknande erbjudande. Mot denna bakgrund vill jag fråga utrikesminister : Har den fått något erbjudande från eller annan stat om assistans med att föra hem svenska medborgare från nordöstra ?
fr · H711112 · 2019-10-08 00:00:00 — Fråga 2019/20:112 Nya elmätare av (M) till Statsrådet (S) ska alla elmätare i bytas ut. Det är ett krav som läggs på landets elnätsföretag. Regleringsmyndigheten Energimarknadsinspektionen (EI) har satt upp funktionskrav på de nya mätarna. Det pågår en mycket snabb utveckling inom transportsektorn med hybridisering och elektrifiering. kommer många nya elbilar att släppas på den svenska marknaden. Dessa elbilar behöver laddas, såväl hemma som på andra platser. har växande lokala elproblem som förvärrats av regeringens slag mot kraftvärmen. För att ta vara på möjligheterna med bland annat elfordon kommer det att krävas modern styr- och reglerteknik för att möta kundernas behov av laddning och inte överlasta de lokala elnäten. I detta är elmätarna en nyckel, eftersom apparaterna är en nod för att kunna styra exempelvis när en bil ska laddas och inte laddas. Inför införandet av de nya elmätarna har det väckts angelägna frågor om huruvida de krav EI ställer verkligen kommer att ge rätt teknik eller om tvärtom riskerar att missa tekniska möjligheter. En knäckfråga är att EI ställt krav på intervall vid avläsning av elanvändning, medan tekniska experter efterfrågar realtidsavläsning för att nyttja teknikens fulla potential. Frågan om elmätare är teknisk. är valet av funktion viktigt, och totalt pratar vi om investeringar i nya elmätare som enligt uppgift kommer att kosta i storleksordningen , eller motsvarande 2 000–per kund. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att i det kommande bytet av elmätare ska använda teknik som är i absolut framkant och som möjliggör nyttjande av digitalisering såsom effekthantering vid laddning av elfordon?
fr · H711113 · 2019-10-08 00:00:00 — Fråga 2019/20:113 Neddragningar på järnvägsunderhållet av (S) till Infrastrukturminister (S) Regeringen har fattat beslut om en nationell infrastrukturplan på fram , vilket är 100 miljarder mer än föregående plan. Det är bra för och det är bra för mitt hemlän. och järnvägsunderhåll har varit en styrka för näringslivet i . I har vi flera hundra tekniker som jobbar för företag inom järnvägsunderhåll. Vi erbjuder den nya generationen järnvägstekniker utbildning på ett av gymnasier. Det är en viktig bransch och ett yrke där attraktionen till utbildningen bygger på goda framtidsutsikter. nås vi dock av oroande signaler från underentreprenörer inom järnvägssektorn. De av upphandlade entreprenörerna har märkt av stora neddragningar av underhållet samt uppsägningar av avtal och beställningar. En mindre entreprenör som inte har egna större avtal med säger sig ändå märka av neddragningarna via avtal de har med andra entreprenörer. I sina kontakter med och deras entreprenörer så har de förstått att nu gör för oss stora neddragningar. är ett belopp som återkommande nämns utan att uppgiftslämnaren fått en officiell bekräftelse. Läget är allvarligt för branschen men också för möjligheterna till gott underhåll . Många av de erfarna järnvägstekniker som blir friställda kan komma att söka sig till andra branscher. Det gör att det även när konjunkturen vänder uppåt kan bli svårt att hitta personal som kan sköta underhåll på ett bra sätt. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Vad avser ministern att göra för att försäkra sig om att järnvägsunderhållet sker på ett långsiktigt sätt som garanterar goda villkor för branschen?
fr · H711114 · 2019-10-08 00:00:00 — Fråga 2019/20:114 En konsumentvägledning nära medborgarna av (M) till Statsrådet (S) Det kommer många signaler om att kommunerna på grund av obligatoriska åtaganden måste minska kostnaderna på det som inte är lagstadgad verksamhet. Sådan verksamhet är bland annat den kommunala konsumentvägledningen. En verksamhet som är viktig och värdefull för många konsumenter och som finansieras över den kommunala budgeten. När kostnaderna ökar för bland annat familjehemsplaceringar och försörjningsstöd blir kommunala politiker tvungna att förändra budgeten för det som inte är lagstadgat. Det riskerar att göra att utsatta konsumenter inte får det stöd som de kanske behöver i vissa situationer. Det finns en väl fungerande konsumentrådgivning via telefon i "Hallå konsument" som drivs av , men det är inte ovanligt att konsumenter även vill ha en nära kontakt, och de kommunala konsumentvägledarna har ofta en lokalkännedom som hjälper både näringsidkaren och konsumenten vid eventuella tvister. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att i hela säkerställa en nära och tillgänglig konsumentvägledning med lokalkännedom?
fr · H711115 · 2019-10-09 00:00:00 — Fråga 2019/20:115 Brister i larmcentralens verksamhet av (S) till Statsrådet (S) kunde vi läsa i lokaltidningen om en småbarnsmamma i samhället i län som hade vaknat mitt av att någon krossat hennes fönsterrutor. I lägenheten befann sig även hennes två små barn. Småbarnsmamman gjorde det som vi alla förmodligen skulle göra i samma situation: Hon ringde polisen. Svaret hon fick är helt oacceptabelt. Polisen skulle inte komma om det inte fanns en gärningsman i sikte. Larmcentralen rådde henne att göra en telefonanmälan och ta kontakt med brottsofferjouren. Det är inte svårt att sätta sig in i hur det skulle kännas att stå ensam mitt med två små barn när en eller flera okända personer har krossat fönsterrutor i ens hem, den plats som ska vara vår trygghet. I sådana situationer måste samhället visa sin styrka. Ingen ska behöva få det svar som småbarnsmamman fick. Av artikeln framgår att larmsamtalet troligen kom till . I artikeln berättar polisens lokala förundersökningsledare i län om tidigare liknade problem: ”Jag har varit med om liknande skräckexempel där brottsoffren uppmanats att städa upp brottsplatsen och det varit omöjligt i efterhand att jobba vettigt. Vår arbetssituation är orimlig just nu inte minst på utredningssidan.” Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta med anledning av bristerna i larmcentralens verksamhet?
fr · H711116 · 2019-10-09 00:00:00 — Fråga 2019/20:116 Förstörda fordon på grund av brister vid vägarbete på av (M) till Infrastrukturminister (S) För drygt sedan öppnade underhållsentreprenören och upp för trafiken på igen trots att skicket på vägen var helt undermåligt och orsakade stora skador på fordonen. Vem som bär ansvaret diskuteras och utreds , men oavsett så är detta en brist som måste åtgärdas och undvikas . Skyltningen är ofta bristfällig vid underhållsarbete och fordonsägarna råkar då ut för skador på sina fordon. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern att göra något för att skärpa upp kraven hos om till exempel bättre skyltning eller på annat sätt minimera riskerna med att fordonsägare får sina fordon förstörda på grund av brister hos ?
fr · H711117 · 2019-10-09 00:00:00 — Fråga 2019/20:117 Förnyande av fiskerätter av (M) till Statsrådet (S) För sedan uppmärksammade radioprogrammet () att svenska yrkesfiskare i flera fall hade uppgett fel sammansättning av hur mycket sill respektive skarpsill de hade fångat. Med tanke på att det är många länder som bedriver fiske i finns det sannolikt en risk för att det är fler som inte respekterar de tilldelade fångstkvoterna. Fusk ska naturligtvis beivras. Men de felaktiga rapporteringarna påverkar också de grunddata som forskare sedan drar slutsatser ifrån. Detta är slutsatser som ligger till grund för de rekommendationer som sedan ges till politiken, vilket i sin tur får effekt på fiskebeståndet. Just nu diskuteras förnyande av de fiskerätter (ITQ) som delades ut . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Anser statsrådet att det är rimligt att fiskerätter ska förnyas just nu med tanke på det oklara kunskapsläge som råder om det faktiska fiskebeståndet i , och vad anser statsrådet om att göra ett tillfälligt uppehåll med förnyandet?
fr · H711118 · 2019-10-09 00:00:00 — Fråga 2019/20:118 Länsstyrelsernas agerande i älgtilldelningsärenden av (M) till Statsrådet (S) i har fattat ett beslut om att 49 av 271 licensområden i inte får skjuta några älgar på grund av att de har rapporterat in förra årets avskjutning . Jägarna i gör ett stort jobb genom att sköta viltförvaltningen, viltvården, djurräkningar, eftersök av trafikskadat vilt och dessutom sköta inrapporteringen av fällda djur. Att inte få någon älgtilldelning och därmed inte kunna jaga älg på sina egna marker på grund av en några dagars för sen inrapportering förefaller vara ett oerhört oproportionerligt hårt ”straff” för den ringa förseelsen. Dessutom behöver älgar skjutas för att inte öka betestrycket på skogen och skogstillväxten, vilket i så fall drabbar både företag och jobbtillfällen på landsbygden. Att kan stoppa älgjakten inom 49 områden i är helt enkel helt orimlig och saknar proportionalitet samt motstycke i . ska följa lagar och regler och ha en liknande bedömning i hela landet, vilket inte verkar vara fallet här. Jag är medveten om att ministern inte kan blanda sig i enskilda ärenden men ministern och regeringen kan ju agera i regleringsbrev och direktiv till länsstyrelserna. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att på något sätt se över länsstyrelsernas agerande generellt när det gäller hur de agerar i älgtilldelningsärenden och när det gäller sanktionspåföljden för markägare och jägare vid försenad inrapportering?
fr · H711119 · 2019-10-09 00:00:00 — Fråga 2019/20:119 Konsumentskydd vid kirurgiska ingrepp av (SD) till Statsrådet (S) rapporterade bland annat om att det i finns människor som reser runt och utför könsstympningar på barn, så kallade omskärelser. Dessa utförs då av personer som helt eller delvis saknar utbildning för att göra kirurgiska ingrepp och dessutom utförs det på platser som inte är anpassade för detta. har behovet av skärpta regler kring kirurgiska ingrepp påtalats vid många tillfällen, inte minst ur ett konsumentskyddsperspektiv. Mindre nogräknade personer utför kirurgiska ingrepp som de saknar kompetens att utföra. Att det numera dessutom även handlar om övergrepp på små barn, som aldrig fått ge sitt godkännande till könsstympningen, gör saken än värre. Ingreppet görs utan att det finns medicinska behov och av personer som saknar medicinsk kompetens, vilket utsätter barnet för både lidande och en direkt risk för skadad hälsa och komplikationer. Samtliga fall skulle dock kunna undvikas om det fanns starka fungerande regelverk för vem som får utföra kirurgiska ingrepp och att dessa regelverk följdes. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur avser regeringen att agera för att förhindra att barn i utsätts för onödiga och riskfulla kirurgiska ingrepp?
fr · H711120 · 2019-10-09 00:00:00 — Fråga 2019/20:120 Personröstning för synnedsatta av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) I från Europaparlamentsvalet lyftes frågan om möjligheten för synnedsatta väljare att kunna personrösta utan att valhemligheten röjs. I dagens valsystem kan dessa väljare endast rösta på parti, och enligt har det inkommit många förfrågningar om när det kommer att bli möjligt även för synnedsatta att kunna personrösta utan att röja valhemligheten. Trots att i ett tillkännagivande till regeringen (bet. 2015/16:KU14 punkt 4, rskr. 2015/16:205) anfört att väljare med synnedsättning ska kunna personrösta utan att valhemligheten röjs så har inte några förslag på detta presenterats. Jag tror att de flesta kan vara överens om att det är i demokratins intresse att samtliga röstberättigade har möjlighet att vara delaktiga i och kunna nyttja valsystemet fullt ut. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : När avser regeringen att tillgodose tillkännagivande och även ge synnedsatta personer möjligheten att personrösta?