ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H412207 · 2019-01-25 00:00:00 — Dnr S2016/06686/FS Dnr S2016/06692/FS Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern Svar på frågorna 2016/17:207 och 2016/17:208 av (M) E-hälsovision och patientsäker läkemedelshantering utan medarbetare samt Omlokalisering av har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag avser att vidta för att säkra kvaliteten och inte tappa tempo med e-hälsovisionen 2025 samt genomförandet av bland annat patientsäker digitaliserad läkemedelshantering i samband med omlokalisering av . har vidare frågat statsrådet vilka konkreta åtgärder han avser vidta så att omlokaliseringen av inte riskerar att försena riksdags- och regeringsbeslut på ehälsoområdet och huruvida statsrådet och regeringen kan garantera att omlokaliseringen inte kommer att leda till avbrott i det viktiga e-hälsoarbetet. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på båda frågorna. Jag besvarar frågorna i ett samlat svar. Beslutet att lokalisera delar av till är ett led i regeringens arbete för att öka den statliga närvaron i hela landet. Regeringen har i budgetpropositionerna pekat på att det är viktigt att de statliga myndigheternas lokalisering kan få en större spridning över landet. har vidare beslutat tillkännagivanden till regeringen om lokalisering av statliga myndigheter (bet. 2015/16:FiU25, rskr. 2015/16:208 samt bet. 2015/16:NU17, rskr. 2015/16:201). Regeringen framhåller i beslutet att lokaliseringen till ska ske på ett sådant sätt att verksamheten kan fungera effektivt med bibehållen kvalitet på både kort och lång sikt. Av beslutet framgår också att myndigheten har närmare på sig att lokalisera angivna delar av verksamheten och därmed förutsättningar för att planera för flytten. Myndighetens ledning ansvarar för att genomföra alla nödvändiga åtgärder som följer av regeringens uppdrag till myndigheten. Regeringen kan dock vid behov ta ställning till olika former av åtgärder för att säkerställa att flytten kan genomföras så effektivt som möjligt. För att ge förutsättningar att genomföra reformen föreslår regeringen i budgetpropositionen att myndighetens anslag ökas med 2017 och att man beräknar att ett motsvarande tillskott kommer att behövas även 2018 (prop. 2016/17:1, utg.omr. 9, avsnitt 4). Av budgetpropositionen framgår vidare att Kammarkollegiet kommer att få i uppgift att ge stöd till myndigheter i samband med omlokalisering av verksamhet (prop. 2016/17:1, utg.omr. 2, avsnitt 4). ska föra en löpande dialog med () om hur arbetet med uppdraget fortskrider Regeringen kommer vidare att följa arbetet med lokaliseringen för att säkerställa att de aktörer som samverkar med myndigheten, eller är beroende av dess tjänster, inte påverkas negativt eller på annat sätt belastas i processen. Myndighetens uppgifter att samordna regeringens satsningar på e-hälsa samt övergripande följa utvecklingen på e-hälsoområdet berörs inte av lokaliseringsbeslutet utan ska fortsatt bedrivas i .
frs · H412208 · 2019-01-25 00:00:00 — Dnr S2016/06686/FS Dnr S2016/06692/FS Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern Svar på frågorna 2016/17:207 och 2016/17:208 av (M) E-hälsovision och patientsäker läkemedelshantering utan medarbetare samt Omlokalisering av har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag avser att vidta för att säkra kvaliteten och inte tappa tempo med e-hälsovisionen 2025 samt genomförandet av bland annat patientsäker digitaliserad läkemedelshantering i samband med omlokalisering av . har vidare frågat statsrådet vilka konkreta åtgärder han avser vidta så att omlokaliseringen av inte riskerar att försena riksdags- och regeringsbeslut på ehälsoområdet och huruvida statsrådet och regeringen kan garantera att omlokaliseringen inte kommer att leda till avbrott i det viktiga e-hälsoarbetet. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på båda frågorna. Jag besvarar frågorna i ett samlat svar. Beslutet att lokalisera delar av till är ett led i regeringens arbete för att öka den statliga närvaron i hela landet. Regeringen har i budgetpropositionerna pekat på att det är viktigt att de statliga myndigheternas lokalisering kan få en större spridning över landet. har vidare beslutat tillkännagivanden till regeringen om lokalisering av statliga myndigheter (bet. 2015/16:FiU25, rskr. 2015/16:208 samt bet. 2015/16:NU17, rskr. 2015/16:201). Regeringen framhåller i beslutet att lokaliseringen till ska ske på ett sådant sätt att verksamheten kan fungera effektivt med bibehållen kvalitet på både kort och lång sikt. Av beslutet framgår också att myndigheten har närmare på sig att lokalisera angivna delar av verksamheten och därmed förutsättningar för att planera för flytten. Myndighetens ledning ansvarar för att genomföra alla nödvändiga åtgärder som följer av regeringens uppdrag till myndigheten. Regeringen kan dock vid behov ta ställning till olika former av åtgärder för att säkerställa att flytten kan genomföras så effektivt som möjligt. För att ge förutsättningar att genomföra reformen föreslår regeringen i budgetpropositionen att myndighetens anslag ökas med 2017 och att man beräknar att ett motsvarande tillskott kommer att behövas även 2018 (prop. 2016/17:1, utg.omr. 9, avsnitt 4). Av budgetpropositionen framgår vidare att Kammarkollegiet kommer att få i uppgift att ge stöd till myndigheter i samband med omlokalisering av verksamhet (prop. 2016/17:1, utg.omr. 2, avsnitt 4). ska föra en löpande dialog med () om hur arbetet med uppdraget fortskrider Regeringen kommer vidare att följa arbetet med lokaliseringen för att säkerställa att de aktörer som samverkar med myndigheten, eller är beroende av dess tjänster, inte påverkas negativt eller på annat sätt belastas i processen. Myndighetens uppgifter att samordna regeringens satsningar på e-hälsa samt övergripande följa utvecklingen på e-hälsoområdet berörs inte av lokaliseringsbeslutet utan ska fortsatt bedrivas i .
frs · H412211 · 2019-01-25 00:00:00 — Dnr A2016/02014/A Dnr A2016/02015/A Dnr A/2016/02016/A Dnr A2016/02018/A Svar på fråga 2016/17:211 Utvärdering av jobbsatsning, fråga 2016/17:215 Jobb genom 100-klubben, fråga 2016/17:212 Snabbspåren och fråga 2016/17:213 Brister inom jobbsatsning av (M) har frågat mig hur jag avser att följa upp och utvärdera satsningen på 100-klubben. har även frågat mig hur många nyanlända som kommit ut på svenska arbetsplatser genom 100-klubben. Vidare har frågat mig om jag har identifierat några brister i Arbetsförmedlingens hantering av snabbspår, och om så är fallet, när dessa kommer att åtgärdas. Slutligen har frågat mig om jag avser vidta några åtgärder för att öka antalet personer i snabbspåren. Precis som skriver behövs fler vägar till arbete. Regeringen har därför vidtagit och avser att vidta ytterligare åtgärder i syfte att öka möjligheterna att etablera sig på arbetsmarknaden för nyanlända. Snabbspåren och 100-klubben är några av de initiativ som regeringen har tagit. Genom förslagen i budgetpropositionen öppnar regeringen också nya möjligheter till arbete för nyanlända genom bl.a. moderna beredskapsjobb i staten, en högre subventionsgrad för nyanlända med nystartsjobb och att extratjänster utvidgas till nyanlända. Arbetsförmedlingen följer upp resultatet av 100-klubben. Enligt uppgifter från myndigheten har minst 713 arbetssökande fått någon form av introduktion på den svenska arbetsmarknaden genom 100-klubben fram till sista augusti . Arbetsförmedlingen har även tecknat avsiktsförklaringar med 24 företag inom ramen för 100-klubben och det finns en viljeinriktning från medverkande företag att ta emot 4 000 nyanlända . Regeringen följer upp 100-klubben på samma sätt som Arbetsförmedlingens övriga arbete – genom att Arbetsförmedlingen redovisar och kommenterar myndighetens resultat i sin årsredovisning. Dessutom tas satsningarna på 100-klubben och snabbspåren upp löpande i dialogen med Arbetsförmedlingen. Arbetsförmedlingen har samordnat de snabbspår som arbetsmarknadens parter i samarbete med myndigheten har initierat. Regeringens ambition är att snabbspåren ska leda till att fler nyanlända kvinnor och män snabbare ska kunna etablera sig på arbetsmarknaden och att branscher där det råder brist på arbetskraft får hjälp med kompetensförsörjningen. Snabbspår finns inom 12 olika branscher, som tillsammans omfattar ett 20-tal yrken. Drygt 2 000 personer har påbörjat ett snabbspår . redovisade Arbetsförmedlingen i en rapport sin bedömning av nuläget i snabbspåren. Det framgår av redovisningen att arbetet i vissa snabbspår fungerar väl, där nyanlända tar del av exempelvis utbildningsinsatser eller är på praktik. I andra snabbspår finns det stora utmaningar, till exempel att det är svårt att hitta lämpliga deltagare till de insatser som erbjuds. Arbetsförmedlingen fortsätter att utveckla arbetet med snabbspåren tillsammans med parterna. Regeringen utgår från att Arbetsförmedlingen vidtar de åtgärder som bedöms nödvändiga för att fler nyanlända snabbt ska komma i jobb och deras utbildning och yrkeserfarenhet tillvaratas.
frs · H412212 · 2019-01-25 00:00:00 — Dnr A2016/02014/A Dnr A2016/02015/A Dnr A/2016/02016/A Dnr A2016/02018/A Svar på fråga 2016/17:211 Utvärdering av jobbsatsning, fråga 2016/17:215 Jobb genom 100-klubben, fråga 2016/17:212 Snabbspåren och fråga 2016/17:213 Brister inom jobbsatsning av (M) har frågat mig hur jag avser att följa upp och utvärdera satsningen på 100-klubben. har även frågat mig hur många nyanlända som kommit ut på svenska arbetsplatser genom 100-klubben. Vidare har frågat mig om jag har identifierat några brister i Arbetsförmedlingens hantering av snabbspår, och om så är fallet, när dessa kommer att åtgärdas. Slutligen har frågat mig om jag avser vidta några åtgärder för att öka antalet personer i snabbspåren. Precis som skriver behövs fler vägar till arbete. Regeringen har därför vidtagit och avser att vidta ytterligare åtgärder i syfte att öka möjligheterna att etablera sig på arbetsmarknaden för nyanlända. Snabbspåren och 100-klubben är några av de initiativ som regeringen har tagit. Genom förslagen i budgetpropositionen öppnar regeringen också nya möjligheter till arbete för nyanlända genom bl.a. moderna beredskapsjobb i staten, en högre subventionsgrad för nyanlända med nystartsjobb och att extratjänster utvidgas till nyanlända. Arbetsförmedlingen följer upp resultatet av 100-klubben. Enligt uppgifter från myndigheten har minst 713 arbetssökande fått någon form av introduktion på den svenska arbetsmarknaden genom 100-klubben fram till sista augusti . Arbetsförmedlingen har även tecknat avsiktsförklaringar med 24 företag inom ramen för 100-klubben och det finns en viljeinriktning från medverkande företag att ta emot 4 000 nyanlända . Regeringen följer upp 100-klubben på samma sätt som Arbetsförmedlingens övriga arbete – genom att Arbetsförmedlingen redovisar och kommenterar myndighetens resultat i sin årsredovisning. Dessutom tas satsningarna på 100-klubben och snabbspåren upp löpande i dialogen med Arbetsförmedlingen. Arbetsförmedlingen har samordnat de snabbspår som arbetsmarknadens parter i samarbete med myndigheten har initierat. Regeringens ambition är att snabbspåren ska leda till att fler nyanlända kvinnor och män snabbare ska kunna etablera sig på arbetsmarknaden och att branscher där det råder brist på arbetskraft får hjälp med kompetensförsörjningen. Snabbspår finns inom 12 olika branscher, som tillsammans omfattar ett 20-tal yrken. Drygt 2 000 personer har påbörjat ett snabbspår . redovisade Arbetsförmedlingen i en rapport sin bedömning av nuläget i snabbspåren. Det framgår av redovisningen att arbetet i vissa snabbspår fungerar väl, där nyanlända tar del av exempelvis utbildningsinsatser eller är på praktik. I andra snabbspår finns det stora utmaningar, till exempel att det är svårt att hitta lämpliga deltagare till de insatser som erbjuds. Arbetsförmedlingen fortsätter att utveckla arbetet med snabbspåren tillsammans med parterna. Regeringen utgår från att Arbetsförmedlingen vidtar de åtgärder som bedöms nödvändiga för att fler nyanlända snabbt ska komma i jobb och deras utbildning och yrkeserfarenhet tillvaratas.
frs · H412213 · 2019-01-25 00:00:00 — Dnr A2016/02014/A Dnr A2016/02015/A Dnr A/2016/02016/A Dnr A2016/02018/A Svar på fråga 2016/17:211 Utvärdering av jobbsatsning, fråga 2016/17:215 Jobb genom 100-klubben, fråga 2016/17:212 Snabbspåren och fråga 2016/17:213 Brister inom jobbsatsning av (M) har frågat mig hur jag avser att följa upp och utvärdera satsningen på 100-klubben. har även frågat mig hur många nyanlända som kommit ut på svenska arbetsplatser genom 100-klubben. Vidare har frågat mig om jag har identifierat några brister i Arbetsförmedlingens hantering av snabbspår, och om så är fallet, när dessa kommer att åtgärdas. Slutligen har frågat mig om jag avser vidta några åtgärder för att öka antalet personer i snabbspåren. Precis som skriver behövs fler vägar till arbete. Regeringen har därför vidtagit och avser att vidta ytterligare åtgärder i syfte att öka möjligheterna att etablera sig på arbetsmarknaden för nyanlända. Snabbspåren och 100-klubben är några av de initiativ som regeringen har tagit. Genom förslagen i budgetpropositionen öppnar regeringen också nya möjligheter till arbete för nyanlända genom bl.a. moderna beredskapsjobb i staten, en högre subventionsgrad för nyanlända med nystartsjobb och att extratjänster utvidgas till nyanlända. Arbetsförmedlingen följer upp resultatet av 100-klubben. Enligt uppgifter från myndigheten har minst 713 arbetssökande fått någon form av introduktion på den svenska arbetsmarknaden genom 100-klubben fram till sista augusti . Arbetsförmedlingen har även tecknat avsiktsförklaringar med 24 företag inom ramen för 100-klubben och det finns en viljeinriktning från medverkande företag att ta emot 4 000 nyanlända . Regeringen följer upp 100-klubben på samma sätt som Arbetsförmedlingens övriga arbete – genom att Arbetsförmedlingen redovisar och kommenterar myndighetens resultat i sin årsredovisning. Dessutom tas satsningarna på 100-klubben och snabbspåren upp löpande i dialogen med Arbetsförmedlingen. Arbetsförmedlingen har samordnat de snabbspår som arbetsmarknadens parter i samarbete med myndigheten har initierat. Regeringens ambition är att snabbspåren ska leda till att fler nyanlända kvinnor och män snabbare ska kunna etablera sig på arbetsmarknaden och att branscher där det råder brist på arbetskraft får hjälp med kompetensförsörjningen. Snabbspår finns inom 12 olika branscher, som tillsammans omfattar ett 20-tal yrken. Drygt 2 000 personer har påbörjat ett snabbspår . redovisade Arbetsförmedlingen i en rapport sin bedömning av nuläget i snabbspåren. Det framgår av redovisningen att arbetet i vissa snabbspår fungerar väl, där nyanlända tar del av exempelvis utbildningsinsatser eller är på praktik. I andra snabbspår finns det stora utmaningar, till exempel att det är svårt att hitta lämpliga deltagare till de insatser som erbjuds. Arbetsförmedlingen fortsätter att utveckla arbetet med snabbspåren tillsammans med parterna. Regeringen utgår från att Arbetsförmedlingen vidtar de åtgärder som bedöms nödvändiga för att fler nyanlända snabbt ska komma i jobb och deras utbildning och yrkeserfarenhet tillvaratas.
frs · H412215 · 2019-01-25 00:00:00 — Dnr A2016/02014/A Dnr A2016/02015/A Dnr A/2016/02016/A Dnr A2016/02018/A Svar på fråga 2016/17:211 Utvärdering av jobbsatsning, fråga 2016/17:215 Jobb genom 100-klubben, fråga 2016/17:212 Snabbspåren och fråga 2016/17:213 Brister inom jobbsatsning av (M) har frågat mig hur jag avser att följa upp och utvärdera satsningen på 100-klubben. har även frågat mig hur många nyanlända som kommit ut på svenska arbetsplatser genom 100-klubben. Vidare har frågat mig om jag har identifierat några brister i Arbetsförmedlingens hantering av snabbspår, och om så är fallet, när dessa kommer att åtgärdas. Slutligen har frågat mig om jag avser vidta några åtgärder för att öka antalet personer i snabbspåren. Precis som skriver behövs fler vägar till arbete. Regeringen har därför vidtagit och avser att vidta ytterligare åtgärder i syfte att öka möjligheterna att etablera sig på arbetsmarknaden för nyanlända. Snabbspåren och 100-klubben är några av de initiativ som regeringen har tagit. Genom förslagen i budgetpropositionen öppnar regeringen också nya möjligheter till arbete för nyanlända genom bl.a. moderna beredskapsjobb i staten, en högre subventionsgrad för nyanlända med nystartsjobb och att extratjänster utvidgas till nyanlända. Arbetsförmedlingen följer upp resultatet av 100-klubben. Enligt uppgifter från myndigheten har minst 713 arbetssökande fått någon form av introduktion på den svenska arbetsmarknaden genom 100-klubben fram till sista augusti . Arbetsförmedlingen har även tecknat avsiktsförklaringar med 24 företag inom ramen för 100-klubben och det finns en viljeinriktning från medverkande företag att ta emot 4 000 nyanlända . Regeringen följer upp 100-klubben på samma sätt som Arbetsförmedlingens övriga arbete – genom att Arbetsförmedlingen redovisar och kommenterar myndighetens resultat i sin årsredovisning. Dessutom tas satsningarna på 100-klubben och snabbspåren upp löpande i dialogen med Arbetsförmedlingen. Arbetsförmedlingen har samordnat de snabbspår som arbetsmarknadens parter i samarbete med myndigheten har initierat. Regeringens ambition är att snabbspåren ska leda till att fler nyanlända kvinnor och män snabbare ska kunna etablera sig på arbetsmarknaden och att branscher där det råder brist på arbetskraft får hjälp med kompetensförsörjningen. Snabbspår finns inom 12 olika branscher, som tillsammans omfattar ett 20-tal yrken. Drygt 2 000 personer har påbörjat ett snabbspår . redovisade Arbetsförmedlingen i en rapport sin bedömning av nuläget i snabbspåren. Det framgår av redovisningen att arbetet i vissa snabbspår fungerar väl, där nyanlända tar del av exempelvis utbildningsinsatser eller är på praktik. I andra snabbspår finns det stora utmaningar, till exempel att det är svårt att hitta lämpliga deltagare till de insatser som erbjuds. Arbetsförmedlingen fortsätter att utveckla arbetet med snabbspåren tillsammans med parterna. Regeringen utgår från att Arbetsförmedlingen vidtar de åtgärder som bedöms nödvändiga för att fler nyanlända snabbt ska komma i jobb och deras utbildning och yrkeserfarenhet tillvaratas.
frs · H412221 · 2019-01-25 00:00:00 — Fi2016/03778/SE Fi2016/03844/SE Fi2016/03854/SE Fi2016/03857/SE Fi2016/03855/SE Svar på fråga 2016/17:221 av (M) Bensinpriset, fråga 2016/17:242 av (M) Åtgärder för att stödja landsbygden vid ökade transportkostnader, fråga 2016/17:243 av (M) Kompensation för ytterligare höjningar av bensinskatten, 2016/17:249 av (M) Priset på bensin och på fråga 2016/17:250 av bergheden (M) Priset på diesel för den tunga yrkestrafiken har frågat mig om jag avser att ta initiativ för att ytterligare höja skatten på bensin, och vad jag anser vara ett eftersträvat pris på bensin. har frågat landsbygdsminister om vilka åtgärder han avser att vidta för att säkerställa landsbygdens fortlevnad och människors möjligheter att bo och verka på landsbygden vid ökade skattepålagor, som exempelvis bensinskatten. har också frågat infrastrukturminister vilka åtgärder hon avser att vidta för att säkerställa att människor som bor i län med stora avstånd och som saknar möjligheter att åka kollektivt kompenseras för ytterligare höjningar av bensinskatten. har frågat infrastrukturminister vilket pris på bensin hon anser är rimligt för att skapa ett tryck att välja alternativa drivmedel och om hon avser att vidta åtgärder för att ytterligare höja skatten på bensin. har också frågat infrastrukturminister om hon anser att bensinen är för billig och avser hon i så fall att verka för en höjning av bensinskatten trots att det skulle innebära ytterligare konkurrensnackdelar för den svenska tunga yrkestrafiken. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på samtliga frågor. Skatten på drivmedel är en viktig intäktskälla för staten och genom den kan vi finansiera viktiga reformer samt genomföra satsningar på järnväg och annan infrastruktur och välfärd i hela landet. ger en skatt på drivmedel skattesystemet en viktig miljöstyrande effekt. En tredjedel av utsläppen av växthusgaser kommer från transportsektorn. Dessa måste minska för att vi ska kunna leva upp till . Att prissätta utsläpp är avgörande för att klara klimatutmaningen. En viktig del i insatserna för att nå en fossilfri fordonsflotta är att skapa långsiktiga spelregler för hållbara biodrivmedel. har beslutat att skattesatserna på bensin och dieselbränsle ska räknas om med förändringen i konsumentprisindex plus . Regeringen har inte föreslagit några skattsatsförändringar för bensin och dieselbränsle i Budgetpropositionen . Priset på drivmedel sätts av marknaden. Drivmedelsbeskattningen utgör en av flera faktorer som i slutändan sätter priset på drivmedel.
frs · H412242 · 2019-01-25 00:00:00 — Fi2016/03778/SE Fi2016/03844/SE Fi2016/03854/SE Fi2016/03857/SE Fi2016/03855/SE Svar på fråga 2016/17:221 av (M) Bensinpriset, fråga 2016/17:242 av (M) Åtgärder för att stödja landsbygden vid ökade transportkostnader, fråga 2016/17:243 av (M) Kompensation för ytterligare höjningar av bensinskatten, 2016/17:249 av (M) Priset på bensin och på fråga 2016/17:250 av bergheden (M) Priset på diesel för den tunga yrkestrafiken har frågat mig om jag avser att ta initiativ för att ytterligare höja skatten på bensin, och vad jag anser vara ett eftersträvat pris på bensin. har frågat landsbygdsminister om vilka åtgärder han avser att vidta för att säkerställa landsbygdens fortlevnad och människors möjligheter att bo och verka på landsbygden vid ökade skattepålagor, som exempelvis bensinskatten. har också frågat infrastrukturminister vilka åtgärder hon avser att vidta för att säkerställa att människor som bor i län med stora avstånd och som saknar möjligheter att åka kollektivt kompenseras för ytterligare höjningar av bensinskatten. har frågat infrastrukturminister vilket pris på bensin hon anser är rimligt för att skapa ett tryck att välja alternativa drivmedel och om hon avser att vidta åtgärder för att ytterligare höja skatten på bensin. har också frågat infrastrukturminister om hon anser att bensinen är för billig och avser hon i så fall att verka för en höjning av bensinskatten trots att det skulle innebära ytterligare konkurrensnackdelar för den svenska tunga yrkestrafiken. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på samtliga frågor. Skatten på drivmedel är en viktig intäktskälla för staten och genom den kan vi finansiera viktiga reformer samt genomföra satsningar på järnväg och annan infrastruktur och välfärd i hela landet. ger en skatt på drivmedel skattesystemet en viktig miljöstyrande effekt. En tredjedel av utsläppen av växthusgaser kommer från transportsektorn. Dessa måste minska för att vi ska kunna leva upp till . Att prissätta utsläpp är avgörande för att klara klimatutmaningen. En viktig del i insatserna för att nå en fossilfri fordonsflotta är att skapa långsiktiga spelregler för hållbara biodrivmedel. har beslutat att skattesatserna på bensin och dieselbränsle ska räknas om med förändringen i konsumentprisindex plus . Regeringen har inte föreslagit några skattsatsförändringar för bensin och dieselbränsle i Budgetpropositionen . Priset på drivmedel sätts av marknaden. Drivmedelsbeskattningen utgör en av flera faktorer som i slutändan sätter priset på drivmedel.