ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H612755 · 2019-06-19 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:737 Skatteregler för jobbpendlarna och 2018/19:755 Gränshinder mellan de nordiska länderna av (S) har frågat mig om jag tänker vidta några åtgärder för att förändra lagstiftningen som rör beskattning av gränspendlare mellan och . Han har även mot samma bakgrund frågat utrikeshandelsministern med ansvar för nordiska frågor om hon tänker verka för att åtgärder inom det nordiska samarbetet vidtas i frågan. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska besvara båda frågorna. De så kallade gränsgångarreglerna i det multilaterala nordiska skatteavtalet innebär att personer som bor i en gränskommun i och pendlar till arbete i en gränskommun i , ska betala inkomstskatt i sin hemkommun på sin norska arbetsinkomst. Reglerna syftar till att säkerställa att arbetspendlarnas hemkommuner får skatteintäkter som ska täcka kostnader för den kommunala service såsom skola, barnomsorg och sjukvård som arbetspendlarna nyttjar. Mot detta syfte måste vägas det faktum att de svenska arbetspendlare som omfattas av gränsgångarreglerna får en ökad administrativ börda och dessutom enligt de regler som gäller inom EU/EES-området i normalfallet ska tillhöra norsk socialförsäkring. arbetar kontinuerligt med att tillhandahålla behovsanpassad, lättillgänglig och kvalificerad information och service till allmänhet och företag. Till stöd för att minska den administrativa bördan finns t.ex. digitala tjänster för att räkna ut sin individuella skatt. Gränsgångarnas situation är något som vi får anledning att noga överväga nästa gång det nordiska skatteavtalet omförhandlas multilateralt.
frs · H612756 · 2019-06-19 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:756 av (M) har frågat justitie- och migrationsministern om han avser att vidta åtgärder för att förändra regleringen för hemliga tvångsmedel. har ställt sin fråga i relation till en påstådd förändring i praxis om när hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation får användas. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation får användas i förundersökningar om brott som har fängelse i straffskalan. Det finns dock en straffvärdeventil som gör det möjligt att använda hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation även för ett brott som kan ge lägre straff än fängelse, men endast om det enskilda brottets straffvärde överstiger fängelse . Att straffvärdeventilen har knutits till det enskilda brottet innebär att den inte är tillämplig vid sådan systematisk brottslighet som består i ett stort antal enskilda brott som vart och ett inte har ett så högt straffvärde, även om det sammanlagda straffvärdet överstiger fängelse. Så har det varit alltsedan 2004 och det är alltså inte någon ny tolkning av lagen som har inträtt . De signaler regeringen fått från den brottsbekämpande verksamheten är främst att de tvångsmedel som finns måste kunna verkställas på ett effektivare sätt. I bereds nu därför ett förslag om hemlig dataavläsning, som ger tillgång till bl.a. krypterade dataflöden, och ett förslag om hur vissa beslut om hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation ska kunna fattas enklare och effektivare. Jag utesluter dock inte att regleringen kring straffvärdeventilerna för användning av hemliga tvångsmedel kan behöva förändras och jag följer frågan. För regeringen är effektiva utredningsverktyg för de brottsbekämpande myndigheterna en viktig och högt prioriterad fråga.
frs · H612757 · 2019-06-24 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:757 av (M) Antisemitism har frågat justitie- och migrationsminister om vilka åtgärder han tänker vidta för att bekämpa antisemitismen i för att se till att den judiska minoriteten i känner sig tryggare. Frågan har överlämnats till mig att besvara. I regeringsförklaringen slog vi fast att antisemitismen ska belysas och bekämpas var den än finns och hur den än uttrycks. Hat och hot ska aldrig vara en del av människors vardag. Detta står vi fast vid. Det långsiktiga arbetet mot rasism fortsätter och en rad olika insatser inom ramen för den nationella planen mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott pågår. har höjt ambitionsnivån avseende hatbrott . Det finns en nationell kontaktpunkt för dessa frågor liksom så kallade demokrati- och hatbrottsgrupper i , och . och Säkerhetspolisen arbetar kontinuerligt med bland annat hotbildsanalyser. Vid behov ökar man sin bevakning och vidtar andra säkerhetsåtgärder för att skydda bland annat judiska intressen. För att ytterligare öka möjligheterna till trygghet för den som upplever hot trädde förordning om statsbidrag för säkerhetshöjande åtgärder till organisationer inom det civila samhället i kraft . Ändamålet med statsbidraget är att det ska bidra till att tillgodose behov av säkerhetshöjande åtgärder hos organisationer inom det civila samhället vars verksamhet påverkas av rädsla för hot, våld och trakasserier av till exempel antisemitisk karaktär. Precis som andra brott så ska hatbrott anmälas och utredas och där det finns grund ska det leda till åtal. har vidtagit åtgärder för att höja kvaliteten på arbetet mot hatbrott. Därutöver har på regeringens uppdrag genomfört en fördjupad studie av antisemitiska hatbrott. För att förändra attityder och arbeta långsiktigt mot bland annat antisemitism så genomför myndigheten för levande historia en stor utbildningsinsats om olika former av rasism i historien och . Myndigheten framställer bl.a. informationsmaterial om de olika formerna av rasism och utbildar skolpersonal och andra yrkesgrupper, exempelvis anställda vid arbetsförmedlingar, socialsekreterare och polisanställda. ska stå som värd för en ny internationell konferens om hågkomst av Förintelsen. Vi får aldrig glömma historia och vi ska göra allt för att historien aldrig ska upprepa sig. Arbetet med att fler ungdomar ska ha möjlighet att besöka Förintelsens minnesplatser fortsätter. Därtill pågår ett arbete med att inrätta ett nytt museum för att bevara och föra vidare minnet av Förintelsen. Att antisemitism fortfarande kan existera är oacceptabelt. Inte bara för oss som regering, det är oacceptabelt för oss alla som människor. Rasism och hat har ingen plats i , oavsett i vilken skepnad det visar sig och oavsett vem eller vilka som ger uttryck för det. Att bekämpa rasismen och hatet är en kamp som angår oss alla och regeringen kommer fortsätta att göra sitt yttersta i den kampen.
frs · H612758 · 2019-06-19 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:758 av (M) Grov kvinnofridskränkning har frågat mig om jag tänker ta några initiativ till att skärpa minimistraffet för grov kvinnofridskränkning. Att bekämpa mäns våld mot kvinnor är en högt prioriterad fråga för regeringen. Upprepade övergrepp i form av hot, våld och trakasserier mot personer är ett samhällsproblem som regeringen tar på stort allvar. Det handlar oftast om kvinnor som utsätts av män som de har eller har haft en nära relation med. Samhället måste reagera starkt mot denna typ av brottslighet och markera allvaret i sådan upprepad kriminalitet. Regeringen har under den förra mandatperioden tagit initiativ till skärpningar av ett stort antal straffrättsliga bestämmelser. Bland annat har straffskalorna för vissa allvarliga våldsbrott skärpts. Det innebär höjda minimistraff för brottstyper såsom grov misshandel och grovt olaga hot. Vidare har skyddet för den personliga integriteten stärkts genom att straffbestämmelserna om olaga hot och ofredande har förtydligats och moderniserats. Dessutom har skyddet mot trakasserier och förföljelse stärkts genom bl.a. en skärpt syn på överträdelser av kontaktförbud med elektronisk övervakning. trädde lagändringar i kraft som innebär att skyddet för hotade och förföljda personer som är i behov av att leva med s.k. skyddade personuppgifter förstärkts. Det har bl.a. införts ett nytt skyddsinstitut, skyddad folkbokföring, som ger en ökad trygghet för denna utsatta grupp. Regeringen har även tagit fram en sektorsövergripande nationell strategi för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor inklusive hedersrelaterat våld och förtryck 2017–2026. Till strategin hör ett åtgärdsprogram för perioden –2020 med 44 åtaganden. Regeringen har anslagit för åtgärdsprogrammets genomförande. Därutöver reserveras för en särskild satsning mot hedersrelaterat våld och förtryck 2018–2020. Regeringen tar mäns våld mot kvinnor på stort allvar. kommer vi att med fortsatt hög ambition arbeta vidare för att stärka skyddet mot våld liksom andra övergrepp.
frs · H612759 · 2019-06-19 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:759 av (M) ANPR-kameror har frågat mig om jag är beredd att skyndsamt ta fram lagstiftning som möjliggör ett användande av ANPR-kameror ifall domstolsprocesserna mellan och Datainspektionen drar ut . Att har moderna arbetsmetoder och tillgång till den teknik som möjliggör för myndigheten att utföra sina uppgifter på ett rättssäkert och effektivt sätt är av största vikt. Därför har regeringen skjutit till resurser för att möjliggöra investeringar i teknik. Det pågår nu en rättslig process avseende begäran om tillstånd för den specifika tekniska lösningen som valt. Vi behöver avvakta den processen.
frs · H612760 · 2019-06-19 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:760 av (M) Åtgärder mot stöldligor har frågat justitie- och migrationsministern om han är villig att genomföra en förändring i lagstiftningen som ger befogenhet att även kontrollera utgående stöldgods, och när ett lagförslag till i denna fråga i så fall kan förväntas. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Regeringen är fast besluten att slå tillbaka mot stöldligorna. Människor och företag drabbas hårt och det kan vi inte tolerera. behöver bli ett mindre attraktivt mål för internationella brottsnätverk så att mängden organiserade tillgreppsbrott som begås i landet minskar. Regeringen gjorde i budgetpropositionen den största satsningen på . Arbetet vid gränserna är också en viktig väg mot en minskad organiserad brottslighet och 2018 fick det största resurstillskottet . , och arbetar just nu med ett regeringsuppdrag för att förstärka insatserna mot internationella brottsnätverk. Resultatet av uppdraget kan bidra till underlag i frågan om hur brottsligheten kan bekämpas, men det är för tidigt att säga redan nu vad det blir. Vi vill hitta de mest effektiva åtgärderna och hela verktygslådan ska aktiveras. Metodutveckling och fokuserat samarbete kan visa sig vara mycket effektivt. Utökade befogenheter för för att förhindra att stöldgods förs ut ur landet kräver ny lagstiftning. Regeringen kommer när uppdraget har slutredovisats att analysera frågan noga för att då överväga eventuella lagstiftningsåtgärder.
frs · H612761 · 2019-06-19 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:761 av (M) Skärpta straff för våldtäkter har frågat mig när jag avser att lägga fram lagstiftning för om skärpta straff för våldtäkt av normalgraden. Sexualbrotten tillhör de allvarligaste brotten och frågan har högsta prioritet för regeringen. Regeringen har reformerat sexualbrottslagstiftningen och har den strängaste lagstiftningen vi någonsin haft. De nya reglerna bygger på frivillighet och samtycke och innebär en på flera sätt skärpt syn på sexualbrott. Bland annat har minimistraffet för grov våldtäkt och grov våldtäkt mot barn höjts från fängelse till fängelse . Det har även införts ett särskilt oaktsamhetsansvar för vissa allvarliga sexualbrott. Dessutom innebär den nya sexualbrottslagstiftningen straffskärpningar också på så sätt att fler gärningar kommer att kunna bedömas som våldtäkt än tidigare, eftersom tillämpningsområdet för brottet utökats. Det behövs dock ytterligare åtgärder för att stärka lagstiftningen när det gäller sexualbrotten. Jag kommer därför att ge en utredare i uppdrag att se över flera frågor på sexualbrottsområdet, däribland straffskalorna för sexualbrotten. När frågan har beretts kommer jag att återkomma till med ett förslag.
frs · H612762 · 2019-06-19 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:762 av (S) Mediestödet har frågat mig vad jag och regeringen avser att göra för att höjningen av mediestödet inte ska ätas upp av regelförändringar utan i stället fortsatt vara ett konkret och tydligt steg för att värna lokaljournalistiken. Eftersom kraven i den aktuella förordningen inte är detaljstyrande så finns alla förutsättningar för insamlingssystemenen ska kunna utformas kostnadseffektivt. Det pågår ett arbete på med att ge vägledning om de nya förordningarna och de ansvariga aktörerna planerar hur insamlingssystemen ska utformas. Det är viktigt att säkerställa att det finns goda förutsättningar för att säkra lokal journalistik i hela landet. En del i januariöverenskommelsen är att mediestödet ska stärkas och att förutsättningarna för oberoende granskande journalistik och en mångfald av medieperspektiv i hela landet ska förstärkas. Som ansvarig för demokrati- och mediefrågor följer jag utvecklingen gällande mediestödet i syfte att skapa så bra förutsättningar som möjligt för lokal journalistik i hela landet. I budgetpropositionen har anslaget tillförts och beräknas tillföras ytterligare . I enlighet med beslut genomförs också en sänkning av momsen för e-publikationer , vilket innebär förbättrade förutsättningar för tidningsbranschen och för tidningsläsarna. Regeringen avser följa utvecklingen för lokaljournalistiken nära.
frs · H612763 · 2019-06-26 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:763 av (S) Nedläggningen av i har frågat mig hur jag kommer att agera för att säkra att jämlika villkor ska råda när det gäller tillgång till mediciner i hela vårt land. Tillgången till hälso- och sjukvård inklusive läkemedel ska vara jämlik i alla delar av landet. Nuvarande regering skulle inte ha hanterat apoteksmarknaden på det sätt som den dåvarande borgerliga regeringen gjorde. Före omregleringen hade ett av världens säkraste distributionssystem för läkemedel, och det med en hög kundnöjdhet. Ändå genomfördes alltså en omreglering av ideologiska skäl. Förändringen var genomgripande och är inte möjlig att göra ogjord. När det gäller tillgången till läkemedel i glesbygd finns dock ett särskilt stöd till apotek i glesbygd som innebär att TLV beviljar bidrag till öppenvårdsapoteksservice av allmänt ekonomiskt intresse. För att få del av stödet ska apoteken uppfylla vissa kriterier som bl.a. gäller avstånd till närmaste apotek och krav på öppethållande. beviljades 35 apotek sådant stöd för . har också ett ansvar för att säkra till-gången till läkemedel genom att ha apoteksombud. Enligt en ägaranvisning från staten ska tills vidare behålla sina befintliga apoteksombud i den utsträckning som behövs för att upprätthålla en god läkemedelsförsörjning på den ort ombudet är verksamt. finns också en reglering som möjliggör för alla apoteksaktörer att inrätta apoteksombud för att förbättra tillgängligheten till läkemedel i de delar av landet där tillgången till öppenvårdsapotek är begränsad. Apoteksombudens huvudsakliga uppgifter är att lämna ut beställda läkemedel och förskrivna varor, förmedla recept från konsument till öppen-vårdsapotek och se till att konsumenterna får tillgång till information och rådgivning av personal på öppenvårdsapotek. Jag vill avslutningsvis tillägga att regeringen fortsätter att följa frågan.
frs · H612764 · 2019-06-26 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:764 av (S) Länsmuseernas ekonomiska situation har frågat mig hur jag ser på de förslag som företrädare för länsmuseerna framfört till regeringen i ett gemensamt upprop samt vad jag och regeringen avser att göra för att uppmärksamma länsmuseernas ekonomiska situation, såsom den beskrivs i uppropet. En av regeringens viktigaste kulturpolitiska prioriteringar är att kulturen ska vara tillgänglig och ha goda villkor i hela landet. I detta spelar länsmuseerna en betydande roll. Länsmuseerna utgör viktig infrastruktur för kunskap och kulturupplevelser i hela landet. finns museilagen (2017:563) som reglerar det allmänna museiväsendet, däribland länsmuseernas ställning som fria kunskapsinstitutioner. Staten lämnar genom kultursamverkansmodellen ett betydande statligt bidrag om ca som landets landsting (förutom ) ansvarar för att fördela till vissa kulturverksamheter i länen, däribland museiverksamhet och museernas kulturmiljöarbete. Det är viktigt att modellen har tillräckliga ekonomiska förutsättningar. Därför har regeringen i flera steg också stärkt kultursamverkansmodellen. Staten är inte huvudman för länsmuseerna, detta ansvarar landstingen för. Regeringen följer noga hur modellen fungerar genom uppföljningar och utvärderingar bl.a. från och Myndigheten för kulturanalys. För att de nationella kulturpolitiska målen ska kunna uppfyllas är samspelet mellan stat, landsting och kommuner en viktig förutsättning. Jag avser att att fortsatt arbeta för goda förutsättningar att driva en tillgänglig kulturverksamhet av god kvalitet i hela landet.
frs · H612765 · 2019-06-19 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:765 av (M) Indexuppräkning av bensinskatt har frågat mig om jag anser att den årliga indexuppräkningen av bensinskatten innebär en skattehöjning. har drivmedelsskatterna varit indexerade med hänsyn till förändringar i konsumentprisindex. Den så kallade BNP-indexeringen trädde i kraft och tillämpades vid omräkningen av skattesatser. Indexeringarna har till syfte att realvärdesäkra skattesatserna och även ta hänsyn till reala inkomstökningar och följer av redan beslutad lag. Det sker på samma sätt och med samma logik som när brytpunkten för statlig inkomstskatt justeras.
frs · H612766 · 2019-06-26 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:766 av (L) Rätt till vård för barn som är födda genom internationella surrogatarrangemang har frågat mig vad jag och regeringen gör för att säkra att barn som fötts via internationella surrogatarrangemang får rätt till vård direkt från det att de föds. Det är varje landstings ansvar att erbjuda en god hälso- och sjukvård bl.a. till dem som är bosatta i . Det är landstingen själva som avgör om en person ska anses vara bosatt i det landsting där personen söker vård. Det gäller även barn som har kommit till genom ett internationellt surrogatarrangemang. Berörda myndigheter behöver ha god kunskap om de rättsliga frågor som kan uppkomma om ett barn kommer till efter ett internationellt surrogatarrangemang. Regeringen har därför gett Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd i uppdrag att ta fram kunskapsstöd som ger vägledning i frågor som rör surrogatarrangemang i utlandet. Enligt har varje barn rätt till bästa möjliga hälsa och tillgång till hälso- och sjukvård. har beslutat att ska bli svensk lag . Med anledning av detta har en särskild utredare fått i uppgift att genomföra en kartläggning för att belysa hur svensk lagstiftning och praxis överensstämmer med .
frs · H612769 · 2019-06-26 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:769 av (L) bedömningar kring personlig assistans har frågat mig hur jag och regeringen avser att säkerställa att regleringsbrevet fullföljs av så att de nationella målen för funktionshinderspolitiken uppfylls. Jag ser och möter många människor som beskriver och upplever svårigheter när de ansöker om personlig assistans. Jag tar det på stort allvar. Regeringen varken får eller kan tala om för hur de ska tolka bestämmelser om assistansersättning eftersom det rör myndighetsutövning. Däremot kan regeringen genom politiska beslut slå fast förutsättningarna för myndigheten verksamhet. Det har regeringen gjort genom att i regleringsbrevet för , som beslutades , ange att arbetet med assistansersättningen bland annat ska bidra till det nationella målet för funktionshinderspolitiken. Jag tycker det är ett bra mål som tillsammans med de andra målen säkerställer att den som är berättigad till assistansersättningen också får det. Det är myndighetens uppgift att bestämma hur arbetet ska bedrivas för att målet ska uppfyllas och redovisa det till regeringen och riksdag
frs · H612770 · 2019-06-26 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:770 av (L) Medel från Allmänna arvsfonden som gått till radikala organisationer har frågat mig på vilket sätt jag och regeringen avser att ändra på Allmänna arvsfondens verksamhet så att medel inte tillfaller islamistiska och antidemokratiska organisationer. Allmänna arvsfonden fördelar till organisationer och föreningar som bedriver projekt till förmån för barn, ungdomar och personer med funktionsnedsättning. Det är angeläget att säkerställa att Allmänna arvsfondens medel används för den verksamhet som de är avsedda för. Medlen får aldrig användas till att stödja antidemokratiska organisationer. Regeringen tillsatte därför 2017 en utredning som bland annat hade i uppdrag att föreslå hur ett villkor kan utformas som säkerställer att enbart organisationer som in sin verksamhet respekterar värderingar som präglar ett demokratiskt samhälle kan få stöd. lämnade sitt betänkande . har i sitt arbete inte funnit belägg för att medel från Allmänna arvsfonden har gått till felaktiga ändamål. Utredningen har gått igenom de rutiner som Arvsfondsdelegationen har för att upptäcka dubbelfinansiering eller andra ekonomiska oegentligheter, de bedöms som lämpliga och väl avvägda för ändamålet. föreslår att ett nytt demokrativillkor införs i förebyggande syfte som innebär att stöd inte får lämnas till en organisation som främjar, uppmanar till eller försvarar terrorism, eller i övrigt inte respekterar mänskliga rättigheter. Betänkandet bereds i .
frs · H612771 · 2019-06-25 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:771 av (M) Offentliganställdas anställningstrygghet har frågat arbetsmarknadsministern om hon avser att återkomma med förslag till ny lagstiftning i lagen om offentlig anställning () i enlighet med uppenbarligen nya praxis rörande entledigande av generaldirektörer. Som bakgrund refererar han till utdrag ur betänkandet 2018/19:KU20. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Regeringen beslutade att anställa som generaldirektör i . Det var inte något beslut om förflyttning enligt 33 § och några överväganden om synnerliga skäl enligt 36 § samma lag aktualiserades alltså inte. Regeringen har inte etablerat någon ny praxis rörande entledigande av generaldirektörer. Det är uppgift att granska statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning och utskottet har i det ovan angivna betänkandet redovisat resultatet av den genomförda granskningen. Vad gäller de slutsatser redovisat kommer regeringen att ta till sig av dessa.
frs · H612772 · 2019-06-26 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:772 av (L) Minnesdag för armeniska folkmordet (seyfo) har frågat mig om regeringen avser att införa en nationell minnesdag för att hedra offren från seyfo. Jag har ofta framhållit den vikt som regeringen fäster vid att de allvarliga massövergrepp som ägde rum i slutfasen av , och som drabbade bland annat assyrier och syrianer, diskuteras öppet och fördomsfritt. Det är regeringens uppfattning att detta arbete måste fortsätta. För regeringens del råder det ingen tvekan om att det begicks fruktansvärda övergrepp mot den armeniska folkgruppen och andra minoriteter i det sönderfallande för det . Vad gäller högtidlighållande finns inga planer på att inrätta en nationell minnesdag i . deltar genom vår utlandsmyndighet regelbundet i de officiella ceremonier som äger rum i och de svenska delegationer som gör officiella besök i besöker även minnesmonumentet Tsitsernakaberd för kransnedläggning. Forum För Levande Historia tillhandahåller på sin hemsida material om händelserna. Regeringen avser utöver detta att arrangera en konferens där begrepp som folkmord och massövergrepp diskuteras.