ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H611534 · 2019-04-15 00:00:00 — Fråga 2018/19:534 Åtgärder mot internationella stöldligor av (M) till Statsrådet (S) Utländska stöldligor står för över hälften av alla inbrott och huvuddelen av stölder när det kommer till traktorer, entreprenadmaskiner och båtmotorer. Ligorna är extremt brottsaktiva. Efter att de slagit till smugglas stöldgodset snabbt ut ur landet. I mitt eget hemlän finns det ett antal utländska stöldligor som är speciellt brottsaktiva utmed mot . Ligorna använder gränsen för multikriminalitet såsom smuggling och häleriverksamhet. Under förra mandatperioden ökade problemen med utländska stöldligor snabbt. Låga straff och få gränskontroller gör till ett perfekt mål för deras verksamhet. sjösatte regeringen vad man kallade för en handlingsplan mot internationella stöldligor. Från sida har vi dock inte sett några konsekvenser av detta. Problemet fortsätter att öka. Lyckas vi inte bekämpa de utländska stöldligorna och trygga människors hem och egendom försvagar det tilltron till rättssamhället i . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Har ministern och regeringen någon plan för hur de utländska stöldligorna ska stoppas, och är regeringen beredd att skärpa straffen och stärka gränsskyddet för att göra till ett mindre attraktivt mål?
fr · H611535 · 2019-04-15 00:00:00 — Fråga 2018/19:535 Säkerhetspolitiska bedömningar i den kommande Arktisstrategin av (M) till Utrikesminister (S) Vid i deltog statsminister . Han hade ett bilateralt möte med president . Det var det första bilaterala mötet mellan en svensk statsminister och en rysk president , och det var en del av den tvåspårspolitik regeringen uppger sig vilja eftersträva genom att å ena sidan utveckla handel och investeringar och behandla klimatfrågor med , å andra sidan att betona områden där åsikterna går isär. Den globala uppvärmningen och klimatförändringarna har medfört en stor inverkan på . Detta har också gjort att naturresurser i området blivit mer tillgängliga och att handelsvägar nu kan komma att användas . Under den öppna sessionen med de nordiska ledarna vid valde att fokusera på handel, ett inlägg som handlade om exploatering av . Alla de nordiska ledarna talade om klimatförändringen. har det geopolitiska klimatet i försämrats, framför allt efter illegala annektering av och ökad militär närvaro på . har drivit frågan att borde förnya sin Arktisstrategi med tanke på de snabba förändringarna och det försämrade geopolitiska klimatet. ska ha en tydlig Arktisstrategi och vara en aktiv part i . Strategin som Alliansregeringen tog fram bör därför uppdateras. Det var därför glädjande att utrikesminister i den utrikespolitiska deklarationen aviserade att nu ska ta fram en ny Arktisstrategi. i opposition underströk Socialdemokraterna återkommande i förhållande till Alliansregeringen vikten av samverkan och förankring med när det gällde framtagandet av en Arktisstrategi. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Kommer regeringen i sin kommande Arktisstrategi att också göra säkerhetspolitiska bedömningar och ta med dessa?
fr · H611536 · 2019-04-15 00:00:00 — Fråga 2018/19:536 Veterinärbrist av (M) till Statsrådet (S) skriker branschen efter nya veterinärer och djursjukvårdare. Bönder och djur får vänta för länge på hjälp. Vi ser också att vissa djursjukhus minskar sina öppettider. Detta kan leda till försämrad djurhälsa och sänkt konkurrenskraft. Jag vill därför fråga statsrådet : Hur ämnar statsrådet gå vidare med frågan för att säkerställa att svenska djur får tillgång till veterinärvård ?
fr · H611537 · 2019-04-15 00:00:00 — Fråga 2018/19:537 En ny hemlöshetsstrategi av (V) till Socialminister (S) – då den nationella hemlöshetsstrategin –2009 löpte ut – har saknat en nationell hemlöshetsstrategi. Detta har lett till att det förebyggande arbetet med att motverka hemlösheten inte kunnat samordnas och effektiviseras tillräckligt och inte heller kunnat följas upp av staten. Enligt har flera av våra nordiska grannländer på ett effektivt sätt arbetat med hemlöshetsproblematiken genom nationella hemlöshetsstrategier. De efterlyser också en nationell hemlöshetsstrategi som både inkluderar bostadsförsörjningsperspektivet och socialtjänstperspektivet samt innehåller ett mål för antalet bostäder och en återkommande utvärdering av vad kommunerna gör för att minska hemlösheten, enligt på förhand definierade kriterier där varje kommuns åtagande och resultat redovisas. Även Amnesty har efterfrågat en ny nationell hemlöshetsstrategi. Mot denna bakgrund vill jag fråga socialminister : Avser ministern att ta några initiativ för att ta fram en ny hemlöshetsstrategi?
fr · H611538 · 2019-04-15 00:00:00 — Fråga 2018/19:538 Vikten av lokal banknärvaro av (S) till Näringsminister (S) För att företag och hushåll ska ha möjlighet att utvecklas behövs en väl fungerande finansiell marknad där bankerna fyller en huvudroll. Denna marknad börjar dock få allt större revor eftersom affärsbankernas omfattande kontorsnedläggningar har drabbat län som , och . Efter 1990-talets bank- och finanskris har banksektorn strukturerats om och vi har fått fyra starka storbanker, flera nischbanker och några mindre affärsbanker samt lokala sparbanker. Det är mycket oroande att flera storbanker i snabb takt har lämnat landsbygden och lagt ned ca 250 lokalkontor. Detta har försvårat en helt nödvändig modernisering, näringsmässig breddning och ekonomisk tillväxt av över hälften av landets regioner. Hela denna förändring av bankstrukturen har på ett ytterst allvarligt sätt försvårat i första hand när det gäller småföretagens behov av nödvändigt lånekapital men även hushållens behov av kapital till bostadsrenovering och byggande av nya bostäder av olika slag. I har flera kommuner förlorat bankkontor. Det gäller bland annat , där har stängt sitt kontor. En fråga man då kan ställa sig är om en etablering av nya sparbankskontor kan vara en lösning för de kommuner som storbankerna lämnar. Enligt olika uppgifter motarbetar en sådan utveckling trots att formellt sett inte har något inflytande över de lokala sparbankernas etableringspolicy. tycks använda samarbetet om it-system som en hållhake när det gäller sparbankernas etableringspolicy. ska enligt konkurrenslagen (2008:579) särskilt bevaka att det inte förekommer konkurrenshämmande samarbete mellan olika företag (2 kap. 1 §) och att ett företag med en dominerande ställning inte missbrukar sin starka ställning på marknaden (2 kap. 7 §). Dessa båda portalparagrafer torde vara aktuella för en analys då banknärvaron är oerhört viktig för landsbygden och för att företagen ska kunna vara etablerade i hela landet. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Vilka åtgärder vidtar för att säkra att lokala banker inte missgynnas i relation till stora banker?
fr · H611539 · 2019-04-15 00:00:00 — Fråga 2018/19:539 av (M) till Infrastrukturminister (S) röstade en majoritet i ja till att slopa tidsomställningen mellan . Beslutet ska utgöra underlag i , där det avgörs hur den slutgiltiga lagstiftningen ska se ut. Varje land får på sig att bestämma vilken tid man vill ha. Länderna får välja om de vill behålla året runt eller permanent övergå eller så kallad standardtid. Ju fler som väljer , desto bättre för handeln och rörligheten. För att inte skapa onödig oreda krävs även att varje land bestämmer sig i förväg för vilken tid man tänker ha. Samma regel ska sedan gälla även framöver: Om något land ångrar sig eller vill byta tid igen måste man informera om det minst i förväg. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Hur ser process framåt ut i denna fråga?
fr · H611540 · 2019-04-15 00:00:00 — Fråga 2018/19:540 Fortsatt drift av av (KD) till Statsrådet (S) producerade el för . Elpriset var , vilket gav en vinst på för el. Att elpriset har ökat beror på ökad kostnad för utsläppsrätter, som fördubblades från per ton till per ton . Inget tyder på att kostnaden för utsläppsrätter sjunker. Forskaren anser att ett pris på per ton krävs för att vi ska undvika temperaturökning. producerar av el (14 av ) – ungefär lika mycket som all vindkraft i () - alla bilar () - av industrins klimatutsläpp ger lika mycket effekt som hälften av kommunala kraftvärmeverk (3,kraftvärme för fjärrvärme mot för kärnkraften). När stängs femdubblas importbehovet kalla vinterdagar (från till för normalvinter). Efter finns krav på oberoende härdkylning, OBH. Kostnaden för var totalt. R2 är i grunden samma konstruktion som , så kostnaden för att installera oberoende härdkylning i R2 borde inte vara väsentligt högre. har redan oberoende härdkylning. Båda reaktorerna behöver nytt bränsle, vilket normalt beställs i förväg men som måste snabbupphandlas. Bränslekostnaden var , och snabbupphandlat bränsle ska därför inte vara något ekonomiskt hinder. Det pratas ibland om att svenska reaktorer är "gamla". Det stämmer inte eftersom de kontinuerligt uppdateras. Betong åldras inte utan ökar i hållfasthet . bytte lågtrycksturbin 2012, högtrycksturbin 1990 och generator 2015. bytte lågtrycksturbin 2015, högtrycksturbin 2008 och generator 2019 (detta görs just nu). , , 2 och 3 och 3 planerar alla att köras . I planerar flera reaktorer för drift . är båda långt ifrån sin tekniska livslängd, de har löpande genomgått uppdateringar och de är i många delar att betrakta som i nyskick. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta åtgärder för att få svar från gällande vilka investeringar som krävs för att fortsätta driften av , gällande kostnad och implementeringstid för att säkerställa fortsatt produktion av el årets och timmar i framför allt ?
fr · H611541 · 2019-04-15 00:00:00 — Fråga 2018/19:541 Fartygsolyckor av (C) till Infrastrukturminister (S) I händelse av en sjöolycka är det av yttersta vikt att alla inblandade parter, organisationer och befattningshavare är helt klara över sitt eget och varandras ansvar, behörighet och befogenhet. En otydlig befäls- och samverkansordning vid, inte sällan stressade, olyckstillfällen riskerar att förvärra skador på miljö och egendom. () publicerade sin slutrapport (slutrapport 2018:04) gällande grundstötningen utanför . En rekommendation från denna, som lämnats till Transportstyrelsen, är att initiera samverkansmöte med berörda myndigheter och organisationer för att säkerställa att det finns en samsyn kring roll- och ansvarsfördelningen vid sjöolyckor. Min fråga till infrastrukturminister blir därför: Har SHK:s rekommendation följts, och har det tydliggjorts vilket ansvarsförhållande som gäller mellan exempelvis fartygets befälhavare, fartygets ägare (rederiet), och Transportstyrelsen?
fr · H611542 · 2019-04-15 00:00:00 — Fråga 2018/19:542 Datalagring av (C) till Statsrådet (S) Under frågestund uttalade statsrådet i samband med en frågestund om statsrådets anklagelser och hot mot företaget : ”Vi hade inte stått här och diskuterat kraven på lagstiftning om datalagring om telekombolagen hade samarbetat med polisen, lagrat dessa uppgifter och under ordnade former lämnat dem till och ." Bahnhof och de andra telekombolagen har följt gällande lag vid utlämnande av information till polisen. Detta ställer statsrådet som en motsats till samarbete under ”ordnade former”. Min fråga till statsrådet är: Vad avser statsrådet med samarbete under ”ordnade former” om det inte är att följa svensk och europeisk lag?
fr · H611543 · 2019-04-15 00:00:00 — Fråga 2018/19:543 Statlig närvaro i hela landet av (S) till Statsrådet (S) All offentlig makt utgår från folket, är folkets representant. Jag är som socialdemokrat stolt över att tillhöra ett parti som gick till val på att öka den statliga närvaron i alla delar av vårt land. Det är också den politik som regeringen för genom omlokaliseringar av huvudkontor och etablering av nya myndigheter i olika delar av landet. Många myndigheter har lokala och regionala kontor i många av landets kommuner, en del har även huvudkontor. Det är för legitimiteten och förtroendet för staten viktigt att dessa kontor finns kvar och helst etableras i fler kommuner. har föreslagit att fler statliga jobb ska finnas i hela landet. På en del ställen går trenden åt motsatt håll. Kontor läggs ned och den statliga närvaron försvinner. Det är en oönskad utveckling som går på tvärs mot de önskemål uttryckt och de riktlinjer regeringen gett. kan en mellanchef på myndigheten själv fatta beslut om att flytta eller lägga ned en verksamhet. Dessa beslut kan fattas utan att verksledning och generaldirektör vare sig är informerad eller deltar i beslutet. Men det är generaldirektören som ytterst ansvarar inför regeringen och som har att se till att politiken blir verklighet. Det är av denne som ansvar måste kunna utkrävas. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att se till att myndighetsbeslut rörande statlig närvaro i hela landet följer den inriktning riksdag och regering lagt fast och att ansvar alltid kan utkrävas?
fr · H611544 · 2019-04-15 00:00:00 — Fråga 2018/19:544 Anmälningsförfarande för detaljplaner inom EU av (L) till Statsrådet (MP) Den inre marknaden är en framgångssaga för EU och bidrar till jobb och tillväxt. EU måste fortsätta riva de hinder som finns kvar för att den fria rörligheten för varor, tjänster, kapital och personer ska fungera. En regelflora av varierande bestämmelser i olika länder ska dock inte ersättas av orimligt krångliga EU-regler. Regelbördan ska minskas för både företag och myndigheter som tillämpar EU:s lagstiftning. kom dom i ett mål gällande den nederländska kommunen Appingedam, som hade utfärdat en detaljplan med begränsningar för etablering av handel. Domstolen menade att innehållet i detaljplanen i och för sig inte stred mot den inre marknaden men att detaljplanen borde ha anmälts till . Ledande aktörer på den svenska bostadsmarknaden har uttryckt oro för denna dom, som i förlängningen skulle kunna leda till en skyldighet för svenska kommuner att anmäla detaljplaner till kommissionen. Detta sker inte , men domstolens avgörande har skapat farhågor för att rättspraxis kan ändras. De oklarheter som domen har skapat måste redas ut. pågår trilogförhandlingar om ett direktiv om anmälningsförfarande för tjänsteregler på den inre marknaden. Det senaste utkastet innehåller bestämmelser som tydligt klargör att detaljplaner inte är anmälningspliktiga. Tyvärr går förhandlingarna trögt av orsaker som inte är kopplade till denna fråga, men det är viktigt att bevakar frågan om detaljplaner i den fortsatta processen. Min fråga till statsrådet blir därför: På vilket sätt arbetar statsrådet och regeringen för att säkerställa att kommunala detaljplaner inte blir anmälningspliktiga till ?
fr · H611545 · 2019-04-16 00:00:00 — Fråga 2018/19:545 Krigsförberedande åtgärder mot av (M) till Statsrådet (S) I samband med den årliga presentationen av har myndigheten vid ett flertal tillfällen kungjort att bedriver krigsförberedande åtgärder mot . Det har till exempel handlat om ökad underrättelseverksamhet, elektroniska angrepp mot svenska it-system, intensifierad signalspaning och systematiska kartläggningar av säkerhetskänslig verksamhet i . Det bör noteras att även Försvarsberedningen har antagit Säkerhetspolisens analys i detta avseende. I Försvarsberedningens delrapport framgår det på s. 62 att planering och förberedelser för ett anfall mot pågår . Det innebär dock inte nödvändigtvis att någon stat har för avsikt att genomföra ett anfall på . I samband med i kungjorde dock generaldirektören att inte längre bedriver underrättelseverksamhet i syfte att kunna starta krig mot . Skälen för myndighetens förändrande värdering av det ryska agerandet framgick dock inte av generaldirektörens redovisning. Traditionell hotbildsbedömning brukar göra en tydlig distinktion i värderandet av intentioner och förmåga. Att värdera intentioner är, på förekommen anledning, väsentligt svårare än att värdera förmåga eftersom det förstnämnda kan förändras . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Har statsrådet och regeringen fått en redogörelse för de skäl som föreligger för att Säkerhetspolisen numera bedömer att inte bedriver krigsförberedande åtgärder mot ?
fr · H611546 · 2019-04-16 00:00:00 — Fråga 2018/19:546 Lokal banknärvaro av (S) till Näringsminister (S) Sedan bank- och finanskrisen klingat av och banksektorn strukturerats om har vi fått fyra starka storbanker, flera nischbanker och några mindre affärsbanker samt lokala sparbanker. Det som är mest oroande är att ett par storbanker i snabb takt lämnat landsbygden och lagt ned ca 250 lokalkontor. Ett svek mot landsbygden som under åtskilliga decennier försvårat en nödvändig modernisering, näringsmässig breddning och ekonomisk tillväxt i över hälften av landets regioner. Hela denna förändring av bankstrukturen har på ett ytterst allvarligt sätt försvårat i första hand småföretagens behov av nödvändigt lånekapital men även hushållens behov av kapital till bostadsrenovering och byggande av nya bostäder av olika slag. Aktuella kommuner som bland annat de som förlorade sina Swedbankkontor i har vid frågor om etablering av nya sparbankskontor fått svaret att inte tillåter nya sparbankskontor på de aktuella platserna. De avgör således enligt uppgift vilka kommuner som ska få nya bankkontor utan att formellt sett har något inflytande över de lokala sparbankernas etableringspolicy. tycks använda samarbetet om it-system som en hållhake på sparbankernas etableringspolicy landet över. ska enligt konkurrenslagen (2008:579) särskilt bevaka att det inte förekommer konkurrenshämmande samarbete mellan olika företag (2 kap. 1 §) och att ett företag med en dominerande ställning inte missbrukar sin starka ställning på marknaden (2 kap. 7 §). Dessa båda portalparagrafer torde vara aktuella för en analys, då banknärvaron är oerhört viktigt för landsbygden och för att företagen ska kunna vara etablerade i hela landet. Jag vill därför fråga näringsminister :
fr · H611547 · 2019-04-16 00:00:00 — Fråga 2018/19:547 Svenska barn som far illa i norra av (V) till Utrikesminister (S) Debatten om de svenska barn som far illa i norra har pågått . Det handlar om barn till föräldrar som misstänks vara IS-terrorister eller associerade till IS. I vissa fall är föräldrarna inte längre i livet. Regeringen har agerat långsamt, och olika statsråd har presenterat olika versioner av förklaringar som alla går ut på att det skulle vara svårt att agera. finns lagen (2010:813) om konsulära katastrofinsatser, som säger att staten ska agera i denna typ av fall. Det är regeringen som beslutar om den ska användas, och regeringen ska göra det i denna sorts situationer. Det är i alla fall så lagen och dess förarbeten ska tolkas, enligt utredaren , som var med och tog fram lagen till följd av statens oförmåga att bistå de svenskar som drabbades av tsunamikatastrofen 2004 och . , som är på plats i , larmar om att situationen är akut och berättar att de i samtal med regeringen återkommande lyft frågan . är det kurderna som kontrollerar området som tvingas ta ansvaret. Enligt uppgifter i medier begärde en kurdisk delegation på besök i att regeringen skulle agera. Utrikesminister har gett uttryck för samma hållning som , att dessa barn inte kan hållas ansvariga för sina föräldrars eventuella brott. Det är därför obegripligt att regeringen ännu inte agerat tydligt i frågan. Mot denna bakgrund vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern att ta några initiativ för att regeringen ska tillämpa lagen (2010:813) om konsulära katastrofinsatser för barnen som befinner sig i norra ?
fr · H611548 · 2019-04-17 00:00:00 — Fråga 2018/19:548 Ökat kinesiskt industrispionage av (M) till Statsrådet (S) pekar tydligt ut att , i olika former, bedriver illegal underrättelseinhämtning mot företag och andra aktörer som är verksamma i . Det är första gången som Säkerhetspolisen så tydligt markerat och attribuerat den underrättelseverksamhet som bedriver mot . presenterades även en rapport från () där det framgår att den kinesiska underrättelseinhämtningen kan påverka ekonomiskt och försämra näringslivets konkurrenskraft. Det finns redan exempel på företag som valt att flytta ut sin forskning och utvecklingsverksamhet från till andra länder eftersom skyddet mot industrispionaget i är för svagt. Till skillnad från hur det är i många andra länder har svensk underrättelse- och säkerhetstjänst inget uttryckligt uppdrag att skydda företag mot illegal underrättelseinhämtning. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Delar statsrådet och regeringen uppfattning att den illegala underrättelseinhämtningen från mot svenska aktörer ökar, och vilka åtgärder avser statsrådet och regeringen i så fall att vidta för att skydda det svenska näringslivet?
fr · H611549 · 2019-04-17 00:00:00 — Fråga 2018/19:549 Beslutet om svenskt deltagande i EU-stridsgrupp av (M) till Försvarsminister (S) Regeringen beslutade att ge Försvarsmakten i uppdrag att förbereda ett svenskt deltagande i en EU-stridsgrupp ledd av , som ska stå i beredskap . Bidraget till stridsgruppen beskrevs även som ett svenskt bidrag till EU:s permanenta strukturerade samarbete (Pesco). Den information som utgått från regeringen är anmärkningsvärd av flera skäl. För det första brukar bli förinformerad vid beslut om svenskt deltagande i EU:s stridsgrupper. Ytterst beror detta på att beslutet att sända en väpnad styrka utomlands kräver medgivande. I detta fall rör det sig ju även om ett åtagande gentemot vilket rimligen ytterligare hade förstärkt behovet av att regeringen förankrat beslutet i . Det är därför anmärkningsvärt att regeringen inte har informerat om beslutet att delta i den tyskledda stridsgruppen. För det andra finns det redan 34 utpekade Pescoprojekt. Dessa projekt antogs vid . Det svenska bidraget till den tyskledda stridsgruppen är inte ett av dessa 34 utpekade Pescoprojekt. Det vore välkommet att regeringen höjde sina ambitioner i förhållande till Pesco och deltog i fler projekt än de fyra som förbundit sig att delta i. Men detta låter sig inte göras genom att kalla nationella bidrag till EU:s stridsgrupper för svenska bidrag till EU:s permanenta strukturerade samarbete. Med anledning av ovanstående vill jag fråga försvarsminister : Varför har regeringen inte förankrat beslutet i om att ska delta i en EU-stridsgrupp ledd av ?
fr · H611550 · 2019-04-17 00:00:00 — Fråga 2018/19:550 Tillgång till gynekologisk vård av (S) till Socialminister (S) Ojämlik tillgång till vård i hela landet är en aktuell fråga. Men även ojämlik tillgång till vård inom en region kan vara ett problem. Inom Region ser vi exempel på ojämlik tillgång till vård med användande av Lagen om vårdval (LOV). Ett exempel gäller gynekologisk vård som inte kräver akutsjukhusets resurser eller kan utföras i primärvården och som omfattar specialiserad vård i öppenvård och slutenvård inom specialiteten gynekologi. En karta över gynekologmottagningar i Region visar att förorter och kranskommuner har få mottagningar, medan har många: cirka 36 förutom sjukhusmottagningar. har dessutom flera mottagningar i kranskommunerna stängt, och kvinnor som bor i den södra delen av drabbas särskilt hårt. blir det oacceptabelt stora avstånd till närmaste mottagning och förmodligen även köer. När mottagningen i Handen stängde stod över 100 kvinnor i kö utan någonstans att hänvisas i närområdet. Denna skeva ojämlika tillgång till vård beror på att all gynekologisk öppenvård som inte finns på sjukhus utifrån politiska beslut drivs av vårdbolag, som kan etablera sig fritt i länet enligt LOV och som själva väljer om de ska stänga sin verksamhet. Gynekologisk specialistvård är alltså inte lika tillgänglig för kvinnor i alla delar av i länet, och den är minst tillgänglig i den . Det finns risker för längre vårdköer när fler mottagningar stänger, och det kan finnas hälsorisker med sämre tillgång till vård. Vi vet att socioekonomiska faktorer påverkar kvinnors deltagande negativt när det gäller gynekologisk cancerscreening (som framför allt utförs av mödrahälsovården), vilket ökar riskerna för insjuknande i allvarlig cancersjukdom. Den förra S MP-regeringen satsade på jämlik kvinnohälsa och förlossningsvård under den förra mandatperioden. Min fråga till socialminister är: Avser ministern att genomföra några satsningar på jämlik vård för kvinnors hälsa?