ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H712552 · 2019-12-20 00:00:00 — Svar på frågorna 2019/20:552 och 554 av (M) Sillfisket i och Sillfiskestopp i har frågat mig om när jag fick kännedom om beslutet om stopp för sillfisket, och vilket agerande och vilken analys det gav upphov till från min sida. Kommissionen presenterade ett förslag till förordning om fiskemöjligheter för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i . Utöver förslag till kvoter innebar det också lekstängningsperioder för att skydda torsk. Analys av de föreslagna lekstängningsperioderna gav vid handen att endast fartyg som fiskar med passiva redskap, exempelvis garn, på grundare vatten än skulle tillåtas , vilket innebär att fiske av sill och andra arter med aktiva redskap såsom trål och vad eller fiske från fartyg större än eller fiske på djupare vatten än skulle förbjudas. gav yrkesfiskets organisationer, och företrädare för berörda fiskberedningsföretag, , företrädare för turbåtsnäringen, företrädare från miljöorganisationer samt berörda länsstyrelser och möjlighet att vid samrådsmöten ta del av informationen och analysen samt yttra sig avseende förslaget. Vid samrådsmötena informerades deltagarna bl.a. om förslagets innebörd för sillfisket i och flera yttrade som respons på informationen att de önskade att större hänsyn skulle tas till det kustnära fisket än det som var fallet i kommissionens förslag. Kommissionens förslag diskuterades vid Jordbruks- och fiskerådet . Vid rådsmötet verkade jag, i linje med den ståndpunkt jag fått fullt stöd i för att driva, för att nästa års fiske ska vara miljömässigt hållbart på lång sikt och förvaltas på ett sätt som är förenligt med målen om att uppnå nytta i ekonomiskt, socialt och miljömässigt hänseende samt att bidra till att trygga livsmedelsförsörjningen. I linje med detta verkade jag således för hållbara kvotnivåer, vilket i allt väsentligt uppnåddes. Jag verkade också för att lekstoppen för att skydda torsk inte oproportionerligt skulle drabba det svenska småskaliga kustnära fisket, vilket det inte fanns tillräckligt stöd för. Resultatet är nu alltså att endast fartyg som fiskar med passiva redskap på grundare vatten än tillåts fiska , medan annat fiske är förbjudet , vilket då drabbar både sillfiske och fiske av andra arter. Jag följer utvecklingen av det svenska yrkesfisket, särskilt det småskaliga och kustnära fisket. I sammanhanget är även myndigheternas samordning och helhetsperspektiv på problembilden viktigt. när förordningen om fiskemöjligheter i har antagits analyserar vi och för dialog om huruvida något behöver göras för att mildra de negativa effekterna av den antagna förordningen för berörda yrkesfiskare, beredningsföretag och kustsamhällen. Här måste alla jobba tillsammans för att hjälpas åt att hitta lösningar och hur vi gör det bästa utifrån de förutsättningar som finns . Jag vill också passa på att understryka att förordningen är en ettårig förordning och att motsvarande beslut kommer att föregås av en ny förhandling i rådet. Detta är en fråga jag fortsatt kommer vara engagerad i. I detta arbete är berörda parter, bl.a. yrkesfiskets organisationer, viktiga att involvera.
frs · H712553 · 2019-12-18 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:553 av (M) och fråga 2019/20:579 av (M) Inspektionen för vård och omsorg och Granskning av vård och omsorg och har ställt frågor med anledning av för vård och omsorg – en tillsynsverksamhet med förhinder (RiR 2019:33). har frågat mig vilka nya konkreta nationella åtgärder som jag avser att verka för i syfte att skyndsamt se till att denna centrala tillsynsverksamhet prioriteras och ges långsiktiga förutsättningar. har frågat mig hur jag besvarar den kritik som har framkommit gällande regeringens politik för , och vad jag avser att göra för att åtgärda bristerna. har ett mycket viktigt tillsynsuppdrag vars syfte är att granska att befolkningen får vård och omsorg som är säker, har god kvalitet och bedrivs i enlighet med lagar och andra föreskrifter. Regeringens övergripande styrning av är inriktat på att säkerställa att bedriver en effektiv tillsyn och att tillsynen och verksamheten utvecklas i enlighet med myndighetens grunduppdrag. Sedan myndigheten bildades har regeringen gett uppdrag och återrapporteringskrav för att kunna följa att verksamheten utvecklas i rätt riktning. Detta är också något som framhåller i sin granskningsrapport. Att anslagsnivån har varierat beror på att extra medel har tillförts myndigheten vid tillfälliga arbetsanhopningar såsom vid reformer om ökade tillståndskrav eller i samband med det stora flyktingmottagandet 2015. Regeringen kommer fortsatt att verka för att ska ha de förutsättningar som behövs för att myndigheten ska kunna bedriva en effektiv verksamhet och kommer att sträva efter att får stabila ekonomiska ramar föra att kunna fullgöra sitt tillsynsuppdrag. Regeringen avser att redovisa sin bedömning av iakttagelser och rekommendationer i en skrivelse som regeringen lämnar till .
frs · H712554 · 2019-12-20 00:00:00 — Svar på frågorna 2019/20:552 och 554 av (M) Sillfisket i och Sillfiskestopp i har frågat mig om när jag fick kännedom om beslutet om stopp för sillfisket, och vilket agerande och vilken analys det gav upphov till från min sida. Kommissionen presenterade ett förslag till förordning om fiskemöjligheter för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i . Utöver förslag till kvoter innebar det också lekstängningsperioder för att skydda torsk. Analys av de föreslagna lekstängningsperioderna gav vid handen att endast fartyg som fiskar med passiva redskap, exempelvis garn, på grundare vatten än skulle tillåtas , vilket innebär att fiske av sill och andra arter med aktiva redskap såsom trål och vad eller fiske från fartyg större än eller fiske på djupare vatten än skulle förbjudas. gav yrkesfiskets organisationer, och företrädare för berörda fiskberedningsföretag, , företrädare för turbåtsnäringen, företrädare från miljöorganisationer samt berörda länsstyrelser och möjlighet att vid samrådsmöten ta del av informationen och analysen samt yttra sig avseende förslaget. Vid samrådsmötena informerades deltagarna bl.a. om förslagets innebörd för sillfisket i och flera yttrade som respons på informationen att de önskade att större hänsyn skulle tas till det kustnära fisket än det som var fallet i kommissionens förslag. Kommissionens förslag diskuterades vid Jordbruks- och fiskerådet . Vid rådsmötet verkade jag, i linje med den ståndpunkt jag fått fullt stöd i för att driva, för att nästa års fiske ska vara miljömässigt hållbart på lång sikt och förvaltas på ett sätt som är förenligt med målen om att uppnå nytta i ekonomiskt, socialt och miljömässigt hänseende samt att bidra till att trygga livsmedelsförsörjningen. I linje med detta verkade jag således för hållbara kvotnivåer, vilket i allt väsentligt uppnåddes. Jag verkade också för att lekstoppen för att skydda torsk inte oproportionerligt skulle drabba det svenska småskaliga kustnära fisket, vilket det inte fanns tillräckligt stöd för. Resultatet är nu alltså att endast fartyg som fiskar med passiva redskap på grundare vatten än tillåts fiska , medan annat fiske är förbjudet , vilket då drabbar både sillfiske och fiske av andra arter. Jag följer utvecklingen av det svenska yrkesfisket, särskilt det småskaliga och kustnära fisket. I sammanhanget är även myndigheternas samordning och helhetsperspektiv på problembilden viktigt. när förordningen om fiskemöjligheter i har antagits analyserar vi och för dialog om huruvida något behöver göras för att mildra de negativa effekterna av den antagna förordningen för berörda yrkesfiskare, beredningsföretag och kustsamhällen. Här måste alla jobba tillsammans för att hjälpas åt att hitta lösningar och hur vi gör det bästa utifrån de förutsättningar som finns . Jag vill också passa på att understryka att förordningen är en ettårig förordning och att motsvarande beslut kommer att föregås av en ny förhandling i rådet. Detta är en fråga jag fortsatt kommer vara engagerad i. I detta arbete är berörda parter, bl.a. yrkesfiskets organisationer, viktiga att involvera.
frs · H712555 · 2019-12-18 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:555 av (M) Långsiktiga regler för biodrivmedel har frågat energi- och digitaliseringsministern vilka åtgärder som kommer att vidtas för att övertyga EU dels om vikten av långsiktighet för de villkor som gäller för höginblandade biodrivmedel, dels om behovet av en fortsatt förlängning av skattebefrielse för dessa. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Enligt får stöd inte ges till livsmedelsbaserade biodrivmedel efter 2020. har varit negativt inställd till fortsatt skattebefrielse trots att försökt att få till en förändring av EU:s synsätt på livsmedelsbaserade biodrivmedel. inställning har varit att ett stöd som omfattar livsmedelsbaserade biobränslen endast delvis bidrar till de gemensamma miljömålen och därför inte kan anses vara förenligt med den inre marknaden för tid efter 2020. Regeringen kommer att fortsätta att arbeta för att det ska finnas möjlighet att få ett statsstödsgodkännande för skattebefrielse för höginblandade biodrivmedel. Diskussioner förs kontinuerligt med och jag har tagit initiativ till möten med de berörda kommissionärerna i .
frs · H712556 · 2019-12-18 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:556 av (M) Skattenivån på öl från mindre bryggerier har frågat mig varför väljer att avstå från möjligheten att sänka skatten för små bryggerier och hur det kan bedömas vara förenligt med den livsmedelsstrategi som har beslutat om. Som jag svarade är den svenska alkoholpolitikens mål att främja folkhälsan genom att minska de medicinska och sociala skadorna av alkohol. Politiken bygger på kunskapen om att minskad total konsumtion leder till minskade alkoholskador i befolkningen. Sambandet mellan pris och konsumtion för alkohol medför att efterfrågan på alkoholprodukter tenderar att minska när priset ökar. Alkoholskatten utgör därför ett viktigt alkoholpolitiskt instrument. Så långt det är möjligt är den svenska alkoholbeskattningen kopplad till en varas alkoholinnehåll, snarare än vem som har producerat den. Öl med en viss mängd alkohol har samma skadeverkningar oavsett om det är ett stort eller litet bryggeri som har producerat den. En lägre beskattning med anledning av att alkoholen produceras av mindre aktörer skulle därmed innebära ett avsteg från den svenska alkoholpolitiken.
frs · H712557 · 2019-12-18 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:557 av (M) Näringsministerns uttalande om konsekvensutredningar har frågat mig vilken utredning som jag hänvisar till i frågestund som inte infrastrukturministern känner till, eller vilka utredningar som egentligen åsyftas. Vid frågestunden uttalade jag mig inte om någon konsekvensutredning avseende , utan påpekade att det finns olika beräkningar på flyg och efterfrågan på det. Detta går även att utläsa i protokoll för debatten. Till exempel ger Transportstyrelsen ut prognoser över passagerare och flygrörelser och Swedavia publicerar långtidsprognoser . Dessa beräkningar går att läsa på respektive hemsidor.
frs · H712558 · 2019-12-18 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:558 av (M) En utredning av regelverket för vattenskotrar har frågat mig om jag avser att komma till med ett lagförslag om ändringar i regelverket för vattenskotrar. Jag svarade på tidigare fråga om detta regelverk. Regeringen avser att initiera en översyn av regelverket som berör vattenskotrar. När översynen är färdig kommer regeringen att ta ställning till behovet av författningsändringar.
frs · H712559 · 2019-12-18 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:559 av (M) Falska id-handlingar har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av falska id-handlingar på den svenska arbetsmarknaden. Fusk, regelöverträdelser och brottslighet i arbetslivet leder till negativa konsekvenser för arbetstagare, företag, samhället och statsfinanserna. Företag som följer reglerna riskerar att konkurreras ut av oseriösa företag och arbetstagare riskerar att utnyttjas. Aktörer som inte följer regler i syfte att uppnå konkurrensfördelar bryter ofta mot flera olika regelverk . Regeringen har bland annat uppdragit åt åtta myndigheter att –2020 utveckla ändamålsenliga och effektiva metoder för myndighetsgemensam kontroll för att motverka fusk, regelöverträdelser och brottslighet i arbetslivet. har en samordnande roll. Regeringen har även vidtagit ett antal åtgärder för att motverka att utländsk arbetskraft utnyttjas på den svenska arbetsmarknaden. Till exempel har polisens möjligheter att utföra arbetsplatsinspektioner utökats. Syftet är att kontrollera att arbetsgivaren inte utnyttjar personer som saknar rätt att vistas och arbeta här. Dessutom har det straffrättsliga skyddet stärkts genom lagändringar som trädde i kraft . Exempelvis har ett nytt gradindelat brott införts i , människoexploatering, som bl.a. straffbelägger exploatering av personer i tvångsarbete eller arbete under uppenbart orimliga villkor. har ett uppdrag från regeringen att vidta åtgärder för att motverka människohandel. För vissa branscher har skärpt utredningskraven för att kunna bevilja arbetstillstånd. Noggrannare kontroller av arbetsgivare som vill anställa tredjelandsmedborgare sker bl.a. i assistans-, service-, restaurang-, och byggsektorerna. På regeringens uppdrag har en utredare lämnat förslag som syftar till att motverka missbruk av identitetshandlingar i stort. Utredaren föreslår ett nytt statligt id-kort som ska utfärdas på ett säkert sätt och vara lätt att kontrollera. Förslagen finns i betänkandet Ett säkert statligt – med e-legitimation (SOU 2019:14). Betänkandet har remitterats och förslagen bereds nu i . Jag följer frågan och utesluter inte att ytterligare åtgärder behöver vidtas.
frs · H712560 · 2019-12-18 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:560 av (M) har frågat mig om jag avser att säkerställa att svensk innovationskraft utöver forskning inom universitet och högskolor ges goda förutsättningar inom ramen för den kommande forskningspropositionen och i så fall, hur. Arbete pågår inom för att ta fram den forskningspolitiska proposition som ska presenteras . Ett stort antal aktörer har fått inbjudan att inkomma med synpunkter, däribland myndigheter, forskningsfinansiärer, lärosäten, näringslivsorganisationer och företag. För att stärka som ledande kunskapsnation och möta samhällsutmaningarna behövs mer forskningsbaserad kunskap, bättre kompetensförsörjning till industri och välfärd samt ökad innovationskraft. Propositionen kommer därför omfatta frågor som rör både innovation, forskning och högre utbildning. är ett land där samverkan mellan näringsliv, lärosäten och det offentliga liksom samverkan mellan stora och små företag har varit, och kommer fortsätta vara, en betydelsefull nyckel för forskning, utveckling och innovation. Näringslivet är av stor betydelse för att utveckla och sprida lösningar på samhällsutmaningar och bidra till ett starkare samhälle. näringsliv spelar en viktig roll och investerar i forskning och utveckling. För regeringen är det angeläget att stimulera samverkan mellan näringsliv och universitet och högskolor för att bidra till större nytta för samhället i form av både kunskapsspridning, fler jobb och ökat välstånd i . I beredningen av den kommande forskningspolitiska propositionen kommer flera av våra samhällsutmaningar att beröras. Det finns en mängd områden där vi behöver forskning och innovation för att hitta hållbara lösningar.
frs · H712561 · 2019-12-18 00:00:00 — Svar på frågor 2019/20:561 och 595 av (M) Inskränkningar i mediemångfalden och Dominans på mediemarknaden har frågat mig om jag kommer vidta någon åtgärd för att säkerställa att ett statligt företag inte agerar så att mediemångfalden inskränks och om jag avser att tydliggöra hur regeringen ser på frågan om mediemångfald givet risken att TV4 inte längre blir tillgängligt för alla hushåll i . Målen för den svenska mediepolitiken är att stödja yttrandefrihet, mångfald, massmediernas oberoende och tillgänglighet samt att motverka skadlig mediepåverkan. Mediamångfalden i är alltså ett viktigt politiskt mål och något som aktualiserats i samband med ABs förvärv av och . En diskussion måste ske utifrån fakta och med olika roller i åtanke. Staten är inte majoritetsägare i . är ett börsnoterat aktiebolag. och ledning ansvarar för bolagets organisation och förvaltningen av dess angelägenheter, samt den löpande förvaltningen av bolagets operativa verksamhet. Det fall som tar upp rör sig om operativ verksamhet i form av en affärsförhandling mellan och . Jag kan konstatera att i samband med förvärvet av och åtog sig att göra vissa åtaganden gentemot för att garantera att konkurrensläget på mediemarknaden i förblir väl fungerande. Jag utgår självklart från att följer dessa åtaganden. Jag välkomnar den grundliga analys och genomgång som Kommissionen gjort av Telia-affären utifrån konkurrenssituationen på den svenska tv- och tv-distributionsmarknaden i och . Mediepolitiskt är det viktigt att det finns bärkraftiga nationella aktörer i av konkurrens från stora internationella innehållsdistributörer.
frs · H712562 · 2019-12-18 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:562 av (M) Vårt kommunala vatten har frågat statsrådet vad hon avser att göra för att förebygga att liknande tillbud med otjänligt kommunalt vatten inte inträffar igen. Frågan har överlämnats till mig. Lagen om allmänna vattentjänster identifierar under vilka förutsättningar kommunen måste tillhandahålla vatten. Det är vattenproducenterna som ansvarar för att dricksvattnet är bra och säkert i enlighet med dricksvattenlagstiftningen. har ett samordningsansvar för frågor relaterat till dricksvatten. Det finns regler och vägledningar kring dricksvattenkvalitet som myndigheten ansvarar för. har tillsynsansvar liksom de lokala myndigheterna enligt livsmedelslagstiftningen. Regeringen även ökat anslaget till länsstyrelserna för arbete med skydd av vatten med för åren 2018 – 2021. I en akut situation utgår samhällets krisberedskap ifrån ansvarsprincipen. Den som har ansvaret för en verksamhet under normala förhållanden har motsvarande ansvar även under krissituationer. kan bistå med stöd genom den nationella vattenkatastrofgruppen, benämnd VAKA. VAKA kan ge stöd på plats eller via telefon till kommuner och dricksvattenproducenter i kriser som berör dricksvattenområdet. Stöd ges även till länsstyrelserna och centrala myndigheter vid behov.
frs · H712563 · 2019-12-17 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:563 av (M) Butiksstölder har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att minska butiksstölder. Regeringen ser allvarligt på brottslighet som drabbar butiker och butiksanställda. Det är viktigt att de som begår brott också lagförs. gav jag en utredare i uppdrag att överväga ett antal frågor rörande tillgreppsbrottslighet och tillträdesförbud. Utredaren har, i enlighet med sitt uppdrag, lämnat förslag till en ny lag om tillträdesförbud till butiker, badanläggningar och bibliotek. Utredarens promemoria har varit på remiss och bereds nu inom . Av utredarens promemoria framgår att i fråga om butiker är omfattningen och konsekvenserna av stölder relativt väl dokumenterade, bland annat genom Brottsförebyggande rådets statistik om tillgreppsbrott i butik. I övriga delar konstaterar utredaren att brottens omfattning och karaktär delvis är oklar. Med detta sagt är avsikten att återkomma med en proposition i vår. Därtill har regeringen vidtagit ett flertal åtgärder på området. Vi förstärker så att fler polisanställda ska kunna bekämpa brottsligheten och öka tryggheten. Regeringen satte förra mandatperioden upp målet om att öka antalet anställda i med 10 000 . Från har antalet polisanställda ökat med nästan 2 500. anställdes 515 nya aspiranter runt om i och fick de sällskap av 546 färdiga poliser. Så här kommer det att fortsätta . Det är viktigt att personer som begår brott möts av en snabb och tydlig reaktion från rättsväsendet. pågår därför en försöksverksamhet i norra med ett snabbförfarande i brottmål. Enligt en delutvärdering från har ca en fjärdedel av brottsmisstankarna som hanterats i försöket gällt stöld från butik. Utvärderingen visar på positiva resultat, med kortare handläggningstider och större andel lagföringar. Regeringen har därför beslutat att försöksverksamheten ska fortsätta och i ett första steg byggas ut till hela . Regeringen har också beslutat om en särskild försöksverksamhet för unga lagöverträdare under . Vi har också under den förra mandatperioden växlat upp det brottsförebyggande arbetet, med både tillskott av resurser och ett nytt nationellt brottsförebyggande program. Det brottsförebyggande programmet ska följas upp med en ny skrivelse till och redovisade 14 myndigheter ett regeringsuppdrag om vilka insatser de genomfört på det brottsförebyggande området. Även lagstiftningsåtgärder har vidtagits. En ny kamerabevakningslag trädde i kraft , där den generella tillståndsplikt som tidigare gällt för kamerabevakning slopats. Den nya lagen medför att kamerabevakning i bland annat butiker nu kan genomföras utan tillstånd. Dessutom har flera straffskärpningar gjorts vad gäller förmögenhetsbrott och brott mot person. Minimistraffet för bland annat grovt olaga hot och grovt rån höjdes 2017. skärptes straffskalan för grov skadegörelse.
frs · H712564 · 2019-12-18 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:564 av (SD) tillkännagivande om flytträtten I samband med att antog propositionen En effektivare flytträtt av försäkringssparande riktade ett tillkännagivande till regeringen (bet. 2019/20:FiU14, rskr. 2019/20:28). har frågat mig när jag och regeringen avser att initiera lagstiftningsarbetet i enlighet med de riktlinjer som tillkännagivandet stipulerar. Arbetet med att behandla tillkännagivande har redan påbörjats inom och regeringen avser att återkomma med en proposition .
frs · H712565 · 2019-12-18 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:565 av (M) Försvarsmaktens yttrande om flygplats har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta med anledning av Försvarsmaktens yttrande till kommun om Rörbergs flygplats. Det är och regeringen som beslutar om krigsorganisationens övergripande utformning. Med detta som grund bestämmer Försvarsmakten den närmare utformningen av krigsförbanden som är nödvändig för att statsmakternas krav på operativ militär förmåga ska kunna uppfyllas. Inom de ramar riksdag och regering har lagt fast är det Försvarsmakten som avgör var och hur krigsförbanden ska utbildas och övas, liksom vilka övningsanordningar i form av skjutfält och annat som behövs för att kunna utbilda och öva krigsförbanden. Ärendet om detaljplaneförslaget för Rörberg, , prövas nu av i . Ärenden som prövas enligt och som rör försvarsmyndigheterna överklagas i sista instans till regeringen. Som statsråd varken kan eller får jag föregripa regeringens eventuellt kommande ställningstagande i detta ärende.