ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H711516 · 2019-11-29 00:00:00 — Fråga 2019/20:516 Bristfällig lastsäkring av (SD) till Infrastrukturminister (S) För sedan besökte jag trafikpolisen i och kunde studera deras arbete i hamnen. Kontrollerna fokuserade på den tunga trafiken, och det var tydligt att främst förare av utlandsregistrerade fordon inte säkrade sitt gods ordentligt. Det upptäcktes även en rad andra brister under polisens kontroller, men min fråga kommer enbart att beröra bristfällig lastsäkring. Under min vistelse i hamnen hindrade polisen fortsatt färd vid åtminstone tre tillfällen på grund av otillräcklig lastsäkring. Fordonen blev kvarhållna på kontrollplatsen tills dess godset var säkrat. Två av transporterna innehöll dessutom farligt gods, vilket gör det än allvarligare. Eftersom förarna kunde lastsäkra godset med den utrustning som medfördes i fordonet torde det vara fråga om okunskap eller, än värre, nonchalans. Sedan mitt besök i hamn har polisen rapporterat ytterligare fall av otillräckligt säkrat gods. I en artikel kan man läsa om maskindelar med vikter på mellan styck som saknat all form av lastsäkring. En annan artikel beskriver två transporter med armeringsjärn i varierande godsstorlekar. I dessa fall var lastsäkring och förstängning obefintlig eller otillräcklig. som ligger löst på lastbäraren utgör en stor risk för medtrafikanter, och ju tyngre godset är, desto större risker. Även föraren av transporten riskerar att krossas av gods som inte är lastsäkrat. Krafterna som frigörs i samband med en olycka är enorma, och gods som inte är ordentligt förankrat orsakar stora skador. Ett skäl till att det slarvas med lastsäkringen torde vara de anmärkningsvärt låga böterna. Boten är enbart . En utländsk förare riskerar inte heller någon åtgärd på sitt körkort, vilket drabbar en svensk förare om denne blir bötfälld för otillräckligt säkrat gods. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern att vidta åtgärder för att höja böterna för bristfällig säkring av last?
fr · H711517 · 2019-11-29 00:00:00 — Fråga 2019/20:517 Regeringens hantering av vårdmomsen av (M) till Finansminister (S) Att uthyrning av vårdpersonal har blivit momspliktigt på grund av ett nytt prejudikat har inneburit en omfattande ny kostnad för aktörer inom vår hälso- och sjukvård som slår hårt mot tillgänglighet och mot förutsättningarna att rekrytera vårdpersonal. På liknande sätt påverkas privata aktörer som exempelvis tillhandahåller ambulansflyg ekonomiskt, både på kort och på lång sikt. I budgetpropositionen för anger regeringen att den skyndsamt ska tillsätta en utredning för att se över om det finns EU-rättsliga förutsättningar för att i stället införa en alternativ ordning gällande vårdmomsen som innebär att dagens effekter neutraliseras för berörda aktörer. Om sådana förutsättningar föreligger så ska förslag lämnas. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Är det ministerns intention att en kommande utredning ska ligga till grund för ett förslag där den moms som lagts på vårdtjänster försvinner, och ska utredningen även hantera angränsade momsfrågor såsom moms på ambulansflyg?
fr · H711518 · 2019-11-29 00:00:00 — Fråga 2019/20:518 Vattenkraftens betydelse och förutsättningar av (C) till Miljö- och klimatminister (MP) Alla prognoser visar på ökade behov av el. Det innebär också att behovet av förnybar el ökar. Det är tydligt att det som byggs ut på marknadsmässiga villkor till största delen är vindkraft. Vindkraften har fantastisk potential, men trots att tillgängligheten blir högre och högre uppstår trots allt tillfällen då det blåser mindre. Då är vattenkraften och dess reglering avgörande. har en mycket klimatsmart elproduktion och unika möjligheter att kunna balansera en alltmer variabel elproduktion. Stora delar av ser också som sitt gröna batteri. Här har vattenkraften en stark ställning och står för stora andelar av elproduktionen. Detta slås fast i såväl energiöverenskommelsen som den av antagna propositionen Vattenmiljö och vattenkraft (2017/18:243). I praktiken möter dock branschföreträdare återkommande exempel på att lokala myndigheter och sektorsmyndigheter tycks ha svårt att leva upp till intentionerna om balans mellan miljö- och vattenkraftsintressena i prövningar. Mark- och i har exempelvis öppet kritiserat en enskild länsstyrelse för bristande opartiskhet och konstaterar allmänt att processföringen skiljer sig mellan länsstyrelserna. Regeringen står i begrepp att fatta beslut om en ny nationell plan för omprövning av vattenkraft (). Något som ska ske efter diskussioner med genomförandegruppen för energiöverenskommelsen. Utan tydligare styrning och vägledning av myndigheterna i enlighet med de politiska intentionerna riskerar dock vattenkraftens bidrag till produktionsmängd, men också effekt- och reglerförmåga, att kringskäras oavsett vad den nationella planen anger. Det i ett läge där energisystemet inte har råd att tappa fler terawattimmar förnybar elproduktion. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Hur avser ministern att styra länsstyrelser och sektorsmyndigheter så att de arbetar i enlighet med lagstiftningens och uppdragens intentioner, och hur avser ministern att följa upp detsamma?
fr · H711519 · 2019-11-29 00:00:00 — Fråga 2019/20:519 Fordonsskatten på husbilar av Per Schöldberg (C) till Finansminister (S) träder den nya fordonsskatten för husbilar baserad på den nya mätmetoden WLTP i kraft. I ett slag får de som köper en ny husbil se en skatt som tidigare kunde ligga på runt i stället landa på det dubbla. Transportsektorn står för en tredjedel av totala utsläpp. För att uppnå klimatmålen måste vi göra mycket mer för att få fart på den gröna omställningen. Vi behöver ställa om fordonsflottan. Ett system som leder till att den bil som släpper ut mer får betala för det som den bil som inte släpper ut alls kan få en bonus är ett oerhört centralt styrmedel. Men system måste vara rätt kalibrerade. passerade antalet registrerade husbilar i 100 000 stycken. finns det en rad tillverkare av husbilar i och därutöver en rad specialiserade underleverantörer. En höjd fordonsskatt av den magnitud som väntar har redan fått konsekvenser för företagen. Nyförsäljningen i har minskat , medan den i ökade med och i . Det är samma trend i övriga . Det är rimligt att anta att det finns en stark koppling mellan det system som införs och den dramatiska minskningen av sålda fordon. Husbilen är ett rekreationsfordon. Det är ett fordon som används kortare sträckor och som inte sällan står avställd under delar av året. Knappa körs den genomsnittliga husbilen. I andra EU-länder klassificeras husbilen som just ett rekreationsfordon och faller därmed in under andra regelverk vad gäller fordonsbeskattning. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Avser ministern att initiera några åtgärder avseende den beskattning av husbilar som träder i kraft ?
frs · H712213 · 2019-11-06 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:213 av (SD) Brottslighet riktad mot handeln har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att öka tryggheten för handlare och då särskilt handlarna i särskilt utsatta områden. Brottsligheten som riktas mot företagare är förödande för de företag och individer som drabbas. Den påverkar platsers attraktivitet, människors möjligheter till delaktighet och får mycket negativa effekter för lokalsamhället och möjligheten att ha levande centrum. Lokal service och utbud i form av butiker, restauranger, kultur och fritidsaktiviteter är en grundförutsättning för en levande demokrati och för kvinnors, mäns och ungas delaktighet i samhällsutvecklingen. Målet för regeringens kriminalpolitik är att minska brottsligheten, mot såväl företag som mot andra, och öka människors trygghet. Det förutsätter bland annat ett starkt rättsväsende, ändamålsenlig straffrättslig lagstiftning och en tillgänglig polis. En av regeringens prioriterade frågor är därför att fortsätta satsningen på att stärka det polisiära arbetet, bland annat genom en historisk satsning som regeringen genomför i syfte att ska växa med 10 000 anställda till 2024. förstärker vi också de andra delarna av rättskedjan. Regeringen genomför en satsning på det brottsförebyggande arbetet och har tagit fram det första nationella brottsförebyggande programmet , med gemensamma målsättningar inom alla politikområden. Det är mycket positivt att tillsammans med och aktörer inom dagligvaruhandeln har tagit initiativ till att diskutera hur ökad samverkan mellan polis och näringsliv kan bidra till att minska brottsligheten i utsatta områden. Vidare har regeringen initierat ett långsiktigt reformprogram för att minska och motverka segregation som inkluderar insatser för att bekämpa brottsligheten i områden med socioekonomiska utmaningar. Sammantaget ger vi rättsväsendet bättre förutsättningar att öka tryggheten och att bekämpa alla former av brottslighet, oavsett vem den riktas mot.
frs · H712218 · 2019-11-06 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:218 av (M) En nationell hälsofrämjande strategi har frågat mig hur jag ställer mig till förslag att ta fram och genomföra en nationell hälsofrämjande strategi i syfte att stärka det hälsofrämjande arbetet. antog regeringens förslag om en utvecklad folkhälsopolitik (prop. 2018/19:249). I propositionen En god och jämlik hälsa presenterar regeringen en långsiktigt hållbar politik för det hälsofrämjande och förebyggande arbetet. Folkhälsopolitiken utgår från hälsans bestämningsfaktorer. Dessa omfattar de livsvillkor, miljöer, produkter och levnadsvanor som har störst påverkan på människors hälsa. Insatser som omfattar hela befolkningen, såsom rökfria utemiljöer, bidrar till att skapa samhälleliga förutsättningar för en god hälsa för alla. I propositionen presenterar regeringen åtta målområden som ingår i en samlad mål- och uppföljningsstruktur. De första sju målområdena omfattar de områden som är särskilt avgörande för en jämlik hälsa. Det åttonde och sista målområdet omfattar en hälsofrämjande hälso- och sjukvård. Detta målområde markerar att hälso- och sjukvårdens verksamhet bör bli bättre på att möta de skillnader som finns mellan olika sociala grupper vad gäller insjuknande, behandling och konsekvenser av sjukdom och ohälsa. Att sätta fokus på hälsans bestämningsfaktorer är framför allt ett sätt att betona att olika samhällssektorer påverkar människors hälsa. Folkhälsopolitikens sektorsövergripande perspektiv innebär att resultat inte uppnås enbart genom verksamhet i ett politikområde, utan resultat uppnås genom att hälsoperspektivet integreras i och utgör en del av andra sektorer och politikområden. har i uppdrag att utveckla en stödstruktur för det statliga folkhälsoarbetet som möjliggör systematiska och samordnade insatser. Myndigheten ska , redovisa en samlad strategi för hur detta arbete ska ske. Vidare ska myndigheten utreda och föreslå hur respektive målområde kan följas upp på nationell, regional och lokal nivå. Strategin syftar till ett samordnat, sektorsövergripande arbete i syfte att främja en jämlik hälsa i befolkningen.
frs · H712219 · 2019-11-06 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:219 av (M) Migränvård har frågat mig när jag avser att se till att det tas fram nationella riktlinjer för migränvården i och att det sker regelbunden uppföljning av denna vård. Precis som frågeställaren skriver drabbar migrän många människor och förorsakar stort lidande. En bra och kunskapsbaserad vård har stor betydelse och kan bidra till en tryggare och friare vardag. När det gäller kunskapsstyrningen är regionerna i färd med att bygga upp sin nya kunskapsstyrningsstruktur. Målsättningen är att se till att ny och relevant kunskap kommer alla patienter till del. Regeringen ser positivt på och stödjer regionerna i detta arbete, och samverkar med den framväxande strukturen. För tillfället inventeras där vilka kunskapsluckor och behov som finns inom hälso- och sjukvården. Det pågår därmed redan en omfattande process med att identifiera områden där det saknas relevanta kunskapsstöd som bidrar till en regelbunden uppföljning och mer jämlik vård. En nyckelfaktor är tillgången på kompetens. Regeringen har beslutat att inrätta ett nationellt vårdkompetensråd för att stärka och samordna arbetet med kompetensförsörjning i hela landet. I sammanhanget kan nämnas att i sin budgetmotion föreslår att anslaget till , den myndighet som tar fram nationella riktlinjer, ska sänkas med 2020. Det är sammanfattningsvis viktigt att arbetet med eventuellt nya nationella riktlinjer och andra kunskapsunderlag analyseras och tas fram av relevanta myndigheter i samverkan med huvudmännen och deras nya kunskapsstyrningsstruktur. Det ger bäst utväxling för patienter.
frs · H712224 · 2019-11-06 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:224 av (L) Statens tystnad om materialbrist i sjukvården har frågat mig vilka åtgärder jag vidtar för att säkerställa tillgången på sjukvårdsmaterial. Som jag tidigare uttryckt ser jag mycket allvarligt på de problem med materialbrist som drabbat flera landsting. Jag följer självfallet utvecklingen noggrant och får information från berörda myndigheter. har en samordnande roll, tar fram lägesbedömningar och anordnar samverkans-konferenser. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) stödjer och följer också händelseutvecklingen för att tidigt upptäcka konsekvenser inom andra sektorer. Inspektionen för vård och omsorg () har inlett ett tillsynsärende. Enligt hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) ansvarar landstingen för att befolkningen ska erbjudas en god vård. I detta ansvar ligger bland annat att hälso- och sjukvården har tillgång till de läkemedel, medicintekniska pro-dukter och övrig sjukvårdsmateriel som behövs för det ändamålet. En rimlig slutsats av det som hänt är att landstingen bör se över hur upphandlingarna genomförs och vilka krav som ställs. Det finns också skäl för landstingen att överväga behovet av utökad lagerhållning för vårdens behov. Landstingen och leverantören måste naturligtvis först och främst hantera de problem som har uppkommit så att en patientsäker vård av normal omfattning kan bedri-vas, men man behöver också tillsammans med de myndigheter som har an-svar för tillsyn och krishantering analysera orsakerna till problemen och hur liknande situationer kan förhindras . Regeringen tillsatte en utredning som ska se över hälso- och sjukvårdens beredskap och förmåga inför och vid allvarliga händelser i fredstid och höjd beredskap, och lämna förslag på hur hälso- och sjukvår-dens förmåga långsiktigt bör utvecklas. I översynen ingår bl.a. att se över nuvarande ordning för att säkerställa att det finns tillgång till läkemedel och annan hälso- och sjukvårdsmateriel i dessa situationer. Regeringen kommer att ge utredningen tilläggsdirektiv för att utredningen även ska kunna se över hur man kan förebygga och hantera bristsituationer som uppstår trots att det inte finns någon yttre påverkan i form av någon annan allvarlig händelse.
frs · H712228 · 2019-11-05 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:228 av (SD) Elbristen har frågat mig när de svenska företagen kan förvänta sig att bristen på el åtgärdas. På en övergripande, nationell nivå har ingen elbrist. har varit en stor nettoexportör av el i rad och mycket pekar på att så kommer att vara fallet även . Däremot kan vi se utmaningar kopplade till tilltagande risk för lokal brist på el, där elnäten sätter gränsen för hur mycket elförbrukning som kan anslutas. ska ha en säker elförsörjning såväl nationellt som regionalt och lokalt. Jag ser framför mig att det krävs flera olika lösningar på de lokala utmaningarna och regeringen har därför beslutat om två uppdrag om att analysera och föreslå åtgärder avseende den rådande kapacitetsbristen i elnäten dels till , dels till länsstyrelserna i , , och . I uppdrag ingår att analysera eventuella förbättringsåtgärder både avseende den reglerade respektive den konkurrensutsatta delen av elmarknaden. Jag vill också understryka att nätägarna, på alla tre nivåer, har ansvar för att bygga och driva nätet på ett effektivt och fungerande sätt. är det naturligt att det inte alltid finns nätkapacitet tillgänglig när stora elförbrukare eller elproducenter vill ansluta på en specifik plats. Ett sådant överdimensionerat elnät skulle innebära stora kostnader för konsumenter och industri. är förstärkningar av elnäten viktiga delar av lösningen på problem med kapacitetsbrist, vilket tar tid. betänkande syftar bland annat till att förkorta handläggningstiderna hos såväl nätföretag som myndigheter. Jag ser positivt på många av förslagen, men regeringen måste givetvis invänta remissinstansernas utlåtanden innan det går att säga säkert vad som är lämpligt att ta vidare.
frs · H712231 · 2019-11-06 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:231 av (M) Köer i vården har frågat mig vilka ytterligare nationella åtgärder jag avser att vidta för att minska vårdköerna i specialistvården i allmänhet och köerna i cancervården i synnerhet. ligger i världstoppen när det gäller medicinska resultat men mer behöver göras för att korta väntetiderna. Landstingen ansvarar för att patienter erbjuds vård i enlighet med vårdgarantin. Regeringen stödjer dock landstingen i arbetet med att korta väntetiderna eftersom förbättrad tillgänglighet är en prioriterad fråga för regeringen. har vi infört en uppdaterad kömiljard och avsätter vi i samma syfte. När det gäller cancervården är den enskilt viktigaste åtgärden för en mer jämlik och tillgänglig vård de standardiserade vårdförloppen (SVF). har regeringen stöttat införandet av 31 SVF i cancervården som täcker av alla cancerdiagnoser. Regeringen öronmärker för att stärka cancervården och avser att strategiskt utveckla, uppdatera och intensifiera insatserna för att korta väntetiderna. Vidare har regeringen beslutat att inrätta ett nationellt vårdkompetensråd för att stärka arbetet med kompetensförsörjningen. Tillräckligt med utbildad personal är en nyckelfaktor för att göra vården mer tillgänglig.
frs · H712237 · 2019-11-08 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:237 av (M) Plastskatten och metallåtervinning inom gruvindustrin har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att underlätta för de återvinningsanläggningar inom metallåtervinningen som drabbas hårt av den nya skatten. Inledningsvis vill jag förtydliga att regeringen inte har beslutat om en generell plastskatt som hävdar. Vad jag tror att menar är den avfallsförbränningsskatt som regeringen beslutade att föreslå och som ska börja gälla . Metallåtervinningsanläggningar är i allmänhet inte klassade som avfallsförbränningsanläggningar eller samförbränningsanläggningar och bör därför inte träffas av skatten. Vissa återvinningsprocesser kan också undantas skatt, under förutsättning att syftet är produktion av material där avfallsförbränning ingår i produktionen av materialet och då materialet innehåller avfallet eller dess restprodukter. Regeringen avser dock att återkomma till med ett uppdrag att utvärdera skattens effekter och då bör effekterna på materialåtervinningen analyseras samt hur eventuella negativa effekter för materialåtervinningsindustrin kan undvikas. Regeringen avser därför inte att vidta ytterligare åtgärder mot bakgrund av frågan.
frs · H712238 · 2019-11-05 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:238 av (M) Tillförlitligheten i regeringens uttalanden har frågat finansministern vad hon avser att göra för att hantera situationen med kommunerna i så att de kan klara av sina åtaganden , nu när försörjningsstöden ökar kraftigt i . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Det ekonomiska läget är ansträngt i många av landets kommuner. Behovet av att stärka förutsättningarna för kommunsektorn att hantera välfärdsuppdraget är därför stort, såväl i som i andra delar av . Välfärden ska värnas och stärkas, vilket kräver en kombination av åtgärder. Staten och kommunerna har ett gemensamt ansvar. Staten ska ge goda förutsättningar för det arbete som behövs. Kommunerna behöver därtill fortsätta sitt arbete med att anpassa och utveckla verksamheten för att nå kravet på en hållbar ekonomi. Regeringen prioriterar välfärden. Under förra mandatperioden gjordes historiska satsningar och har regeringen aviserat att välfärden fortsatt ska stärkas. I budgetpropositionen föreslås t.ex. att betydande tillskott tillförs kommunerna genom ökningen av de generella statsbidragen med . Regeringen ska säkra en stabil finansiering av välfärden. Kommunernas största inkomst är skatteintäkterna vilket gör satsningar på jobb och sysselsättning till en mycket viktig komponent för att värna välfärden. Den stigande efterfrågan på kommunala välfärdstjänster behöver mötas på ett kostnadseffektivt sätt genom bl.a. nya och förbättrade arbetssätt samt ett innovativt nyttjande av teknik och digitala tjänster. Det kommer att krävas prioriteringar så att mer resurser går till välfärden kommande år som det är viktigt att de existerande medlen används på ett effektivt sätt. Regeringen avser att fortsätta föra en politik som stärker välfärden och följer noga utvecklingen av ekonomin i kommunerna.
frs · H712244 · 2019-11-06 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:244 av (M) Screeningmetoder inom svensk bröstcancervård har frågat mig vad jag avser göra för att vi ska få bättre nationella riktlinjer för att förbättra screeningmetoderna i bröstcancervården. har ett pågående arbete där myndigheten följer upp nationella riktlinjer genom att ta fram målnivåer och utvärderingar inom bland annat bröstcancer. Utvärderingarna fungerar som ett stöd för prioriteringar och beslut samt ger vägledning om vilka områden inom hälso- och sjukvården som behöver förbättras. publicerade en rapport om framtidens cancerscreening i vilken frågan om individanpassad screening lyfts. när detta underlag finns på plats så finns också bättre möjligheter att gå vidare med att se över vilka nationella riktlinjer inom området som behöver uppdateras. Regeringen följer detta arbete noga.
frs · H712245 · 2019-11-05 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:245 av (M) Fusionskraft har frågat mig om jag ämnar vidta några åtgärder eller ta några initiativ för att också ska vara en del i utvecklingen av fusionskraft. konstaterar att fusion har många möjliga fördelar jämfört med dagens kärnkraft. Fusionskraft befinner sig dock ännu på utvecklingsstadiet och det finns inga kommersiella fusionskraftsanläggningar . En av de största utvecklingsinsatserna sker inom projektet och en forskningsanläggning är under uppförande i södra . Experiment i anläggningen beräknas kunna starta . ITER syftar till att demonstrera de vetenskapliga och tekniska möjligheterna med fusion. Ytterligare utvecklingssteg behövs för att ta tekniken vidare. I förhållande till de omedelbara klimatutmaningar vi står inför hinner fusionskraft alltså inte erbjuda någon lösning, medan forskning, utveckling och innovation kring förnybara energislag, energieffektivisering och smarta nät har potential att leverera på en närmre tidshorisont. En av de parter som driver projektet är EU och på det sättet deltar även i arbetet. Jag ämnar inte vidta några åtgärder eller ta några initiativ kring svensk forskning och fusion. Jag konstaterar dock att regeringen tidigare mandatperioder presenterat en forskningspolitisk proposition och en proposition om riktlinjer för forskning och innovation på energiområdet. Diskussion om inriktning och omfattning av de svenska forskningsinsatserna borde kunna fokuseras till ett sådant tillfälle.