ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H612414 · 2019-03-27 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:414 av (M) Fri kultur har frågat mig på vilket sätt jag anser att politisk styrning bidrar till kulturen som en dynamisk och obunden kraft. De nationella kulturpolitiska målen slår fast att kulturen ska vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft med yttrandefriheten som grund. Kulturens frihet är således fundamental inom kulturpolitiken. En viktig princip för att säkra kulturens frihet är den om armlängds avstånd. Den innebär att politiker inte ska lägga sig i sådant som beslut om konstnärligt innehåll eller vilka vetenskapliga perspektiv som används i arbetet på kulturarvsinstitutionerna. De nationella kulturpolitiska målen slår också fast att alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet. Kulturpolitiken har därmed till uppgift att uppnå detta. Vi kan konstatera att skillnaderna mellan olika gruppers kulturdeltagande och tillgång till kultur är stora. Därför behövs ibland också riktade insatser – till exempel mot – för att nå fler som inte tar del av kultur. Jag värnar om kulturens frihet. Politiker ska varken styra konstnärligt innehåll eller vilken historiesyn som ska gälla på våra kulturarvsinstitutioner. De kulturpolitiska insatserna ska bidra till att skapa förutsättningar för att uppnå de nationella kulturpolitiska målen i sin helhet, och därmed låta kulturen vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft med yttrandefriheten som grund.
frs · H612415 · 2019-03-26 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:415 av (M) Säkerhet på biogasbussar har frågat arbetsmarknadsministern vilka åtgärder som hon avser att vidta för att en liknande gasexplosion och arbetsplatsolycka inte inträffar. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Olyckan som inträffade , då en biogasdriven buss körde in i en skyddsbarriär vid Klaratunnelns södra infart i och började brinna, var en mycket ovanlig och mycket allvarlig händelse. Med anledning av olyckan kallade jag berörda myndigheter och aktörer till ett möte för en lägesbedömning där myndigheterna fick redovisa sitt pågående arbete och också branschen och kommunerna fick redovisa hur de arbetar med säkerheten. Det finns ungefär 2 500 gasbussar i och väldigt många fler i . Bedömningen är att gasbussar fungerar säkert men olyckan föranleder en översyn av säkerhetsrutiner och en bedömning av om det behövs nya regler för exempelvis konstruktion av bussar eller gastankar för att förhindra att något liknande uppstår. Tekniska krav på fordon, inklusive gasfordon, regleras i stor utsträckning inom FN och EU. Transportstyrelsen deltar aktivt i arbetet inom FN:s ekonomiska kommitté för (UNECE) där tekniska krav rörande motorfordon som använder komprimerad naturgas (CNG) och/eller flytande naturgas (LNG) i framdrivningssystemet regleras. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) har ett utvecklingsarbete som syftar till att ta fram kvalitetssäkrade metoder för räddningstjänstpersonal vid olyckor eller händelser där fordon med alternativa drivmedel är inblandade. Myndigheten arbetar nu med att ta fram en samlad vägledning för säkra räddningsinsatser vid olyckor med fordon med alternativa drivmedel och en utvecklad utbildning för räddningstjänstpersonal inom området. Jag kommer noggrant att följa det säkerhetsarbete som såväl myndigheter som bransch nu genomför och är beredd att ta ytterligare initiativ om så behövs. Säkerheten måste komma först.
frs · H612416 · 2019-03-27 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:416 av (SD) Nekad ersättning för skada i jobbet har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att svårt skadade inte ska löpa risk att utförsäkras. Vi ska ha en sjukförsäkring vi kan lita på. Den ska ge ekonomisk trygghet och ett stöd åter i hälsa och arbete. Regeringen avskaffade 2016 den bortre parentesen i sjukförsäkringen, som den var i kraft utförsäkrade närmare 100 000 personer – oavsett individens hälsa eller arbetsförmåga. Det var en politik som gjorde sjuka fattiga och ökade otryggheten i vårt samhälle. Jag är stolt över att vi fick ett slut på det. stannar inte utmaningarna inom sjukförsäkringen vid borttagandet av den bortre parentesen. Jag kan, som frågeställaren mycket väl känner till, som minister inte uttala mig om handläggning av enskilda försäkringsärenden. har vi sett hur tillämpning har gjort konsekvenserna av den nuvarande lagstiftningen tydliga, och vad det innebär för människor som inte får det stöd de efterfrågar. har ett bredare ansvar än att besluta om och betala ut ersättning, det har regeringen gett flera uppdrag om för att förstärka under den förra mandatperioden. Det handlar om uppdrag om såväl stöd till individen som samverkan med andra aktörer, genom bland annat Nolltoleransuppdrag till och Arbetsförmedlingen för att ingen ska falla mellan stolarna och ett Dialoguppdrag för att och hälso- och sjukvården ska få till en bättre samverkan. När myndigheter och aktörer inte kan samarbeta är det ytterst individen som får betala priset. Så kan vi inte ha det. Vi behöver också se över regelverket, för att det ska ge det stöd man behöver i en tuff situation. Därför har regeringen tillsatt en särskild utredare som ska se över viktiga delar av sjukförsäkringen. Utredaren ska bland annat se över just kriterierna särskilda skäl och normalt förekommande arbete, som hänger ihop med den prövning som frågeställaren hänvisar till. Det handlar om att möta den oro som uttryckts om bedömning av enskildas arbetsförmåga. Det är en människa som blir sjuk och en människa som ska bli frisk igen. Det måste stå i centrum. Individens resa genom sjukförsäkringen behöver ses över, så att individen på allvar hamnar i centrum. Regelverk ska också ge trygghet och ett gott stöd tillbaka till hälsa och arbete. Därför har regeringen tillsatt en nationell samordnare som ska främja en väl fungerande sjukskrivningsprocess. Samordnaren ska ha individens och samhällets bästa för ögonen. Regeringen bedriver ett brett arbete för ökad trygghet. Den som drabbas av ohälsa ska kunna lita på att få ett gott stöd åter till hälsa och arbete.
frs · H612417 · 2019-03-27 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:417 av (C) Obligatoriska samtal har frågat mig om jag och regeringen ämnar vidta åtgärder med anledning av vårdnadsutredningens förslag om obligatoriska samtal före rätt att väcka talan i domstol och när de i så fall ska vidtas. Det är angeläget att reglerna om vårdnad, boende och umgänge är utformade för att säkerställa barnets bästa och för att minska den risk för att barnet kommer till skada som långvariga konflikter innebär. I de flesta fall är det bäst för barnet att föräldrarna kommer överens i frågor som rör barnet. Det är därför viktigt att föräldrar erbjuds goda förutsättningar att nå samförståndslösningar. Föräldrar kan få hjälp med att nå en samförståndslösning bl.a. inom ramen för de kommunala samarbetssamtalen. Det finns också en möjlighet för domstolen att låta en medlare försöka få föräldrarna att komma överens. Frågan om föräldrars möjligheter att nå en samförståndslösning i mål om vårdnad, boende och umgänge har utretts av vårdnadsutredning. Utredningen gör bedömningen att det finns utrymme för förbättring och lämnar bl.a. det förslag som nämner i sin fråga. Utredningens betänkande bereds i . Betänkandet är omfattande och många remissinstanser har yttrat sig. Frågan är dock viktig för regeringen och vi avser att återkomma.
frs · H612418 · 2019-03-27 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:418 av (KD) Anmälningar mot lärare (KD) har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att komma till rätta med det problem som lärare nu ger uttryck för med anledning av det eskalerande antalet anmälningar. Denna fråga och liknande har varit föremål för interpellationer och debatter i kammaren tidigare. Mina besked har varit och är entydiga. Lärare ska känna att de har hela samhällets stöd när det gäller att upprätthålla en trygg skolmiljö. Då behöver såväl rektor och huvudman som politiken ge lärarna det stödet. Läraren ska vara den som bestämmer i klassrummet och har tydliga befogenheter att vidta disciplinära åtgärder, som att visa ut elever ur klassrummet. Utbildningen i skolan ska enligt skollagen (2010:800) utformas så att alla elever tillförsäkras en skolmiljö som präglas av trygghet och studiero. träder också ändringar i läroplanen för bl.a. i kraft som tydliggör rektorns särskilda ansvar för detta. Även elevernas ansvar för att visa respekt för skolans personal och andra elever markeras med dessa läroplansändringar. I arbetet med att säkra studieron i alla undervisningslokaler ingår att ta fram en nationell plan för studiero och trygghet i skolan, se över de möjligheter som finns för disciplinära befogenheter och säkerställa ett fungerande regelverk för hur man kan upprätthålla ordning och reda i skolan. Elever som hotat eller utsatt andra för våld ska lättare kunna stängas av eller omplaceras. De disciplinära åtgärder som regleras i skollagen ska kunna användas av lärare och rektor. Det är orimligt om lärare får kritik för att de utför sina arbetsuppgifter i enlighet med skollagen. Lärarna ska alltid kunna utföra sitt arbete med trygghet i sin yrkesutövning och med stöd från rektor och skolhuvudman. Som jag har framfört i kammaren ser regeringen och jag fram mot att tillsammans med och Liberalerna verka för att lärare och rektorer kan upprätthålla trygghet på alla skolor och studiero i alla klassrum.
frs · H612419 · 2019-03-27 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:419 av i (SD) Undantag för spel på kredit har frågat mig vilka värden i undantaget från förbud mot spel på kredit jag kan se som väger tyngre än riskerna och nackdelarna med detsamma ur exempelvis ett folkhälsoperspektiv. Det är inte tillåtet för ett spelföretag att erbjuda eller lämna kredit för insatser i spel. När det gäller s.k. prenumerationslotterier, dvs. lotter , ska dock Spelinspektionen kunna medge undantag från förbudet om lotteriet tillhandahålls för ett allmännyttigt ändamål, krediten avser köp av sådana lotter och det sammanlagda kreditbeloppet uppgår till högst 1/40 prisbasbelopp (). Risken för upprepat och oplanerat spelande har i dessa fall bedömts som i det närmaste utesluten. Bestämmelsen i spellagen (2018:1138) förhindrar skuldsättning utan att drabba de ideella organisationernas möjligheter till fortsatt finansiering av sina verksamheter.
frs · H612420 · 2019-03-27 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:420 av (S) Domen mot i , fråga 2018/19:421 av (L) Stöd till de iranska människorättsaktivisterna och fråga 2018/19:422 av (S) Mänskliga rättigheter i , och har frågat mig om hur regeringen agerar med anledning av domen mot människorättsjuristen och situationen för dömda kvinnor och människorättsaktivister i . har också frågat mig om vad regeringen gör för fackliga aktivister som och . Jag väljer att besvara frågorna i ett sammanhang. Domen mot är mycket bekymmersam. UD har tagit upp fallet under samtal med seniora iranska företrädare på hög nivå samt med ambassadör, omgående efter att domen blev känd. Jag har också offentligt tydliggjort att jag står bakom EU:s uttalande i frågan. EU förväntar sig en omedelbar översyn av dom, samt att säkerställer skyddet för hennes rätt att överklaga domen. Situationen för de mänskliga rättigheterna i är fortsatt mycket dålig. position vad gäller respekten för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer är tydlig. Vi kräver fortsatt att respekterar mänskliga rättigheter. Utöver bilaterala kontakter arbetar vi systematiskt och löpande med dessa frågor i FN och genom EU i kontakter med iranska företrädare - så även beträffande enskilda ärenden. Mänskliga rättigheter tas alltid upp i våra möten med . Diskriminering av flickor och kvinnor är exempel på frågor som regelbundet lyfts. Att skydda, främja och stödja ett brett spektrum av människorättsförsvarare är en annan tydlig prioritering i svensk utrikespolitik. Situationen för människorättsförsvarare i fortsätter att försämras, en utveckling finner oacceptabel. Fängslandet av fackliga aktivister och den behandling de utsätts för under fångenskap är mycket oroväckande. Yttrandefriheten och förenings- och församlingsfriheten måste respekteras. Detta tas bland annat upp i UD:s rapport om mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer i som publicerades . Vi lyfter frågan om fackliga rättigheter regelbundet med , senast i möte med iranska företrädare. Användningen av tortyr och det omfattande tillämpandet av dödsstraff i är alarmerande.
frs · H612421 · 2019-03-27 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:420 av (S) Domen mot i , fråga 2018/19:421 av (L) Stöd till de iranska människorättsaktivisterna och fråga 2018/19:422 av (S) Mänskliga rättigheter i , och har frågat mig om hur regeringen agerar med anledning av domen mot människorättsjuristen och situationen för dömda kvinnor och människorättsaktivister i . har också frågat mig om vad regeringen gör för fackliga aktivister som och . Jag väljer att besvara frågorna i ett sammanhang. Domen mot är mycket bekymmersam. UD har tagit upp fallet under samtal med seniora iranska företrädare på hög nivå samt med ambassadör, omgående efter att domen blev känd. Jag har också offentligt tydliggjort att jag står bakom EU:s uttalande i frågan. EU förväntar sig en omedelbar översyn av dom, samt att säkerställer skyddet för hennes rätt att överklaga domen. Situationen för de mänskliga rättigheterna i är fortsatt mycket dålig. position vad gäller respekten för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer är tydlig. Vi kräver fortsatt att respekterar mänskliga rättigheter. Utöver bilaterala kontakter arbetar vi systematiskt och löpande med dessa frågor i FN och genom EU i kontakter med iranska företrädare - så även beträffande enskilda ärenden. Mänskliga rättigheter tas alltid upp i våra möten med . Diskriminering av flickor och kvinnor är exempel på frågor som regelbundet lyfts. Att skydda, främja och stödja ett brett spektrum av människorättsförsvarare är en annan tydlig prioritering i svensk utrikespolitik. Situationen för människorättsförsvarare i fortsätter att försämras, en utveckling finner oacceptabel. Fängslandet av fackliga aktivister och den behandling de utsätts för under fångenskap är mycket oroväckande. Yttrandefriheten och förenings- och församlingsfriheten måste respekteras. Detta tas bland annat upp i UD:s rapport om mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer i som publicerades . Vi lyfter frågan om fackliga rättigheter regelbundet med , senast i möte med iranska företrädare. Användningen av tortyr och det omfattande tillämpandet av dödsstraff i är alarmerande.
frs · H612422 · 2019-03-27 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:420 av (S) Domen mot i , fråga 2018/19:421 av (L) Stöd till de iranska människorättsaktivisterna och fråga 2018/19:422 av (S) Mänskliga rättigheter i , och har frågat mig om hur regeringen agerar med anledning av domen mot människorättsjuristen och situationen för dömda kvinnor och människorättsaktivister i . har också frågat mig om vad regeringen gör för fackliga aktivister som och . Jag väljer att besvara frågorna i ett sammanhang. Domen mot är mycket bekymmersam. UD har tagit upp fallet under samtal med seniora iranska företrädare på hög nivå samt med ambassadör, omgående efter att domen blev känd. Jag har också offentligt tydliggjort att jag står bakom EU:s uttalande i frågan. EU förväntar sig en omedelbar översyn av dom, samt att säkerställer skyddet för hennes rätt att överklaga domen. Situationen för de mänskliga rättigheterna i är fortsatt mycket dålig. position vad gäller respekten för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer är tydlig. Vi kräver fortsatt att respekterar mänskliga rättigheter. Utöver bilaterala kontakter arbetar vi systematiskt och löpande med dessa frågor i FN och genom EU i kontakter med iranska företrädare - så även beträffande enskilda ärenden. Mänskliga rättigheter tas alltid upp i våra möten med . Diskriminering av flickor och kvinnor är exempel på frågor som regelbundet lyfts. Att skydda, främja och stödja ett brett spektrum av människorättsförsvarare är en annan tydlig prioritering i svensk utrikespolitik. Situationen för människorättsförsvarare i fortsätter att försämras, en utveckling finner oacceptabel. Fängslandet av fackliga aktivister och den behandling de utsätts för under fångenskap är mycket oroväckande. Yttrandefriheten och förenings- och församlingsfriheten måste respekteras. Detta tas bland annat upp i UD:s rapport om mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer i som publicerades . Vi lyfter frågan om fackliga rättigheter regelbundet med , senast i möte med iranska företrädare. Användningen av tortyr och det omfattande tillämpandet av dödsstraff i är alarmerande.
frs · H612423 · 2019-03-27 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:423 av (V) Tillgång till bank-id har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att bankerna inte ska neka tillgång till bank-id. Som Finansmarknadsminister ansvarar jag för banklagstiftningen. Den lagstiftningen ger bl.a. alla som är lagligen bosatta inom EES-området rätt att öppna ett betalkonto med grundläggande funktioner hos en bank som erbjuder detta till andra konsumenter. Det innebär att en sådan bank inte får vägra någon att öppna ett konto och få tillgång till dessa tjänster, bland annat internetbank, med undantag för de krav som följer av penningtvättsregelverket. Det regelverket ställer stora krav på kundkännedom. Om banken inte får tillräcklig kundkännedom får banken inte upprätta en affärsrelation. I sitt utbud av tjänster erbjuder tio banker BankID till kunder med svenskt personnummer. Denna e-legitimation kan bl.a. användas för att få åtkomst till internetbank. Det finns dock andra sätt att få tillgång till internetbankstjänster, t.ex. med inloggningsdoser. Att utfärda BankID är således ingen förutsättning för att den enskilda banken ska följa gällande lagstiftning. Frågan om vilken e-legitimation som enskilda myndigheter accepterar för tillgång till digitala tjänster faller utanför finansmarknadsregleringen.
frs · H612424 · 2019-03-27 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:424 av (V) Ordningsvakter med kopplingar till nazistiska organisationer har frågat mig vilka åtgärder som jag avser att vidta med anledning av att ett betydande antal ordningsvakter visat sig ha kopplingar till nazistiska organisationer. Ordningsvaktens huvuduppgift är att medverka till att upprätthålla allmän ordning. Ordningsvakter ska vara ett komplement till polisen som har det primära ansvaret för att upprätthålla den allmänna ordningen. Det är som utbildar och förordnar ordningsvakter. Om det finns särskilda skäl får utbildningen bedrivas av någon som har fått tillstånd av . För att förordnas som ordningsvakt krävs att personen genomgår föreskriven utbildning och att personen med hänsyn till laglydnad och övriga omständigheter är lämplig. Av föreskrifter och allmänna råd om ordningsvakter framgår att man vid prövningen hämtar in uppgifter från misstanke- och belastningsregister. När det gäller lämplighetsprövningen kan även bl.a. beaktas personliga egenskaper och mognad eller om det framkommit någon annan omständighet som har betydelse vid bedömningen av om sökanden kommer att utföra arbetsuppgifterna på ett godtagbart sätt. prövar även löpande en ordningsvakts lämplighet för uppdraget. Om upptäcker att en ordningsvakt har brutit mot kravet på laglydnad och lämplighet får myndigheten återkalla ordningsvaktsförordnandet. har inkommit med en hemställan till om att det bör göras en översyn av regelverket om ordningsvakter. uppfattning är att dessa författningar behöver moderniseras, bl.a. på grund av den utökade användningen av ordningsvakter. Ordningsvakter är en viktig del i trygghetsskapandet och det är av yttersta vikt att allmänheten har förtroende för ordningsvakter. Jag delar uppfattning att regelverket om ordningsvakter är föråldrat och det är viktigt att det nu görs en bred översyn så att vi kan se vilka behov som finns och hur de kan tillgodoses. Regeringen kommer därför att tillsätta en utredning för att se över regelverket om ordningsvakter. En sådan utredning kan bl.a. behöva titta på frågor som rör arbetsuppgifter, befogenheter och utbildning.
frs · H612426 · 2019-03-27 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:426 av (M) Målsättningen om antalet polisanställda 2024 har frågat om jag är beredd att fullfölja den särskilda satsningen på polisens löner och införa den betalda polisutbildningen. I betänkande (bet. 2018/19:JuU1) anges att den närmare fördelningen av de tillförda medlen, , ska beslutas av myndigheten i samråd med berörda parter. Delegeringen av anställdas arbetsvillkor inom staten är långtgående och det har rått enighet om denna princip . Som säkert har konstaterat har och gemensamt presenterat hur man avser att ta omhand den satsning som ställde sig bakom . Ett pressmeddelande om detta lades ut av . Detta innebär att satsningen nu genomförs och att den kommer att hanteras inom ramen för den ordinarie lönebildningsprocessen. Det är viktigt att polisanställda har goda arbetsvillkor. Det gör myndigheten till en attraktiv arbetsgivare och bidrar till att myndigheten kan anställa 10 000 fler till 2024. fick därför i uppdrag att redovisa sitt arbete för att göra polisyrket mer attraktivt och förbättra villkoren. Regeringen är fast besluten om att fullfölja den stora resurssatsningen på och utvecklingen av och jag kommer givetvis att med kraft fortsätta att driva frågan om kompetensförsörjning.
frs · H612427 · 2019-03-27 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:427 av (M) Skärpta straff för våldtäkt har frågat mig hur långt arbetet har kommit med att utreda skärpta straff för våldtäkt av normalgraden och när en proposition väntas kunna läggas fram i . Sexualbrotten tillhör de allvarligaste brotten och frågan har högsta prioritet för regeringen. Regeringen har sjösatt den stora sexualbrottsreformen byggd på frivillighet som på flera sätt innebär en skärpt syn på sexualbrott. Bland annat har minimistraffet för grov våldtäkt och grov våldtäkt mot barn höjts från fängelse till fängelse . Det har även införts ett särskilt oaktsamhetsansvar för vissa allvarliga sexualbrott. Dessutom innebär den nya sexualbrottslagstiftningen straffskärpningar också på så sätt att fler gärningar kommer att kunna bedömas som våldtäkt än tidigare eftersom tillämpningsområdet för brottet utökats. För att det ska ske en verklig förändring måste lagstiftningen få genomslag i hela samhället. Därför har regeringen gett i uppdrag att ta fram informations- och utbildningsinsatser på sexualbrottsområdet riktade till i huvudsak ungdomar men även till de vuxna som möter ungdomar i vardagen. Det behövs dock ytterligare åtgärder för att stärka lagstiftningen när det gäller sexualbrotten. Jag kommer därför att ge en utredare i uppdrag att överväga bl.a. ett höjt straffminimum för våldtäkt av normalgraden. Efter sedvanlig beredning kommer jag att återkomma till med förslag.
frs · H612428 · 2019-03-26 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:428 av (SD) Diarieföring av besök i har frågat mig varför den tidigare bostadsministern besök i den 23–inte har diarieförts samt vilka åtgärder jag och regeringen vidtagit för att detta inte ska inträffa igen. Enligt uppgifter befann sig statsrådet i och i . har inte planerat eller betalat för någon resa för till .
frs · H612429 · 2019-03-27 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:429 av (V) Kontanter som betalningsmedel hos statliga myndigheter har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att statliga myndigheter ska ta emot kontanter som betalningsmedel. Som Finansmarknadsminister är jag ansvarig för lagen (1988:1385) om riksbank. Regeringen tillsatte 2016, efter ett tillkännagivande från , en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppdrag att se över riksbankslagen. Kommittén ska bl.a. överväga innebörden av monopol på att ge ut sedlar och mynt utifrån det faktum att efterfrågan på kontanter har minskat och att kontanter har ersatts av framför allt olika former av elektroniska transaktioner. Kommittén ska redovisa sina förslag .