ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H71143 · 2019-09-24 00:00:00 — Fråga 2019/20:43 Konsekvens av felaktig behandling och statens ansvar av (SD) till Socialminister (S) För sedan skadades en yrkesförare allvarligt i samband med en fallolycka. I fallet ådrog sig personen svåra skador såsom spräckt skalle och en stor inre blödning i hjärnan. Skador som naturligtvis ska behandlas och följas upp. Läkaren på vårdavdelningen vid ett mindre sjukhus satte in en medicin som är avsedd för behandling av epilepsi, detta trots att ingen utredning utförts avseende den diagnosen. För en yrkesförare med högre behörigheter får en sådan felbehandling katastrofala följder då det innebär att de högre körkortsbehörigheterna återkallas av Transportstyrelsen. Enligt Transportstyrelsens tolkning av regelverket är medicinering för epilepsi grund för en så drastisk åtgärd. Därför är det av yttersta vikt att medicinering för epilepsi används restriktivt när det är fråga om yrkesförare. Naturligtvis ska nödvändig medicinsk behandling sättas in för att behandla en skada, men att använda en medicin slentrianmässigt kan inte accepteras. Behandling för epilepsi när man inte lider av den diagnosen får dramatiska konsekvenser för en yrkesförare och ödelägger en yrkeskarriär . Den aktuella personen besökte sin läkare på neurologen vid och tog då upp den situation han försatts i. Läkaren på neurologen blev arg när denne förstod att personen blivit felaktigt behandlad av en medicin som inte var nödvändig för den skada som uppkom i samband med fallet. När det kan konstateras att en patient/yrkesförare blivit felaktigt behandlad av sjukvården får det inte stanna vid ett konstaterande att det blev fel. Yrkesföraren måste få upprättelse och det bör givetvis innebära att ett beslut om återkallande av de högre körkortsbehörigheterna upphävs. En behandling som saknar medicinsk grund, det vill säga, personen lider inte av diagnosen epilepsi, kan rimligen inte vara skäl nog att återkalla de högre behörigheterna. Härvidlag vilar ett stort ansvar på enskilda läkare och sjukvården i stort, att den enskilda människan inte drabbas av slentrianmässig behandling. Ett yrkesliv kan inte läggas i spillror utan att individen har ett rimligt skydd mot felaktiga beslut som berör körkortsinnehavet. Vid uppenbar felbehandling måste det finnas en möjlighet för körkortsmyndigheten att hantera ärendet utifrån det faktum att behandlingen är felaktig och att det medicinska tillståndet hos individen inte utgör ett hinder för innehav av de högre behörigheterna. Med anledning av det ovan beskrivna vill jag fråga socialminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att stärka skyddet för de yrkesförare som blivit felaktigt medicinerade för epilepsi?
fr · H71144 · 2019-09-24 00:00:00 — Fråga 2019/20:44 Medicinering med katastrofala följder av (SD) till Socialminister (S) För sedan skadades en yrkesförare allvarligt i samband med en fallolycka. I fallet ådrog sig personen svåra skador såsom spräckt skalle och en stor inre blödning i hjärnan. Skador som naturligtvis ska behandlas och följas upp. Läkaren på vårdavdelningen vid ett mindre sjukhus satte in en medicin som är avsedd för behandling av epilepsi, detta trots att ingen utredning utförts avseende den diagnosen. För en yrkesförare med högre behörigheter får en sådan felbehandling katastrofala följder då det innebär att de högre körkortsbehörigheterna återkallas av Transportstyrelsen. Enligt Transportstyrelsens tolkning av regelverket är medicinering för epilepsi grund för en så drastisk åtgärd. Därför är det av yttersta vikt att medicinering för epilepsi används restriktivt när det är fråga om yrkesförare. Naturligtvis ska nödvändig medicinsk behandling sättas in för att behandla en skada, men att använda en medicin slentrianmässigt kan inte accepteras. Behandling för epilepsi när man inte lider av den diagnosen får dramatiska konsekvenser för en yrkesförare och ödelägger en yrkeskarriär . Den aktuella personen besökte sin läkare på neurologen vid och tog då upp den situation han försatts i. Läkaren på neurologen blev arg när denne förstod att personen blivit felaktigt behandlad av en medicin som inte var nödvändig för den skada som uppkom i samband med fallet. Med anledning av det ovan beskrivna vill jag fråga socialminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att undvika den här typen av medicinsk felbehandling?
fr · H71145 · 2019-09-24 00:00:00 — Fråga 2019/20:45 Elevers möjligheter att utveckla sitt nationella minoritetsspråk av (C) till Utbildningsminister (S) , , överlämnade utredaren , professor vid , betänkandet Nationella minoritetsspråk i skolan – förbättrade förutsättningar till undervisning och revitalisering (SOU 2017:91) till regeringen. Språkbytesprocessen fortgår obönhörligen, och de nationella minoritetsspråken är hotade. vill fler ta tillbaka sitt språk och därför är frågan om elevers möjligheter att utveckla sitt nationella minoritetsspråk av så avgörande betydelse. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Tänker ministern ta några initiativ i linje med utredningsbetänkandet?
fr · H71146 · 2019-09-25 00:00:00 — Fråga 2019/20:46 Ett förvar i norra av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Det finns inte något förvar i norr om . Det ställer till stora problem för , som tvingas ombesörja långa transporter av personer utan rätt att vistas i och som har påträffats av polis. Det har länge funnits planer på ett nytt förvar i norra , men ett sådant förvar har inte blivit verklighet. Att döma av regeringens budgetproposition kommer det att dröja ytterligare innan ett nytt förvar i norra finns på plats. I budgetpropositionen står att medel föreslås för att ”bibehålla nuvarande kapacitet” vad gäller antalet förvarsplatser. Det kan inte tolkas på annat sätt än att regeringen inte har gett de ekonomiska förutsättningar som är nödvändiga för en ny förvarsverksamhet norr om . Min fråga till justitie- och migrationsminister är: När i tiden kommer ett nytt förvar i norra att finnas på plats?
fr · H71147 · 2019-09-25 00:00:00 — Fråga 2019/20:47 Helgavskiljning/husarrest för unga lagöverträdare av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Grova brott, såsom rån, grov misshandel med mera, begås av mycket unga personer. Våldet har blivit råare och hänsynslösare . När det gäller unga lagöverträdare 15–behövs nya påföljder. beslutade om ett tillkännagivande till regeringen om att återkomma med förslag om påföljden helgavskiljning (även kallad för husarrest) för unga lagöverträdare. Trots att det gått tillkännagivandet har regeringen inte återkommit med förslag gällande detta. Detta trots att ungdomsbrotten blivit grövre och grövre och att brottsoffer lider stor skada . presenterade regeringen listan över sina lagförslag det kommande halvåret. Helgavskiljning/husarrest fanns inte med på listan, vilket innebär att lagförslaget inte kommer det närmaste halvåret trots att stort behov finns. S-MP-regeringen tar inte den grova brottsligheten som begås av unga på allvar. Min fråga till justitie- och migrationsminister är: När kommer lagförslaget om helgavskiljning/husarrest?
fr · H71148 · 2019-09-25 00:00:00 — Fråga 2019/20:48 Ökad skogsdikning av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) Det är viktigt att vi kan öka skogsproduktionen i . En ökad tillväxt i våra skogar hjälper till att binda mer koldioxid och gör att vi får mer träprodukter. Trä är ett klimatsmart byggmaterial. En ökad skogsproduktion behövs också för att klara klimatomställningen och få fram mer biobränsle. Många skogsmarker i skulle kunna öka i produktion om man kunde öka på dikningen av dessa marker. Dessutom är träden i skogen ofta mer tåliga mot stormar om markerna är mer väldikade. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Avser ministern att ta några initiativ till att underlätta för en ökad skogsdikning och därmed kunna höja skogsproduktionen i våra skogar?
fr · H71149 · 2019-09-25 00:00:00 — Fråga 2019/20:49 Antalet förvarsplatser i av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) har vi i endast 457 förvarsplatser. Behovet är dock långt större än så. Enligt och gemensamma bedömning ligger behovet i på 1 100–1 200 platser. (Källa: 1.1.1.2-2019-13592.) Konsekvenserna av för få förvarsplatser är att personer som borde stanna kvar i förvar släpps och att beslut om förvar inte fattas i den utsträckning det är sakligt motiverat. Detta är mycket allvarligt i sig och undergräver dessutom förtroendet för migrationspolitiken i . I budgetpropositionen anger regeringen att medel föreslås för att ”bibehålla nuvarande kapacitet” vad gäller antalet förvarsplatser. Det kan inte tolkas på annat sätt än att regeringen inte har några planer på att i närtid öka antalet förvarsplatser – trots det behov av en kraftig ökning som och redovisar. Min fråga till justitie- och migrationsminister är: Hur säkerställer ministern och regeringen att antalet förvarsplatser i är på en nivå som svarar mot och behov?
fr · H7115 · 2019-09-12 00:00:00 — Fråga 2019/20:5 Havsplanering av (C) till Statsrådet (S) Havs- och vattenmyndighetens förslag till havsplanering för , och är nu ute. Det har fått stark kritik från både energibranschen och för att inte ta tillräcklig hänsyn till energisystemets behov och utbyggnadsplaner. Även sällar sig till kritikerna och backar beräkningar framför Havs- och vattenmyndighetens. I en intervju citeras energiministern med följande: ”avvägs ju den där frågan. Lite förenklat är det så att när det finns starka vindintressen vinner vindens intressen och när det finns starka försvarsintressen vinner försvaret.” Det stämmer knappast. Försvarets prioriteringar vinner i princip alltid över vindkraftsintresset som läget ser ut . Det finns därför ett stort behov av ökad styrning för att de olika behoven ska kunna samexistera, vilket fungerar utmärkt i ett flertal grannländer såsom och där det dessutom finns exempel på övningsområden inne i vindkraftsparker. För att utvecklingen mot ett konkurrenskraftigt, leveranssäkert och miljömässigt hållbart energisystem ska kunna fortsätta så som energiöverenskommelsen stipulerar behöver den potential som finns också tas till vara, inte minst i där förbrukningen är betydligt större än produktionen. Det är också bland annat mot den bakgrunden som havsplaneringen är så oroväckande. Den kommer att vara en vägledning och väga tungt juridiskt när beslut ska dömas av mellan olika intressen. Att då inte ta tillräcklig hänsyn till behovet av energi, som dessutom är önskvärt för att säkra energitryggheten ur ett totalförsvarsperspektiv, vore mycket olyckligt. Jag vill mot denna bakgrund fråga statsrådet : Anser statsrådet att förslaget till havsplanering bidrar tillräckligt till uppfyllandet av mål om förnybar energi 2040 och nettonollutsläpp när till och med säger att områdena för vindkraft inte räcker till?
fr · H71150 · 2019-09-25 00:00:00 — Fråga 2019/20:50 Bevarande och utbyggnad av den småskaliga vattenkraften av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) De småskaliga vattenkraftverken har varit och är en stor tillgång för landet. De har skötts och utvecklats under många och har bidragit till arbete och utveckling i hela landet. Den småskaliga vattenkraften har utöver sin viktiga kraftproduktion skapat unika kulturmiljöer som är viktiga för landsbygden och för fler jobb. De småskaliga kraftverken är också viktiga för att kunna producera el vid avspärrningar och krig, och de ökar vår trygghet av fungerande elleveranser även i krigstider. Många länder i bygger ut sina småskaliga kraftverk för att bli mindre sårbara men också för att ta vara på mer ren energi. Det borde vara lika självklart för oss här i . Trots energiöverenskommelsen som löste en del frågor återstår fortfarande frågor som måste lösas i syfte att förbättra för de småskaliga vattenkraftsproducenterna. En viktig fråga är hur tillämpningen av de nya reglerna verkligen kommer att fungera. Det är viktigt att utvärderingen av detta blir så bra att ägarna till de småskaliga vattenkraftverken kan känna sig trygga och stolta över att deras kraftproduktion är viktig både för landet och för landsbygden. Vid samtliga bedömningar av småskalig vattenverksamhet bör utgångspunkten vara att de småskaliga vattenkraftverken är samhällsviktiga verksamheter. Många av dagens politiska beslut äventyrar våra småskaliga vattenkraftverk, vilket är en förödande utveckling för landsbygden. Jag vill därför fråga miljö- och klimatminister : Vad avser ministern att göra för att underlätta och bevara de småskaliga vattenkraftverken och för att den småskaliga vattenkraften ska kunna byggas ut i ?
fr · H71151 · 2019-09-25 00:00:00 — Fråga 2019/20:51 Särskilt vaccinationsprogram för riskgrupper av Acko Ankarberg (KD) till Socialminister (S) har haft ett regeringsuppdrag angående riskgruppsvaccinationer och föreslog att vaccination mot pneumokocker ska ingå i ett nationellt särskilt vaccinationsprogram för definierade riskgrupper. Förslaget baserades på ett kunskapsunderlag och en hälsoekonomisk analys. Ett särskilt vaccinationsprogram skulle innebära att regionerna blir skyldiga att erbjuda definierade riskgrupper kostnadsfri vaccination. Det handlar om personer med kronisk hjärtsjukdom, diabetes mellitus, svår astma med mera. skriver: ”Samtliga riskgrupper är heterogena. För några grupper rekommenderas vaccination till alla, medan det för andra kommer att krävas en individuell bedömning om vaccination ska erbjudas. Den individuella bedömningen baseras bl.a. på grundsjukdom, om personen har en eller flera riskfaktorer, kunskap om vaccineffekt för den aktuella riskgruppen och tidpunkt i relation till eventuell operation eller behandling.” Eftersom har gått vill jag fråga socialminister : När kommer ministern och regeringen att återkomma med förslag till följd av rekommendation?
fr · H71152 · 2019-09-26 00:00:00 — Fråga 2019/20:52 Stoppade arbeten inom järnvägssektorn av (SD) till Infrastrukturminister (S) blev vår grupp i trafikutskottet kontaktad av nio firmor som utför arbete inom järnvägssektorn åt entreprenörer som har kontrakt med , bland andra Infranord. Dessa firmor har ca 600 av branschens ca 5 000 järnvägstekniker anställda hos sig. Företrädarna för dessa firmor hade fått besked om att flera av deras pågående arbeten skulle avbrytas med kort varsel men utan motivering. Sannolikt kan detta härledas till en överskriden budget, vilket framgår i regeringens budgetproposition , utgiftsområde 22 s. 77, där vidmakthållande järnväg budgeterats till 9 men prognostiseras till 10 . Således ett överskridande av budget enligt prognos med hela . redovisas ett prognostiserat överskott i budgeten för vidmakthållande väg på . Innebörden av att projekt avslutats med kort varsel, så kort som , utan att fullföljas har blivit att många järnvägstekniker har varslats och att viktigt underhåll nu avslutats utan färdigställning. Åtgärder som sliperbyten, neutralisering av spår, besiktningsåtgärder, yttersträngsbyten med mera kommer att skjutas upp, och risken för hastighetsnedsättning blir överhängande. Tider i spår, vilket kräver planering , kommer inte heller att utnyttjas. Risken för att anställda järnvägstekniker med lång erfarenhet och hög kompetens flyr branschen för att söka andra jobb är också hög. Detta går stick i stäv med de fagra orden från regeringen om att satsa på järnvägsunderhållet. Min fråga till infrastrukturminister lyder därför: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att se till att nödvändiga resurser till järnvägsunderhåll säkerställs?
fr · H71153 · 2019-09-26 00:00:00 — Fråga 2019/20:53 Kompetensflykt inom järnvägssektorn av (SD) till Infrastrukturminister (S) blev vår grupp i trafikutskottet kontaktad av nio firmor som utför arbete inom järnvägssektorn åt entreprenörer som har kontrakt med , bland andra Infranord. Dessa firmor har ca 600 av branschens ca 5 000 järnvägstekniker anställda hos sig. Företrädarna för dessa firmor hade fått besked om att flera av deras pågående arbeten skulle avbrytas med kort varsel men utan motivering. Sannolikt kan detta härledas till en överskriden budget, vilket framgår i regeringens budgetproposition , utgiftsområde 22 s. 77, där vidmakthållande järnväg budgeterats till 9 men prognostiseras till 10 . Således ett överskridande av budget enligt prognos med hela . redovisas ett prognostiserat överskott i budgeten för vidmakthållande väg på . Innebörden av att projekt avslutats med kort varsel, så kort som , utan att fullföljas har blivit att många järnvägstekniker har varslats och att viktigt underhåll nu avslutats utan färdigställning. Åtgärder som sliperbyten, neutralisering av spår, besiktningsåtgärder, yttersträngsbyten med mera kommer att skjutas upp, och risken för hastighetsnedsättning blir överhängande. Tider i spår, vilket kräver planering , kommer inte heller att utnyttjas. Risken för att anställda järnvägstekniker med lång erfarenhet och hög kompetens flyr branschen för att söka andra jobb är också hög. Detta går stick i stäv med de fagra orden från regeringen om att satsa på järnvägsunderhållet. Då över 200 anställda varslats om uppsägning föreligger det stor risk att branschen tappar nödvändig kompetens och därmed inte klarar av att genomföra framtida arbeten när den budgeterade förstärkningen för järnvägsunderhåll kommer 2020 och framför allt 2021. Branschen lider redan av svårigheter att få tag i yrkeskompetent folk, och uppsägningarna kan förstärka denna brist då risk föreligger att uppsagda söker sig till andra yrkesområden. Min fråga till infrastrukturminister lyder därför: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att se till att yrkeserfarna järnvägstekniker inte flyr från järnvägsbranschen när projekterade arbeten sägs upp ?
fr · H71154 · 2019-09-26 00:00:00 — Fråga 2019/20:54 Brister i trafikmiljön av (SD) till Infrastrukturminister (S) har gjort ett inslag om den svåra olyckan på utanför Masugnsbyn i . I reportaget tas den svåra olycka upp där sex ungdomar omkom i samband med en kollision med en lastbil. Ungdomarnas bil kom över på fel sida av vägen i samband med att de mötte den tunga lastbilen, och kollisionen var därmed oundviklig. Boende utmed vägsträckningen har vid flertalet tillfällen varnat för just den här kurvan, vilket gör det hela än mer sorgligt då olycksrisken varit uppenbar. Kurvan är extra farlig eftersom den nya bredare vägen övergår till en äldre sträckning och blir smalare precis före kurvan, som hastighetsbegränsningen varit . I reportaget framgår det att boende varnat för just den här vägsträckningens utformning, och i reportaget får man ta del av mejltrafik mellan privatpersoner och . “När man kommer från Vittangihållet till Masugnsbyn så är väg 395 smalare och det är en mkt skarp kurva efter en raksträcka och har det kört ett flertal bilar i diket, på motsatt sida, alltså de har sladdat över mötande körfält.” Till svar får han att mejlet vidarebefordrats till ansvarig på . Efter den tragiska olyckan där sex människor miste livet sänktes hastigheten . När jag själv tjänstgjorde på trafikpolisen som bilinspektör genomförde jag ca 300 tekniska undersökningar i samband med svåra trafikolyckor. Man ville ha svar på om det var fordon, förare eller vägmiljö som var orsaken till olyckan. I de fall vi kom fram till att vägmiljön var en bidragande orsak fick vi i regel gehör för våra synpunkter och det genomfördes förändringar. Det är uppenbart att inte varit lika lyhörda för synpunkter gällande väg 395 vilket är beklagligt, och det fick den tragiska konsekvensen att sex unga människor omkom. Kvar finns också en förare av det tunga fordonet som resten av livet måste leva med den här upplevelsen. Så vitt jag kan förstå av reportaget, och med min egen erfarenhet efter ett stort antal utredningar, hade den här olyckan kunnat undvikas med ytterst små medel. Väg 395 är inte unik utan liknande brister finns på fler vägar runt om i landet där olycksriskerna är uppenbara. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att snabbare åtgärda en trafikmiljö med uppenbara säkerhetsbrister?
fr · H71155 · 2019-09-26 00:00:00 — Fråga 2019/20:55 Missbruk av attefallsreglerna av (M) till Statsrådet (MP) De regler som går under namnet attefallsreglerna har bidragit till att fler bostäder har tillkommit ur redan befintliga områden till fördel för svensk bostadsmarknad. Människor som annars hade stått utan boende har fått en möjlighet att komma in på bostadsmarknaden antingen som direkt följd av ytterligare bostäder eller flyttkedjor som attefallsreglerna har gett upphov till. har dock ett missbruk av regelverket uppmärksammats i vissa kommuner där hela bostadsområden som är planlagda som villaområden blir ofrivilligt omvandlade till bostadsrättsområden. Detta leder till att kommunens planmonopol krackelerar såväl som planeringen av vägar, avlopp, elförsörjning, kollektivtrafik, förskola, skola, idrottshallar och mycket annan samhällsservice. I vissa fall kan så mycket som en tredubbling av antalet tänkta bostäder uppstå vilket så klart inte var syftet med regelverket. Tillvägagångsättet är att en eller flera mindre seriösa byggherrar köper upp tomterna i ett område och bygger vad som i bygglovshandlingarna hävdas vara enbostadshus men som i realiteten enkelt kan konverteras till ett parhus. Därtill byggs ett attefallshus på tomten. Tillsammans med angränsande fastigheter där samma sak har gjorts bildas bostadsrättsföreningar, och innan den första boende har flyttat in har ett enbostadshus blivit en tomt bland flera ingående i en större bostadsrättsförening. Området får en helt annan karaktär än den avsedda, och planeringen som nämns ovan faller innan den ens lämnat ritbordet. Att detta inte var syftet med regelverket torde stå klart, men återstår frågan hur situationen ska hanteras. De domar som finns på området gör inte att kommunernas planmonopol upprätthålls i den grad att situationen blir hanterbar. Såväl kommuner som närboende drabbas negativt av detta missbruk av reglerna och därför måste regeringen agera för att detta ska upphöra. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att motverka och stoppa det missbruk av attefallsreglerna som beskrivs ovan?
fr · H71156 · 2019-09-26 00:00:00 — Fråga 2019/20:56 av (SD) till Näringsminister (S) har ett uppdrag från regeringen att utveckla metoder och arbetssätt för ökade kontroller vid registrering av företagsuppgifter. Verket har därför stärkt insatserna för att upptäcka och motverka ekonomisk brottslighet där företag används som brottsverktyg. En särskild ekobrottsenhet har inrättats med skärpta rutiner och kontroller. Enligt så har insatserna gett resultat, och man menar att det finns en stor utvecklingspotential. hävdar att det vid ett utökat uppdrag skulle ha större möjligheter att reagera på och identifiera risker och avvikelser. Att sätta in åtgärder tidigt för att motverka ekonomisk och annan brottslighet besparar samhället stora kostnader jämfört med att åtgärder sätts in sent i processen. En utökning av insatserna skulle dessutom minska arbetsbördan för de brottsbekämpande anslagsfinansierade myndigheterna. Ett konkret exempel på en insats som föreslagit är ett system baserat på maskininlärning, vilket skulle kunna användas i syfte att förhindra ekobrott. Kostnad för detta är ca . Därtill kommer en löpande förvaltningskostnad om ca . I sitt budgetunderlag ber om medel för att trappa upp arbetet mot ekonomisk brottslighet, men regeringen tilldelade inte deras önskade medel för att bekämpa ekonomisk brottslighet. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Hur ämnar ministern motarbeta ekonomisk brottslighet på andra vägar, eller menar ministern att analyserade behov är felaktigt och inte behövs?