ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H611663 · 2019-05-17 00:00:00 — Fråga 2018/19:663 Yrkesförbud för partiellt synskadade förare av (SD) till Infrastrukturminister (S) I tidningsartiklar har vi kunnat läsa om en yrkesförare ifrån som blivit av med sitt körkort, då denne har en allvarlig synskada på ett öga. Det friska ögat har dock en synskärpa på 1,0, alltså fullgod syn. De medicinska reglerna för tyngre behörigheter har skärpts, och i grunden handlar det om trafiksäkerhet. Jag är väl medveten om att statsrådet inte kan kommentera ett enskilt fall, och det är heller inte avsikten. Likt det fall jag refererar till finns det fler yrkesförare som kör tunga fordon på dispens, då deras synskada uppträdde innan de skärpta reglerna infördes och i vissa fall innan förarna ens uppnått körkortsålder. Precis som i fallet med föraren i har de kört tunga fordon i 30, kanske upp mot 40, år utan skador eller olyckstillbud. Kort sagt har de genom sin yrkesutövning väl visat att de är säkra förare och att de kompenserat för det synfel de har på ett öga. I fallet med föraren i inträffade skadan före 18-årsdagen, och därmed har han också visat genom körprov att han uppfyller kraven. Lägg därtill yrkesverksamhet bakom ratten i tungt fordon. Men över anses denne förare inte längre vara duglig som förare. Att det finns yrkesverksamt liv bakom ratten räknas inte, och dispensen dras in, liksom körkortet med tung behörighet. I körkortslagen (1998:488) 5 kap. 3 § punkt 7 står följande: ”Ett körkort ska återkallas, om körkortshavarens förutsättningar för rätt att köra ett körkortspliktigt fordon är så väsentligt begränsade genom sjukdom, skada eller dylikt att han från trafiksäkerhetssynpunkt inte längre bör ha körkort.” Mer än som yrkesverksam förare och utan den minsta anmärkning eller skada visar väl så gott som något att texten ovan inte är relevant i bedömningen av dessa förare. Att man begränsar nyrekryteringen in i de tyngre behörigheterna med stöd av nuvarande regler kan vara motiverat, men det är inte motiverat att ge förare med lång yrkeserfarenhet yrkesförbud, vilket det i praktiken innebär, när de bevisligen uppfyller högt ställda krav på trafiksäkerhet. Med anledning av texten här ovan vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern att vidta åtgärder för att bibehålla möjligheten till dispens för de yrkesverksamma förare av tunga fordon som bevisligen uppfyller högt ställda krav på trafiksäkerhet?
fr · H611664 · 2019-05-17 00:00:00 — Fråga 2018/19:664 Avsaknaden av förskoleklasser för elever som tillhör särskolan av (L) till Utbildningsminister (S) Liberalerna har tidigare uppmärksammat regeringen på problemet med att barn som går på förskola och sedan ska gå vidare till grundsärskola saknar förskoleklasser för sin målgrupp. Det är förstås en brist, inte minst med tanke på att förskoleklassen är en obligatorisk skolform. Den fråga som vi ställde om vad regeringen avsåg att göra besvarades aldrig, utan det hänvisades till att det är hemkommunen som ska se till att plats erbjuds. Med tanke på att kommunerna inte bedriver förskoleklass för särskoleelever måste detta indikera att skollagen inte är anpassad till verkligheten. Regeringen meddelade att det finns ”en möjlighet för dessa barn att börja årskurs 1 i grundsärskolan redan som sexåring och därmed hoppa över förskoleklassen”. Men i de kommuner jag har följt efterfrågas tydliga besked om en verksamhet som faktiskt erbjuds just de elever som har behov av en förskoleklass som förbereder dem för grundsärskolan. Precis som alla andra barn har dessa barn rätt till plats i en förskoleklass. Men då måste den vara särskilt anpassad för barn som tillhör grundsärskolans målgrupp. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga utbildningsminister följande: Är ministern och regeringen beredda att ändra och förtydliga skollagen om att huvudmännen ska erbjuda förskoleklass även för elever som ska påbörja grundsärskolan?
fr · H611665 · 2019-05-17 00:00:00 — Fråga 2018/19:665 Lagen om särskild utlänningskontroll av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Lagen om särskild utlänningskontroll har kommit att användas av Säkerhetspolisen på ett mer offensivt sätt . Flera personer ur den islamistiskt extremistiska miljön har omhändertagits av Säkerhetspolisen för att de antingen själva eller i samverkan med andra har ansetts utgöra ett allvarligt terrorhot. Lagen är dock begränsad på ett otillfredsställande sätt. Utlänningar som utgör ett terrorhot och som ska utvisas kan både komma att få stanna i och få uppehållstillstånd under förutsättningar som fortsatt gör det möjligt för dem att planera, förbereda och utföra allvarliga terrorattentat. får dessa utlänningar en anmälningsplikt hos polisen och är i övrigt på fri fot under uppsikt av en alltmer ansträngd polis och Säkerhetspolis. Regeringen har annonserat en översyn av lagstiftningen för att utöka tiden i verkställighetsförvar samt att i vissa fall kunna använda elektronisk övervakning. menar att det finns en påtaglig risk att dessa personer fortsatt utgör ett terrorhot efter tiden i verkställighetsförvar om de inte kan utvisas och anser att en anmälningsplikt hos polis eller elektronisk övervakning inte utgör ett hinder för att utföra allvarliga terrorattentat. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Är regeringen beredd att föreslå förändringar i lagen om särskild utlänningskontroll som innebär en möjlighet att behålla utlänningar som utgör ett terrorhot i förvar till dess att utvisning kan verkställas, eller kommer regeringen fortsatt att göra det möjligt för utlänningar som ska utvisas med stöd av lagen om särskild utlänningskontroll att vistas fritt i vid verkställighetshinder under fortsatt begränsade kontrollfunktioner?
fr · H611666 · 2019-05-20 00:00:00 — Fråga 2018/19:666 Färdplan av (M) till Infrastrukturminister (S) tillsatte regeringen , vars uppgift var att ”ta fram förslag och en färdplan för ”. Syftet var att ta fram en långsiktig lösning för frågor kring luftfart inte bara på utan även i . Rådet skulle slutrapportera men fick ett förlängt uppdrag till . Ingen slutrapport eller färdplan har rapporterats ännu, och min fråga till infrastrukturminister är därför: När avser ministern och regeringen att presentera en färdplan för och flygfarten i ?
fr · H611667 · 2019-05-20 00:00:00 — Fråga 2018/19:667 Reglering av estetiska behandlingar av (L) till Socialminister (S) Det är välkänt att frågan om vem som får utföra estetiska behandlingar och vilka metoder som används faller utanför den svenska hälso- och sjukvårdslagstiftningen. Sådana behandlingar betraktas som konsumentprodukter. Hur reglering av estetiska behandlingar ska utformas för att säkerställa att patienter inte löper risk för skador har varit föremål för flera utredningar genomförda av men också av utredare utsedd av . Ingen har lett till några åtgärder. Den senaste utredningen överlämnades av 2017. I den konstateras att saknar många patienter som genomgår estetiska behandlingar den patientsäkerhet och rättssäkerhet som krävs inom den övriga hälso- och sjukvården. Det behövs en reglering där vissa identifierade estetiska behandlingar, som kräver medicinsk kompetens, likställs med hälso- och sjukvård. Det är det mest ändamålsenliga sättet att öka patientsäkerheten vid estetiska behandlingar. Det kan lagtekniskt åstadkommas genom en omdefiniering av begreppet hälso- och sjukvård i hälso- och sjukvårdslagen. Det här är en viktig patientsäkerhetsfråga. Jag vill därför fråga socialminister : Avser ministern och regeringen, och i så fall när, att genomföra de föreslagna ändringarna i hälso- och sjukvårdslagen för att öka patientsäkerheten vid estetiska behandlingar?
fr · H611668 · 2019-05-20 00:00:00 — Fråga 2018/19:668 Restnoteringar av läkemedel av (L) till Socialminister (S) Det förekommer allt oftare att läkemedel tar slut på apoteken och att berörd patient tvingas vänta på att få ut sitt läkemedel eller byta till något som ibland är mindre lämpligt för behandling av de aktuella hälsoproblemen. Särskilt allvarligt är det om det gäller läkemedel som behöver användas i akuta livshotande situationer som anafylaktisk chock eller vid allvarliga kroniska sjukdomar och infektioner. När ett läkemedel tillfälligt tar slut ska ansvarigt läkemedelsföretag anmäla detta som restnoteringar till . ska i sin tur tillhandahålla en lista över dessa, hur länge restnoteringarna förväntas pågå samt råd om alternativa läkemedel. Dessutom informerar om andra åtgärder som patienter och vårdgivare kan vidta när läkemedel tillfälligt tar slut. Insatserna är ofta tidskrävande och hjälper inte i alla situationer, främst när omedelbara åtgärder krävs. Regeringen har tillsatt en utredning (dir. 2018:77) för att bland annat se över nuvarande ordning för att säkerställa att det finns tillgång till läkemedel och annan hälso- och sjukvårdsmateriel vid allvarliga händelser i fredstid respektive under höjd beredskap. Den siktar dock inte på att lösa den situation som drabbar patienter i deras vardag. hade vi i beredskapslager med läkemedel avsedda för användning om våra gränser skulle bli stängda på grund av händelser i vår omvärld. Då kunde beredskapslagren användas om det på grund av tillverknings- eller andra problem blev brist på ett läkemedel. När bristen var hävd fylldes lagren på med det aktuella läkemedlet. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga socialminister : Kan ministern och regeringen tänka sig att återskapa tillgången till beredskapslager med läkemedel för användning när tillgången på läkemedel godkända för användning i brister?
fr · H611669 · 2019-05-20 00:00:00 — Fråga 2018/19:669 godkännande av felaktiga verifikationer av (V) till Finansminister (S) Enligt undersökningar förekommer skattefusk hos merparten av alla resor med Uber i . Vid 112 kontrollerade resor redovisades enbart av intäkterna i bilens kassaregister, det vil säga taxametern. Detta innebär att de inkomstuppgifter som via tömningscentraler förs över till är missvisande. Intäkterna är i verkligheten högre än vad som rapporteras till . Genom att Uber tillhandahåller ett parallellt system vid sidan av bilens kassaregister underlättar Uber att intäkter systematiskt undanhålls från att bli korrekt redovisade. Via Uber får kunden en verifikation som visar den verkliga kostnaden för resan, vilket i de allra flesta fall är ett annat belopp än det som angetts i kassaregistret. , en statlig myndighet som har till uppgift att utveckla god redovisningssed, svarar på en fråga att en sådan verifikation är giltig som underlag i ett företags redovisning. Detta innebär att accepterar att företagsredovisningar bygger på underlag som inte är korrekta, vilket också innebär att företagsdeklarationer som godkänns av innehåller fel i form av kostnader som i strid med lagen aldrig har rapporterats till . Mot bakgrund av detta vill jag fråga finansminister : Avser ministern att vidta någon åtgärd med anledning av att godkänner att betalningsverifikationer som är systematiskt felaktiga får användas i bokföring?
fr · H611670 · 2019-05-20 00:00:00 — Fråga 2018/19:670 Kostnad för besiktning av biogasbilar av (V) till Infrastrukturminister (S) gäller nytt besiktningssystem för fordon som har bränslesystem för gas. För en ägare till en biogasbil innebär det att hen inför besiktning antingen själv ser till att gastanken och det övriga bränslesystemet synliggörs inför besiktningen, vilket inte är enkelt för en lekman, eller så får ägaren vända sig till en auktoriserad verkstad, som utför en kontroll. Kollen kostar runt och ger ett intyg som gäller . Detta är en betydande extra kostnad för dem som valt en bil med liten klimatpåverkan. Regeringen har som målsättning att ska bli ett av de första välfärdsländerna som är fossilfria. Utsläppen från inrikes transporter ska dessutom minska med jämfört med . För att dessa målsättningar ska uppnås är det uppfattning att det för individen ska vara lätt och lönsamt att välja de klimat- och miljömässigt hållbara alternativen. Vi behöver därför stärka möjligheterna för fler människor att göra dessa val. Att i detta fall öka utgifterna för dem som köper biogasbil motverkar en sådan inriktning och försvårar våra möjligheter till en nödvändig snabb klimatomställning. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern att vidta några åtgärder för att förhindra eller mildra de extrakostnader som ägare av biogasbilar drabbas av genom det nya besiktningssystemet?
fr · H611671 · 2019-05-20 00:00:00 — Fråga 2018/19:671 Stöd från Sida till statsaktörer som bryter mot mänskliga rättigheter av (L) till Statsrådet (MP) offentliggjorde den belarusiske presidenten , av många benämnd som siste diktator, ett dekret som syftade till att beskatta personer som inte var registrerade på den officiella arbetsmarknaden. Denna skatt kom att benämnas parasitskatten eftersom dess syfte endast var att komma åt personer som sas parasitera på välfärden utan att bidra med skatteintäkter. Dekretet ansågs stå i strid med den belarusiska konstitutionen. Införandet av dekretet ledde också till stora demonstrationer. justerades skatten så att de som berörs i stället skulle betala fullt pris på service som annars kraftigt subventionerades av den belarusiska staten. Till de högsta ansvariga för införandet av detta hör arbetsmarknadsdepartements högsta chefer. Samma aktörer är också ansvariga för ett Sidafinansierat projekt där svenska Arbetsförmedlingen är den svenska partnern. Därtill införde statliga universitet ett nytt regelverk som innebär att studenter på förbjuds att offentligt kritisera . är samarbetspartner i flera Sidafinansierade insatser. Dessutom har finansierat insatser där det belarusiska statliga varit samarbetspartner. Biståndsministern var särskilt tydlig vid sitt tillträdande att delar av biståndsfokus skulle vara inriktat på demokratifrämjande insatser i . Min fråga till statsrådet blir därför: Hur avser statsrådet att säkerställa att svenskt bistånd inte går till eller hanteras av aktörer som bryter mot mänskliga rättigheter och att det inte sker med en svensk myndighet som primär partner i projekt?
fr · H611672 · 2019-05-20 00:00:00 — Fråga 2018/19:672 Förbättring av verksamheterna i barnahus av (M) till Socialminister (S) fick regeringen slutredovisningen av uppdraget gällande utvärdering av barnahusverksamheterna i . Utvärderingen har gjorts av Barnafrid, nationellt centrum för kunskap om våld mot barn vid . I uppdraget ingick inte att lämna åtgärdsförslag. I utvärderingen framkommer att många barnahus fungerar bra men att det finns regionala skillnader. Detta medför risker att barn som utsatts för brott inte får ett likvärdigt bemötande, stöd och skydd, något som kan komma att innebära stora svårigheter för det utsatta barnet. Bristerna i verksamheterna gäller otydligheter i de nationella riktlinjerna, sekretess, särskilda företrädares kompetens och roll med mera. Verksamheten i Barnahusen är otroligt viktig, främst för det utsatta barnet, som inte har samma möjlighet som vuxna att påtala brott och inte heller alltid vet att en handling är brottslig. Men verksamheten är också viktig för samhället i stort eftersom övergrepp kan få allvarliga konsekvenser för den drabbade även på lång sikt. Min fråga till socialminister är: Anser ministern att verksamheterna i barnahusen är viktiga, och om så är fallet, hur och när tänker ministern agera för att dessa ska förbättras?
fr · H611673 · 2019-05-21 00:00:00 — Fråga 2018/19:673 Revidering av den svenska flygstrategin av (M) till Infrastrukturminister (S) Enligt miljö- och klimatminister bygger de prognoser som pekar på en fördubbling av antalet resenärer från , som den svenska flygstrategin redovisar, på gamla siffror och måste revideras. I stället menar att Swedavia och andra berörda myndigheter måste göra en ny bedömning utifrån klimatmålen. Infrastrukturminister har däremot hänvisat till att den rapport som ännu inte presenterat just nu bereds på och att de underlag som tagit fram är det man utgår från. Det får med anledning av den senaste tidens motstridiga beslut från de båda regeringspartierna anses råda viss förvirring kring huruvida ens går att använda i det kommande arbetet. För att få någon klarhet i den uppstådda situationen vill jag fråga infrastrukturminister : Anser ministern att de prognoser som den svenska flygstrategin bygger på och i vilka det bedöms att passagerarantal kommer att fördubblas bör revideras?
fr · H611674 · 2019-05-21 00:00:00 — Fråga 2018/19:674 Ledamot i av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) uppdrag löpte ut , men någon rapport från rådet har ännu inte presenterats. Regeringen har inte heller kunnat svara på när en färdplan ska läggas fram. Miljö- och klimatminister har hävdat att hon inte sitter med i , men enligt uppgifter från Altinget, som varit i kontakt med , är det kansliets uppfattning att hon tog över uppdraget efter . Med anledning av de motstridiga besked som getts vill jag fråga miljö- och klimatminister : Är det korrekt att ministern har suttit i av 2019?
fr · H611675 · 2019-05-21 00:00:00 — Fråga 2018/19:675 framtid av (M) till Infrastrukturminister (S) tillsatte regeringen , vars uppgift var att ”ta fram förslag och en färdplan för ”. Syftet var att ta fram en långsiktig lösning för frågor kring luftfart inte bara på utan även i . Rådet skulle slutrapportera men fick ett förlängt uppdrag till . Ingen slutrapport har rapporterats ännu, och min fråga till infrastrukturminister är därför: När avser ministern och regeringen att presentera slutsatser?
fr · H611676 · 2019-05-21 00:00:00 — Fråga 2018/19:676 Risk för ”renovräkningar” i av (S) till Statsrådet (MP) kunde vi läsa i medierna att FN varnar för konsekvenserna av att allmännyttiga fastigheter säljs ut till stora företag, så kallad beståndsförsäljning. Det var FN:s rapportör inom bostadsfrågor som menade att utvecklingen i på bostadsmarknaden riskerar att leda till så kallad ”renovräkning”. Även svenska forskare har varnat för att renovräkning som fenomen ökar, det vill säga att privata aktörer köper bestånd, renoverar dessa bestånd och höjer hyrorna så kraftigt att människor inte kan bo kvar. Styret i medger att kritiken från FN är ”relevant” men att man ändå ska gå vidare med planerna på försäljning av delar av allmännyttans bestånd. Utöver att en kraftigt minskad allmännytta kommer att skapa enorma problem för vanliga människor på bostadsmarknad finns det en annan aspekt. Det är möjligheten för , och därmed till viss del , att nå FN:s globala mål inom ramen för Agenda 2030. Ett av målen (11.1) lyder: ”säkerställa tillgång för alla till fullgoda, säkra och ekonomiskt överkomliga bostäder och grundläggande tjänster samt rusta upp slumområden.” har sagt att de har höga ambitioner att klara Agenda 2030, vilket är bra. driver man igenom en politik där FN självt menar att utvecklingen i – med planerad försäljning av allmännyttan – hotar förmågan att nå dessa mål. I sina varningar understryker FN att det finns en skyldighet att säkerställa bostäder till rimliga priser för alla. Självfallet påverkar utvecklingen i huvudstaden till betydande del möjligheten för riket i stort att nå FN:s globala mål, då många av invånare bor i huvudstaden. Min fråga till statsrådet är: Delar statsrådet FN:s bedömning att avyttringen av allmännyttans bestånd riskerar att hota vår förmåga att nå målen inom ramen för Agenda 2030, och om så är fallet, avser statsrådet att vidta statliga åtgärder för att kompensera för denna utveckling?
fr · H611677 · 2019-05-21 00:00:00 — Fråga 2018/19:677 Höjningen av farledsavgifterna av Boriana (M) till Infrastrukturminister (S) Vid granskning av årsredovisning upptäcktes att regleringsbrevet för höjning av farledsavgifter har tolkats fel och att avgifterna har höjts mer än vad som är tillåtet. De återkommande höjningarna av farledsavgifterna har kritiserats hårt av sjöfartsbranschen, bland annat för att de lägger en extra börda på rederierna men också för att kopplingen mellan avgifterna och servicen som erbjuder inte är klar. granskning visar att intäkterna från farledsavgifterna har ökat , som nettoprisindex har ökat . Därför vill jag fråga infrastrukturminister följande: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att kompensera sjöfartsbranschen givet det som har skett?
fr · H611678 · 2019-05-21 00:00:00 — Fråga 2018/19:678 Svenska barn i norra av (V) till Utrikesminister (S) Debatten om de svenska barn som far illa i norra har pågått . Det handlar om barn till föräldrar som misstänks vara IS-terrorister eller associerade till IS. I vissa fall är föräldrarna inte längre i livet. Regeringen har mött kritik från både organisationer och anhöriga till de barn som far illa. Man har agerat långsamt, och olika statsråd har presenterat olika förklaringar som alla går ut på att det skulle vara svårt att göra något. och andra organisationer på plats i larmar om att situationen är akut och berättar att de i samtal med regeringen återkommande lyft frågan . är det kurderna som kontrollerar området som tvingas ta ansvaret. Enligt uppgifter i medier begärde en kurdisk delegation på besök i att regeringen skulle agera. Jag har tidigare frågat utrikesminister om regeringens insatser för att bistå de utsatta barnen. Statsrådet svarade då bland annat: ”Regeringen arbetar intensivt för att barn med koppling till som befinner sig i ska få den hjälp de behöver. Det ska inte råda något tvivel om att vi gör vad vi kan för dessa barn och om möjligt ska de föras till .” vittnar anhöriga om bristande information från UD, och ifrågasätter det långsamma agerandet. Om regeringen inte vill att det ska råda något tvivel om att den gör vad den kan för dessa barn och att de om möjligt ska föras till bör den agera annorlunda. Mot denna bakgrund vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern att ta några ytterligare initiativ för att bistå barnen som befinner sig i norra ?
fr · H611679 · 2019-05-21 00:00:00 — Fråga 2018/19:679 Statliga bolags sponsring av sport- och idrottsevenemang av (V) till Näringsminister (S) Många av de stora statliga bolagen, såsom , och , sponsrar både olika sporter och olika stora sportevenemang på lokal, nationell och internationell nivå. Denna sponsring spelar antagligen stor roll för många utövare, men med det sagt är det oklart hur jämställd fördelningen av pengarna är. i sin uppföljning av statens stöd till idrotten 2017 att ”offentligt stöd till föreningsidrott indirekt gynnar pojkars idrottande”. Det kan till exempel bero på att pengarna inte ges direkt till lag utan snarare till stora organisationer som representerar en eller flera idrottsformer. Dessa får sedan besluta själva över finansieringen. Även valet av idrottsformer menar påverka, då det verkar som om motionssport, en sportform som har många kvinnliga utövare, blir underfördelad. Mot bakgrund av detta vill jag fråga näringsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att sponsringen från de statliga bolagen till idrott och sport ska bli mer jämställd?