ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H711460 · 2019-11-21 00:00:00 — Fråga 2019/20:460 Skellefteåsjukan av (V) till Socialminister (S) Skellefteåsjukan är en allvarlig ärftlig sjukdom. I förekommer den främst i norra och södra . Glädjande nog innebär medicinska framsteg att sjukdomen numera kan behandlas med nya mediciner. Men behandlingen är mycket kostsam. Kostnaden för läkemedel kommer att innebära en betydande merkostnad för de berörda regionerna. Bara i fall kan merkostnaden bli . Regionerna är redan under en betydande ekonomisk press beroende på regeringens politik, där skattesänkningar för högavlönade är viktigare än tillskott till välfärden. Mot bakgrund av detta vill jag ställa följande fråga till socialminister : Avser ministern att kompensera regioner som har särskilda kostnader för sjukdomar som är särskilt vanliga i vissa områden av ?
fr · H711461 · 2019-11-21 00:00:00 — Fråga 2019/20:461 Regeringens åtgärder för att öka bostadsbyggandet av Momodou (V) till Statsrådet (MP) Trots att det råder bostadsbrist i en majoritet av landets kommuner fortsätter bostadsbyggandet att sjunka. Enligt SCB:s preliminära uppgifter påbörjades byggandet av 35 200 lägenheter under de tre första kvartalen 2019. Det innebär en minskning jämfört med , då 39 200 lägenheter började byggas. Enligt analytiker är det kraftiga fallet i bostadsbyggandet nu brutet, men det byggs fortfarande för få bostäder jämfört med behovet. beräknar att det totalt sett behövs 640 000 nya bostäder –2027 för att svara mot den framtida befolkningsutvecklingen och kompensera för det underskott av bostäder som finns . Det innebär 64 000 nya bostäder . Med nuvarande byggtakt kommer det att byggas betydligt färre bostäder . Det faktum att bostadsbyggandet inte motsvarar behovet av nya bostäder kommer att förvärra bostadsbristen. För att vända utvecklingen och öka bostadsbyggandet till en nivå som motsvarar beräkningar krävs kraftfulla åtgärder. har regeringen inte aviserat några sådana. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder, utöver de redan vidtagna, avser statsrådet att vidta för att öka bostadsbyggandet och bygga de bostäder som beräknar att vi behöver?
fr · H711462 · 2019-11-21 00:00:00 — Fråga 2019/20:462 Offentlig land-för-land-rapportering av (V) till Finansminister (S) Den 28–träffas . En av frågorna på agendan är förslaget om att multinationella företag offentligt ska rapportera vilka vinster de gör och vilka skatter de betalar i varje land där de är verksamma. Det är det som brukar kallas för ”offentlig land-för-land-rapportering för multinationella företag”. Offentlig land-för-land-rapportering för multinationella företag är ett viktigt verktyg i arbetet mot aggressiv skatteplanering och skatteflykt. Det handlar om att företagen öppet ska rapportera vilka vinster de gör och hur mycket skatt de betalar i varje land där de är verksamma. Genom offentlig land-för-land-rapportering blir det möjligt för människor att se om multinationella företag betalar sin del av skatten och annars utkräva ansvar. Detta gäller särskilt i länder ”där skattelagstiftning brister eller resurser saknas för att säkra att den följs”. är ett av de länder som har blockerat förslaget om offentlig land-för-land-rapportering. Mot denna bakgrund vill jag ställa följande fråga till finansminister : Avser finansministern att stödja förslaget om offentlig land-för-land-rapportering i ?
fr · H711463 · 2019-11-21 00:00:00 — Fråga 2019/20:463 Vräkning av barnfamiljer av (V) till Socialminister (S) finns en nollvision i fråga om vräkningar av barnfamiljer i . slår dock Kronofogden larm om att antalet barnfamiljer som vräks från sin bostad ökar. fick 448 barn uppleva att båda eller någon av föräldrarna fick lämna sitt hem, vilket är en ökning med 56 barn jämfört med . av 2019 har 253 barn i landet fått uppleva att någon av föräldrarna har tvingats lämna sitt hem. Det är en ökning med 22 barn jämfört med . visar också att det finns ett stort mörkertal när det gäller barns boende. De som aldrig har kommit in på den ordinarie bostadsmarknaden och bor i osäkra andrahandskontrakt eller som inneboende kan nämligen förlora sitt boende utan att det syns i statistiken, liksom personer som äger sin bostad och tvingas sälja den utan att ha ett nytt boende. visar även att de barn som har drabbats av en vräkning oftast har hamnat i en längre eller av hemlöshet, vilket går på tvärs mot , som slår fast att varje barn har rätt till en skälig levnadsstandard. Mot bakgrund av detta vill jag ställa följande fråga till socialmininster : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att säkerställa att efterföljs och att antalet vräkningar av barn minskar?
fr · H711464 · 2019-11-21 00:00:00 — Fråga 2019/20:464 EU:s lista över skatteparadis av (V) till Finansminister (S) beslutade EU:s finansministrar att ta bort skatteparadisen och från EU:s lista över skatteparadis. erbjuder fortfarande låga skattenivåer och avsevärda skatteincitament, och i Leaks (Mauritiusläckan) avslöjades hur multinationella företag använder skatteparadiset för att undvika att betala skatt i . EU:s svartlista över skatteparadis har betydande brister. Den friar en del av världens värsta skatteparadis. Om EU applicerade sina kriterier på sina egna medlemsländer skulle troligtvis , , , och klassificeras som skatteparadis. EU måste skärpa sina kriterier för sin svartlista över skatteparadis om den ska kunna bli ett effektivt verktyg i kampen mot skatteflykt. Vidare måste långsiktiga och hållbara regler införas för att skydda våra gemensamma skattemedel. Det är pengar som skulle kunna användas till vår gemensamma välfärd såsom vård, skola och omsorg. Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag ställa följande fråga till finansminister : Avser finansministern att verka för att skärpa kriterierna för EU:s lista över skatteparadis och därmed verka för att unionen applicerar sina kriterier på sina egna medlemsländer?
fr · H711466 · 2019-11-22 00:00:00 — Fråga 2019/20:466 Skattebefrielsen för biodrivmedel av (C) till Finansminister (S) har en stor utmaning när det gäller att minska vägtrafikens utsläpp. Vi ska nå målet om 70 procents utsläppsminskning till 2030. För att göra detta kommer biodrivmedel att vara helt avgörande, och de rena och höginblandade biodrivmedlen är ett av de mest effektiva sätten att minska utsläppen från transportsektorn. Skattebefrielsen för rena biodrivmedel har varit helt avgörande för deras konkurrenskraft gentemot fossila drivmedel. verkar skattebefrielsens framtid oviss. Ett slopande av skattebefrielsen skulle få förödande konsekvenser för klimatet. Transportköpare och åkerier som har valt att ligga i framkant genom att satsa på höginblandade biodrivmedel kommer i så fall av kostnadsskäl med största sannolikhet att återgå till fossila drivmedel med betydligt lägre innehåll av biodrivmedel. har valt att söka årliga skatteundantag, som EU nu verkar neka. I har regeringen valt en annan väg, där skatten på biobränsle inte alls ses som en fråga för EU. tar beslut om statsstödsreglernas förändring, vilket i sin tur påverkar skattefrågan för rena och höginblandade biodrivmedel, inom . Jag vill med anledning av ovanstående fråga finansminister : Vad avser ministern att göra för att värna de svenska höginblandade biodrivmedlens ekonomiska förutsättningar?
fr · H711467 · 2019-11-22 00:00:00 — Fråga 2019/20:467 Spelsajter utan licens som riktar sig till svenska spelare av i (SD) till Statsrådet (S) och de ändringar som därefter följde på den svenska spelmarknaden har mycket hänt på det aktuella politiska området. Även om kanaliseringen på den svenska spelmarknaden av regeringen bedöms vara hög gällande spel som sker hos aktörer inom ramen för licenssystemet finns det problem att ta tag i. Uppgifter från Spelinspektionen anger att kanaliseringsgraden var under de två första kvartalen 2019 men att andelen sjunkit. Det finns dock bedömare inom spelbranschen som menar att andelen spelande som sker på spelsajter utan licens i själva verket kan vara betydligt högre än vad som görs gällande från myndighetshåll. Oavsett den verkliga kanaliseringsgraden kvarstår problemet med aktörer utan svensk licens som riktar in sig mot svenska spelare. Det finns en marknad med olicensierade alternativ som riktar in sig mot svenska spelare i dagens läge. Att spelare väljer att vända sig till dessa alternativ i stället för de licensierade alternativen kan exempelvis bero på att spelsajterna erbjuder bonusar och kampanjer som saknas i licensierade alternativ. Det kan också handla om att sajterna vill fånga in spelare som anmält sig till Spelpaus i ett tidigare skede men som vill börja spela igen. Det handlar med andra ord om olicensierade alternativ som försöker fånga in en högriskgrupp av spelare. I medierna har det också framhållits att det finns spelaktörer som nyttjar varumärken med giltig svensk licens, men har dessa aktörer också exempelvis Maltalicensierade varumärken som verkar utanför licenssystemet men som också riktar in sig mot svenska spelare. På så sätt når man spelare i både innanför och utanför licenssystemet. Detta är naturligtvis problematiskt sett till dagens lagstiftning på spelområdet och syftena med densamma. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur avser statsrådet att agera för att öka kanaliseringsgraden och hantera problematiken med spelsajter utan licens som riktar sig till svenska spelare?
fr · H711468 · 2019-11-22 00:00:00 — Fråga 2019/20:468 och av (M) till Utrikesminister (S) har det kommit fler och fler rapporter om vad som pågår i . Det som började som en protest mot förslaget att skulle börja utlämna misstänkta till har kraftigt eskalerat, och protesterna har blivit alltmer våldsamma. Demonstranterna demonstrerar numera inte bara mot förslaget om utlämning utan även för demokrati och frihet. Något som borde stå upp för och värna inte bara i utan även i resten av världen. är inte läge för att lamt se på. Polisen skjuter tårgas och gummikulor mot demonstranter och hotar även med att börja skjuta skarpt, som ambassadör i uttrycker regelrätta hot mot regeringen och enskilda svenskar om de inte agerar som säger. Detta är ett oacceptabelt beteende som måste få konsekvenser. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Vilka initiativ är ministern beredd att ta med anledning av det som har framförts?
fr · H711469 · 2019-11-22 00:00:00 — Fråga 2019/20:469 Läkemedelsbrist av (M) till Socialminister (S) I skrivande stund är bristen på läkemedel växande och gällande vissa läkemedel akut, vilket i sin tur orsakar onödigt lidande för många patienter och onödiga kostnader inom svensk hälso- och sjukvård. Enligt Ekot saknas omkring 360 läkemedel, och därtill är ungefär 1 000 läkemedel restnoterade. Det betyder att läkemedlet inte går att beställa från berörd läkemedelsproducent. Denna negativa utveckling har enligt berörda accelererat . Enligt en aktuell enkät som Ekot sammanställt svarar alla regioner utom en att de regelbundet eller ofta har problem till följd av att läkemedel är restnoterade. Därtill uppger 17 av 21 regioner att patientsäkerheten påverkats negativt på grund av restnoterade läkemedel, till följd av till exempel feldoseringar av ett alternativt preparat eller att läkemedelsbehandlingen helt har uteblivit. Det är bra att regeringen ger ett tilläggsdirektiv till Utredningen om hälso- och sjukvårdens beredskap (S 2018:09). Detta sker bland annat i syfte att se över hälso- och sjukvårdens beredskap, inklusive försörjningen av läkemedel och sjukvårdsmaterial. ska utredningen se över hur liknande situationer ska kunna förebyggas och hanteras. Utredningen ska lämna sina förslag . Socialministern säger i samband med detta: ”Regeringen tar händelserna som påverkat leveransen av sjukvårdens material på största allvar. Människor ska kunna lita på sjukvården, både i vardagen och vid allvarliga kriser.” Men då måste också regeringen agera för att lösa dessa vardagliga brister på läkemedel . Detta kan inte anstå till en möjlig proposition efter nästa ordinarie riksdagsval 2022. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga socialminister : Vilka konkreta nationella åtgärder avser ministern att skyndsamt verka för att genomföra i syfte att snabbt säkerställa patienternas tillgång till läkemedel?
fr · H711470 · 2019-11-22 00:00:00 — Fråga 2019/20:470 Hemlig dataavläsning av (V) till Justitie- och migrationsminister (S) Polisen och har efterfrågat en lagstiftning kring hemlig dataavläsning, något som regeringen aviserat att den kommer att leverera till i närtid. Att komma åt krypterad kommunikation via olika former av appar är tekniskt problematiskt. Hemlig dataavläsning är antagligen inte den enkla lösning som många hoppas på, eftersom tillfället att installera en trojan i ett befintligt kommunikationsmedel som en mobil eller dator är näst intill obefintligt. Vid en upplåst mobil eller dator och då informationen finns i klartext är hanteringen enkel när trojanen väl är placerad, men möjligheten att komma åt information i olika appar eller mejl som lagras på servrar eller i ett molnbaserat system är i stort sett obefintlig. När trojanen väl är installerad finns en möjlighet att avläsa information i realtid. Men att avläsa krypterad information kommer fortsatt att vara en stor utmaning eftersom krypteringen sker via nycklar. Regeringen har dock inte aviserat att staten ska framställa en huvudnyckel för kryptering, en utveckling som skulle vara mycket oroande eftersom så pass mycket av privatpersoners kommunikation sker krypterat. Vidare byter kriminella nätverk självfallet mobiltelefoner ofta eller använder olika former av superkrypterade mobiltelefoner. Tanken är, såvitt jag förstått saken, att hemlig dataavläsning ska ge en möjlighet att läsa av information innan den krypteras. Hur detta ska gå till i praktiken har dock ingen kunnat ge ett svar på. Därtill lider polisen och av en stor och eftersatt it-hall med oklar kapacitetsbrist för att hantera komplicerade och nya hemliga tvångsmedel. Med anledning av vad som anförts ovan vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Hur ser de brottsförebyggande myndigheternas handlingsutrymme, förmåga och möjlighet ut för att komma åt kommunikation med hemlig dataavläsning innan den krypteras?
fr · H711471 · 2019-11-22 00:00:00 — Fråga 2019/20:471 relation till av (L) till Utrikesminister (S) kommer ett av mest avgörande val att äga rum; ett val som dock inte erkänner. I går befolkningen till valurnorna för att i huvudsak välja republikens inställning till , vilket sker i skuggan av händelseutvecklingen i . Detta inträffar efter att president, , vädjade om internationellt stöd efter att uttryckt att man avser att använda ”alla nödvändiga medel” för att förena länderna. och EU har inga diplomatiska förbindelser med och har fortfarande mött nödropet med tystnad. demokrati och frihet hänger på en skör tråd. Inte på grund av bristen på liberala rättigheter – tvärtom blev republiken först i att tillåta samkönade äktenskap, och valprocessen lever upp till västeuropeisk demokratisk standard. demokrati hotas av ovilja att respektera fria val och individens självbestämmanderätt. och resten av EU har fortfarande en möjlighet att främja demokratisk utveckling samt verka för fredliga lösningar i området genom såväl avtal och påtryckningar, men även genom demokratisk närvaro i form av valobservatörer. har aldrig formellt skickat valobservatörer till , och vid valet , då presidentvalet kombinerades med folkomröstningar som sågs som ett första steg gentemot självständighet, bidrog varken EU, eller FN med valobservatörer. Folkomröstningen tyngdes av såväl lågt valdeltagande som ett mordförsök på presidenten. har tidigare skickat valobservatörer utanför medlemsländernas gränser, nämligen till . Enligt egen hemsida används valobservatörer för att ”öka möjligheterna att allt sker enligt regelboken”. I ett val där , som enligt använder sig av omfattande resurser för att påverka andra länders samhällsutveckling, har kraftiga incitament att påverka valets utgång bör det ligga i varje demokratis intresse att säkerställa att val går rätt och demokratiskt till. Med bakgrund av det som framförts skulle jag vilja fråga utrikesminister följande: Ifall skickar en förfrågan till eller om att sända valobservatörer, är regeringen beredd att bistå? Vidare: Är regeringen beredd att gratulera den president som samlar störst stöd i presidentval, givet att valet gått demokratiskt rätt till?
fr · H711472 · 2019-11-22 00:00:00 — Fråga 2019/20:472 Minskande andel kvinnor som startar företag av (M) till Statsrådet (MP) har andelen kvinnor som startat företag minskat, och i den senaste rapporten från Global Entrepreneurship Monitor (Gem) minskar andelen med . Det är så mycket att det drar ned hela totala snitt, trots att andelen män som startar nya företag har ökat . En politisk faktor som sägs ha bidragit till detta är den välfärdsdebatt, med tillhörande utredningar, som särskilt kritiserat företagare inom kvinnodominerande yrken. Även osäkerheten och de tvära inom RUT-branschen sägs ha haft en negativ effekt. Ytterligare orsaker som politiken styr över är IVO:s långa handläggningstider och dess nya regelverk, som skapar högre ekonomiska trösklar generellt men som också specifikt gör det svårare för små och nya aktörer. Allt detta är förslag och debatter som regeringen själv varit drivande i och starkt bidragande till. Min fråga till statsrådet är därför: Vilka slutsatser har statsrådet och regeringen dragit av detta, och vad ämnar statsrådet göra för att förbättra villkoren och förutsättningarna för att fler kvinnor ska vilja och kunna starta nya företag?
fr · H711473 · 2019-11-22 00:00:00 — Fråga 2019/20:473 Framtiden för klostermuseet i av i (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) i invigdes i samband med heliga 700-årsjubileum, och museet bär upp ett rikt kulturarv såväl för som för hela . Inom ramen för museets verksamhet visas en viktig del av medeltida historia upp i allmänhet, och i synnerhet med fokus på heliga , som var en kvinna som har en mycket viktig plats i svensk historia. Museet är av det skälet viktigt, men det är även av betydelse för besöksnäring och turism, och just är ett centrum för pilgrimsturism i . Museet i drivs ideellt av , men stiftelsen har svårt att klara sig ekonomiskt och står inför en oviss framtid. Museifastigheten, som man hyr via (), kommer enligt nya regler från myndigheten att få en kraftigt höjd hyra , vilket är ett av skälen till den ekonomiska pressen på museet. Även andra skäl är av betydelse – de medel man får in från försäljning, bidrag och donationer räcker inte till. Företrädare för har själva uttryckt i medier att stiftelsen inte i längden kommer att klara av att driva museet och satsa på det sätt som behövs för att upprätthålla verksamheten. Alltså hotas verksamheten av nedläggning. Man har från företrädarnas sida vidare påpekat att man gärna skulle se en annan, starkare huvudman för museet och att verksamheten skulle kunna övergå till att bli ett nationellt museum. Motioner har lagts fram i både innevarande och tidigare riksmöten med förslag om ett ökat statligt ansvar för klostermuseiverksamheten i . Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Vilka initiativ är ministern beredd att ta för att säkerställa att klostermuseiverksamheten i kan bestå ?
fr · H711475 · 2019-11-25 00:00:00 — Fråga 2019/20:475 Lokaliseringsprincipen inom bredbandsutbyggnad av (M) till Statsrådet (S) De uppsatta målen för bredbandsutbyggnaden i enlighet med regeringens bredbandsstrategi, det vill säga att av alla hushåll och företag bör ha tillgång till bredband om minst kommer inte att nås. Utbyggnaden i städerna är framgångsrik, men på landsbygden är det svårare. Utbyggnaden på landsbygden uppgår till ringa 41 procents utbyggnad. I åtskilliga kommuner återfinns så kallade stadsnät. Det är nät där oftast kommunerna själva gått in och betalat för bredbandsutbyggnaden och dess infrastruktur. Kommunerna äger infrastrukturen och upplåter åt olika bredbandsleverantörer att erbjuda sina tjänster i detta nät. I samtal med , som återfinns i över 200 kommuner, nämns att man arbetar aktivt för att fler kommuner på landsbygden ska satsa på fiberutbyggnad. I flera till ytan stora kommuner blir dock detta särdeles dyrt när hela kommunen ska täckas med fiber. Möjligheten till samverkan med grannkommuner torde då vara mycket lämpligt. Tyvärr gör dagens lagstiftning det omöjligt för ett sådant samarbete inom bredbandsutbyggnaden. På grund av lokaliseringsprincipen får inte en kommun överlåta utbyggnaden av bredband i en del av kommunen till exempelvis närliggande kommun. Denna lagstiftning medverkar därmed aktivt till att utbyggnaden fördyras och eventuellt aldrig blir av. Enligt min mening bör en förändring av lagen ske i syfte att möjliggöra samverkan mellan kommuner även på detta område. Min fråga till statsrådet är på grund av det ovannämnda: Är statsrådet beredd att vidta åtgärder för en förändring av lokaliseringsprincipen i syfte att undanröja detta hinder?
fr · H711476 · 2019-11-25 00:00:00 — Fråga 2019/20:476 Fiberutbyggnad på landsbygd av (M) till Statsrådet (S) Utbyggnaden av bredband på landsbygden går sakta. De uppsatta målen för bredbandsutbyggnaden i enlighet med regeringens bredbandsstrategi, det vill säga att av alla hushåll och företag bör ha tillgång till bredband om minst kommer inte att nås. I storstäderna ligger utvecklingen nära målet med ca 80 procents utbyggnad, men på landsbygden har utbyggnaden endast nått av hushållen och företagen enligt uppgift från Bredbandsforum. uppger i en nyligen publicerad redovisning att ca behövs i stödmedel till utbygganden av bredband på landsbygden om målen ska nås. Av regeringens budget framgår dock att den endast lägger i stödmedel. Min fråga till statsrådet blir med anledning av ovanstående följande: Vilka initiativ är statsrådet beredd att vidta för att öka anslutningsgraden såväl i storstad som på landsbygden, som inte når upp till mer än 81 respektive 41 procents utbyggnad?
fr · H711477 · 2019-11-25 00:00:00 — Fråga 2019/20:477 Nationella läkemedelslistan av (M) till Socialminister (S) En samlad nationell läkemedelslista handlar om att stärka patientsäkerheten i hälso- och sjukvården. En betydande utmaning är fortfarande att uppgifter om patienters läkemedel är utspridda på många olika informationskällor i olika delar av hälso- och sjukvården samt i de register över recept och uthämtade läkemedel som förs av . Därutöver finns det avgörande utmaningar som handlar om att de legala förutsättningarna för att dels dokumentera, dels ta del av uppgifter är olika för samtliga informationskällor. Det behövs ett förtydligande gällande hur en nationell läkemedelslista ska länkas samman med journalsystemen. Socialministern säger så här på regeringens egen hemsida: ”Människor ska kunna lita på sjukvården, både i vardagen och vid allvarliga kriser.” En nationell läkemedelslista ska hjälpa vården att stärka patientsäkerheten. är starka förespråkare av en sådan om den utformas på ett samlat sätt. Tidningen redovisar emellertid att många regioner inte tror vare sig på regeringens tidsplan eller på att utformningen av den nationella läkemedelslistan blir tillräckligt användbar i praktiken. Regeringens inriktning har varit att den nationella läkemedelslistan enbart ska innehålla så kallade förskrivna läkemedel till patienten. Det innebär att läkemedel som ordineras i slutenvården till patienten ska inte finns med på listan. Det innebär ju att en samlad bild inte kommer att kunna visas av patientens totala läkemedelsanvändning. Så hur kommer patientsäkerheten att förändras med denna utformning av läkemedelslistan jämfört med om den innehåller både förskrivningsläkemedel och sjukhusläkemedel. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga socialminister : Vilka konkreta nationella åtgärder avser socialministern att skyndsamt vidta i syfte att säkerställa att införandet av den nationella läkemedelslistan kommer alla patienter till del , och att den kommer att innehålla såväl patientens alla förskrivna läkemedel som de läkemedel som ordineras i slutenvården?