frs · H612619 · 2019-05-15 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:619 av (M) Rehabiliteringskedjan har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att minska antalet långa sjukskrivningar. Låt mig inledningsvis påminna om att den av ledda regeringen införde en bortre tidsgräns 2008. Som en följd av detta kom människor vid cirka 100 000 tillfällen att utförsäkras från försäkringen. En mycket stor majoritet av dessa, 80 – , återkom till sjukförsäkringen när detta var möjligt. Andra tog ut sin ålderspension , hänvisades till kommunernas försörjningsstöd eller fick sin försörjning via anhöriga. För många innebar regelverket att de utförsäkrades till otrygghet både två och . De som återvände till sjukförsäkringen statistikfördes som nya sjukfall, det kunde alltså inte bli några långa sjukfall i statistiken med en bortre tidsgräns i kraft. Den nuvarande regeringen avser inte att minska antalet långa sjukfall genom att dribbla med siffrorna eller skapa otrygghet för människor i behov av stöd. Vi ska ha en sjukförsäkring vi kan lita på. Den ska ge ekonomisk trygghet och ett stöd åter i hälsa och arbete. Regeringen avskaffade 2016 den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen. Jag är stolt över att vi fick ett slut på det. Vi ser nu också att de långa sjukfallen inte ökar, utan har stabiliserat sig på samma nivå som gällde innan den bortre tidsgränsen trädde i kraft. stannar inte utmaningarna inom sjukförsäkringen vid borttagandet av den bortre tidsgränsen. Viktigast är att ingen behöver bli sjuk av sitt jobb, att all ohälsa som kan förebyggas också förebyggs. Där har arbetsgivarna en central roll. Under förra mandatperioden lovade arbetsmarknadens parter att arbeta för friskare arbetsplatser genom avsiktsförklaringar som de lämnade till regeringen. Det är ett arbete som regeringen följer noggrant och förväntar sig resultat utifrån. Regeringens arbetsmiljöstrategi för det moderna arbetslivet 2016–2020 har också fokus på bl.a. ett hållbart arbetsliv. Det är många olika aktörer, såsom arbetsgivaren, hälso- och sjukvården, och Arbetsförmedlingen, som behöver bidra för att individen ska få ett gott stöd åter till hälsa och arbete och på så sätt minska risken för långa sjukskrivningar. Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att åstadkomma detta. Arbetsgivaren är skyldig att ta fram en plan för återgång i arbete tillsammans med den anställde som är sjukskriven. Regeringen har gett i uppdrag att, inom ramen för sitt lagstadgade samordningsansvar, förstärka arbetet med att ge stöd till individen. Regeringen har gett och Arbetsförmedlingen i uppdrag – ett nolltoleransuppdrag – att se till att övergången mellan myndigheterna fungerar. Regeringen har gett och i uppdrag att förbättra samarbetet och dialogen mellan och hälso- och sjukvården när det gäller sjukskrivningsprocessen och läkarintygen. Myndigheten för arbetsmiljökunskap har fått i uppdrag att sammanställa kunskap om faktorer som skapar friska och välmående arbetsplatser, och och Myndigheten för arbetsmiljökunskap har fått i uppdrag att ta fram friskfaktorer som kan mätas och följas . Det faktum att det är flera aktörer som har ansvar för att ge individen stöd i sjukskrivningsprocessen innebär att det behövs dialog och samverkan mellan berörda aktörer. När detta brister är det ytterst individen som hamnar i kläm. För att trygga en välfungerande sjukskrivningsprocess har regeringen tillsatt en nationell samordnare som, med individens och samhällets bästa i fokus, ska främja samverkan mellan aktörerna i sjukskrivningsprocessen (Dir. 2018:27). Vi kan konstatera att de insatser som vidtagits lett till att färre sjukfall startar och att sjukskrivningstiderna minskar. prognostiserar en minskning av de långa sjukfallen. Detta är en verklig förändring och inte bara ett annat sätt att bokföra sjukfrånvaron.