ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H711163 · 2019-10-12 00:00:00 — Fråga 2019/20:163 Modellen för avräkningar från biståndet av (V) till Statsrådet (MP) aviserade regeringen en översyn av modellen för beräkning av kostnader för mottagande av asylsökande och skyddsbehövande som avräknas mot utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. En utgångspunkt för översynen var att tillämpa /Dacs förtydligade regelverk. Översynen motiverades delvis med att säkerställa transparens och bättre planeringsförutsättningar för biståndet, vilket även utrikesutskott efterfrågat. Den nya modellen skulle dessutom minska avräkningarna. När den nya modellen nu tillämpas minskar avräkningarna marginellt. Redovisningen av modellen är dessutom så bristfällig att det inte går att härleda avräkningarnas storlek till faktiska kostnader. är mycket kritiskt till hur regeringen hanterat denna fråga. Regeringen måste redovisa modellen i sin helhet så att det tydligt framgår vilka kostnader som inkluderas, deras storlek och hur de räknas samman till den totala summa som utgör avräkningarna. Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådet : När avser statsrådet att presentera en fullödig redovisning av modellen för beräkning av kostnader för mottagande av asylsökande och skyddsbehövande som avräknas mot utgiftsområde 7 Internationellt bistånd?
fr · H711164 · 2019-10-12 00:00:00 — Fråga 2019/20:164 Barncancervården av (M) till Socialminister (S) Vi moderater prioriterar och fördubblar i vårt budgetalternativ de särskilda resurser som ska riktas till barncancervården. Behandling av cancer skiljer sig åt mellan vuxna och barn. Därför vill vi genomföra en långsiktig särskild riktad statlig satsning gällande barncancerforskning. En väl fungerande barncancervård är beroende av att lösa den akuta bristen på sjuksköterskor och på att många barnonkologer går i pension. Därför behöver möjligheterna att inrätta en specialistutbildning inom barncancervård ses över. föreslår att barn med cancer och deras anhöriga erbjuds en rehabiliteringsplan och psykosocialt stöd. Dessutom krävs samordning för att patienter i barncancervården som fyller inte ska riskera att hamna i kläm vid övergången till den reguljära vården. Det finns ett glapp mellan de olika vårdformerna, vilket gör att unga vuxna ibland har svårt att veta vart de kan vända sig för att få råd, hjälp och stöd. Det är ungefär 11 000 personer i som har eller har haft cancer som barn, och av de barn som överlevt cancer drabbas av sena komplikationer. Detta ställer krav på hälso- och sjukvården. Kunskapen om sena komplikationer är begränsad, och i större delen av landet saknas möjlighet till specialiserad hjälp. Det är mycket glädjande och hoppfullt att av alla barn som drabbas av cancer numera överlever. återstår mycket arbete för att nå visionen om att utrota barncancer. finns det ingen specifik utbildning för den vårdpersonal som arbetar med barncancervård annat än de utbildningar som Barncancerfonden erbjuder. Detta är oacceptabelt. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga socialminister : Avser ministern att verka för att regeringen lämnar förslag om att fördubbla stödet till barncancervården i , så som föreslagit?
fr · H711165 · 2019-10-12 00:00:00 — Fråga 2019/20:165 Studentbostäder av (C) till Statsrådet (S) Tillgången till studentbostäder är en viktig fråga för att möjliggöra högre utbildning. Att bygga fler studentbostäder är viktigt, men det behövs även säkerställas att de studentbostäder som finns hyrs ut till studenter. Reglerna för att erhålla och få bo kvar i en studentbostad varierar mellan olika studentbostadsföretag men gemensamt är att studenten ska vara antagen till en studiemedelsberättigad eftergymnasial utbildning. För att få bo kvar krävs i regel att man klarar ett visst antal poäng per termin. För att säkerställa rätten till boende i studentbostad måste studentbostadsföretagen löpande kontrollera att hyresgästerna/studenterna studerar i ett visst tempo . De uppgifter som efterfrågas av studentbostadsföretagen finns registrerade i databasen som regleras i förordningen (1993:1153) om redovisning av studier m.m. vid universitet och högskolor (Ladokförordningen). Datainspektionen har funnit att det skulle strida mot förordningen att lämna ut uppgifter om studieresultat till studentbostadsföretagen (se Datainspektionen dnr 1427-2012). Följden är att studentbostadsföretagen måste samla in information om studieresultat genom förfrågan till sina hyresgäster alternativt lärosätena. Det är ett förfarande som är ineffektivt och kräver omfattande administration som involverar både studentbostadsföretagen och studenterna samt universitet och högskolor. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser regeringen att vidta några åtgärder för att underlätta informationshanteringen för studentbostadsföretagen gällande studieresultat?
fr · H711166 · 2019-10-12 00:00:00 — Fråga 2019/20:166 Dataintrång på av (C) till Miljö- och klimatminister (MP) i har upprättat en anmälan till Datainspektionen gällande misstänkt dataintrång. En tillfällig konsult, som är uttalad jaktmotståndare och som hade förtroendeuppdrag i , fick tillträde till databasen sekretessbelagda innehåll för att städa ut noteringar i databasen gällande döda björnar. Uppdraget skulle gälla året ut. upptäckte dock i att någon som saknade behörighet gjort ändringar i adresser till norska lodjursjägare, vilket innebär att personen i fråga även haft tillgång till andra känsliga och sekretessbelagda uppgifter om jaktledare, jägare och länsstyrelsepersonal som är kopplad till svensk rovdjursförvaltning. Givet den hotbild som finns mot personer med koppling till exempelvis vargjakt så är det mycket allvarligt att en utomstående person som också uttalat är vargjaktsmotståndare fått tillgång till dessa känsliga uppgifter. Staten bör stärka arbetet mot hat och trakasserier kopplat till jakten, inte som i detta fall öka hotbilden. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister . Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för att säkerställa att liknande händelser inte händer på igen?
fr · H711167 · 2019-10-12 00:00:00 — Fråga 2019/20:167 Jägarnas trygghet av (C) till Statsrådet (S) gav ett konsultuppdrag till en tidigare anställd som innebar att denne fick tillträde till den sekretessbelagda delen av databasen . upptäckte personal på i att någon som saknade behörighet gjort ändringar i adresser till norska lodjursjägare. Detta innebar att personen i fråga även haft tillgång till ett hemligt register med uppgifter om svenska rovdjursjägare och jaktledare. Den registrering av uppgifter som konsulten gjort hade dessutom inget att göra med de arbetsuppgifter denne tilldelats. När fick kännedom om det inträffade valde man att avsluta konsultens uppdrag, men vidtog inga ytterligare åtgärder. i såg däremot oerhört allvarligt på incidenten och anmälde därför det hela till Datainspektionen. I ljuset av att konsulten i fråga är en känd jaktmotståndare och en av landets största rovdjursförespråkare blir frågan än mer prekär. Med tanke på att jägare och bönder ofta utsätts för brott från våldsbejakande grupperingar är det dessutom oerhört allvarligt om uppgifterna i fråga sprids. Då finns det risk för att jägare råkar ut för hot, trakasserier och i värsta fall ännu värre brott. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur kommer regeringen och statsrådet att agera för att säkerställa jägarnas trygghet och för att förhindra eventuell spridning av uppgifterna i fråga?
fr · H711168 · 2019-10-12 00:00:00 — Fråga 2019/20:168 Stamnätet i av (M) till Statsrådet (S) har tilltagande el- och kapacitetsbrister, i synnerhet i , och . skrinlade Pågen, Malmös största privata arbetsgivare, sin tänkta expansion för att elsystemet inte räcker till. Problemen har förvärrats av att regeringen, mot rekommendationer av energiexperter, kraftigt höjt skatterna på lokal elproduktion i kraftvärme. För att lösa elproblemen måste flera lösningar till. En del handlar om förstärkningar av elnätet. () har velat bygga en elledning på sträckan Ekhyddan––Hemsjö. SVK anser att nätbygget i är nödvändigt för att klara en driftssäker elförsörjning i , samt att ledningarna också är en förutsättning för att genom sjökabelförbindelsen Nordbalt binda ihop med den europeiska elmarknaden och därmed säkerställa import och export till utlandet. Planering och projektering av nätinvesteringen har skett . Ansökan lämnades in till (Ei) 2015. Ei har avslagit SVK:s ansökan att få bygga elledningen. Kärnan handlar om ellagen och krav. har överklagat beslut om att avslå ansökan. Parallellt med att myndigheterna dividerar om lagens krav fortgår elproblemen i . Investeringar i , , , , , och har på olika sätt hindrats av att elförsörjningen inte går att lita på. Det leder i sin tur till att nya jobb går förlorade. Bostadsprojekt och infrastruktur hotas. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att stamnätet i kan byggas ut och därmed bidra till att lösa elproblemen i ?
fr · H711169 · 2019-10-12 00:00:00 — Fråga 2019/20:169 Omläggning till klimateffektiva drivmedel av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) och världen står inför stora utmaningar när det gäller hur världens klimatpåverkan ska sänkas. Den nuvarande regeringen har höjt priserna på flera olika drivmedel för privatpersoner för att minska människors användande av drivmedel. Regeringen har uttryckt sig kritiskt om användandet av fossila bränslen och talat om behovet av att minska konsumtionen av dessa. som regeringen tvingar människor att lägga om hela sin livsstil för att få ekonomin att gå ihop fortsätter statliga myndigheter att använda fossila bränslen. Både polis och kriminalvård använder sig av dieseldrivna fordon eftersom det inte finns några alternativ. De är alltså i samma situation som många privatpersoner och företagare i hantverksbranscher. Det är möjligt att använda HVO-diesel för att köra fossilfritt, vilket många gör , men enligt uppgift gör inte våra statliga myndigheter det i någon större utsträckning. När samhället i stort behöver göra stora förändringar i sin förda politik och regeringen kontinuerligt fortsätter att prata om att ska vara ett exempel som andra länder kan ta efter är det rimligt att staten också ligger i framkant i . Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga miljö- och klimatminister : Vilken typ av åtgärder avser ministern att vidta för att exempelvis myndigheter ska köra fossilfritt med HVO, och i vilken utsträckning instrueras myndigheterna att göra detta ?
fr · H711170 · 2019-10-12 00:00:00 — Fråga 2019/20:170 Stöd till anhöriga till våldsdödade av (M) till Statsrådet (S) I finns det föreningar och organisationer som stöder anhöriga till våldsdödade. De gör en stor insats för att hjälpa anhöriga att klara av en mycket svår och traumatisk situation. En förening som gör en stor insats är för anhöriga till våldsdödade (RAV), men det finns även andra organisationer som arbetar med liknande frågor. RAV arbetar med mycket små ekonomiska förutsättningar men den erfarenhet som finns i föreningen borde användas av våra rättsvårdande myndigheter och kommuner. Det finns goda idéer om hur samhället skulle kunna hjälpa en anhörig betydligt bättre än . Det kan handla om akut hjälp i en traumatisk situation men även om stöd och hjälp vid rättegångar och under den långa, svåra tiden efter ett allvarligt våldsdåd. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet ? Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder i tjänsten för att underlätta verksamheten för anhörigföreningar som stöttar vid våldsdåd?
fr · H711171 · 2019-10-12 00:00:00 — Fråga 2019/20:171 Högskoleplatser i av (M) till Statsrådet (S) När höstbudgeten presenterades i av statsrådet så var den stora budgetnyheten för att skulle få 761 nya högskoleplatser. Det presenterades som en nyhet som blev refererad i P4 , SVT , och i samband med budgetpresentationen. När medierna nu har granskat uppgiften så visar det sig efter kontakter med att det i bästa fall handlar om ca 20 nya platser. Det här väcker naturligtvis många frågor om vilka underlag statsråden har när man gör budgetpresentationer och varför allmänheten aktivt vilseleddes. Av avslöjandet i medierna om den felaktiga siffran framgår det att statsrådet gav denna information såväl muntligt som skriftligt. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Varför anger statsrådet att det här är en satsning om 761 nya utbildningsplatser när myndigheten hävdar att det inte är i närheten av den mängden nya utbildningsplatser?
fr · H711172 · 2019-10-12 00:00:00 — Fråga 2019/20:172 Vindkraften och populationsperspektivet kring örnstammen av (C) till Miljö- och klimatminister (MP) Regeringen beslutade i ärende M2019/00874/Me att ”regeringen vidtar inga åtgärder med anledning av begäran från om att regeringen skall förbehålla sig tillåtlighetsprövningen av : s ansökan om tillstånd för uppförande och drift av en vindkraftsanläggning vid Forsviden på norra ”. Inga sakskäl anförs till beslutet utan regeringen skriver torrt att ”regeringen anser att det saknas anledning att förbehålla sig prövningen av verksamhetens tillåtlighet”. Bakgrunden till kommuns begäran att regeringen tillåtlighetsprövar Forsviden AB:s ansökan är att de anser att regeringen principiellt behöver klargöra hur artskyddsförordningen och miljöprövningen ska förhålla sig till populationsperspektivet kring örnstammen. Örnstammen har varit under kraftig tillväxt på alltsedan vindkraften började etableras på . som örnpopulationen expanderat har det etablerats ca 180 vindkraftverk på ön. Samexistensen mellan örn och vindkraft har därmed visat sig fungera utmärkt. Sedan omkring 2010 har det successivt skett en rättspraxisglidning från populationsperspektivet till förmån för individperspektivet. Vissa långtgående domar tar till och med hänsyn till eventuellt kommande fågelrevir trots att den fågelarten inte var etablerad alls vid domstillfället. I Forsvidens område har inplanerade 50 verk reducerats till 11 verk som dessutom är överklagade till högre instans. Dagens tillämpning av artskyddsförordningen i tillståndsärenden gör att det i princip blir omöjligt att komma vidare med utbyggnaden av vindkraften i någon samlad form. Den enda möjligheten att bygga vidare blir då enstaka verk över hela . Alla gotlänningar är överens om att det är en dålig lösning för befolkningen, örnarna, landskapsbilden, vindkraftsexploatörerna och nätägarna. I sker just nu en väldigt snabb utbyggnad av vindkraften. Från dagens produktion som ligger på ca vindel till att producera ca . Investeringsbesluten för dessa nya vindkraftsanläggningar är redan fattade. beräknar att det kommer att behövas ca vindel framöver, det vill säga ungefär en fördubbling till utifrån nivå. För att lyckas med det kommer det att behövas många helt nya tillstånd eftersom de befintliga outnyttjade tillstånden i praktiken är oanvändbara då de inte är kommersiellt gångbara. Tolkningen av artskyddsförordningen ned på individnivå är ihop med Försvarsmaktens intressen och det kommunala vetot de helt dominerande hindren för att bygga ut vindkraften på ett hållbart och resurseffektivt sätt i framöver. Därför är prövningen av ärendet Forsviden en principiellt avgörande fråga som kommer att få stora konsekvenser för hela energiförsörjning. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Vilka åtgärder vidtarministern för att det ska klargöras hur artskyddsförordningen ochmiljöprövningen ska förhålla sig till populationsperspektivet kring örnstammen?
fr · H711173 · 2019-10-14 00:00:00 — Fråga 2019/20:173 Nordiskt samarbete av (S) till Statsrådet (S) Den nordiska samhällsmodellen är ett begrepp. Den bygger på öppna demokratier, välfärd och jämställdhet i fokus. Samarbetet är väl förankrat i våra respektive parlament och har också en relativt god folklig förankring. Samarbetet mellan våra länder behöver dock vårdas och utvecklas. Det som berör människor i vardagen är angeläget att lyfta fram: att flytta, pendla, studera och bedriva näringsverksamhet över gränserna. Näringslivet har blivit allt mer integrerat, och våra nordiska grannländer utgör en stor andel av respektive lands import- och exportmarknad. Utmaningar saknas förstås inte. framställer en rapport om hur det går med arbetet att undanröja hinder för en förbättrad integration inom arbetsmarknad, sjukvård, skola och utbildning. Här finns frågor att bevaka och agera kring framgent. Utifrån min skånska horisont är det nära samarbete som finns mellan och , inom det samarbetsorgan som benämns Greater ett bra exempel. En rad frågor inom kultur, utbildning, näringsliv och den omfattande forskningssatsningen ESS (European Spallation Source) i som är en svensk–dansk storsatsning genom EU-samarbetet avhandlas där. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur ser statsrådet på möjligheterna att stärka och utveckla det nordiska samarbetet genom att undanröja hinder och bejaka forskning, utbildning och gränsöverskridande handel?
fr · H711174 · 2019-10-14 00:00:00 — Fråga 2019/20:174 Finansiell infrastruktur i hela landet av (S) till Statsrådet (MP) har finansmarknaden i ändrat karaktär i flera avseenden. Bland annat har de stora affärsbankerna koncentrerat sin verksamhet till regionala kontor som de lagt ned kontor i mindre städer och på glesbygden. De har utvecklat sina digitala tjänster för den nationella marknaden. Den lokala tillgängligheten har krympt avsevärt, vilket har påverkat både hushåll och många av de växande småföretagen. En annan förändring är att flertalet nischbanker har ökat sin aktivitet och konkurrens gentemot storbankernas mest lönsamma tjänster. Detta har inte medfört större lokal tillgänglighet utan i stället sköts verksamheten nästan enbart via nätet. De lokalt verksamma bankerna, som lokala sparbanker och , har inte etablerat nya kontor i landet trots att de stora bankerna lägger ned. Jag pratade med som driver företaget i . Ett banklån från en bank med lokal kännedom var 1998 direkt avgörande för att Bilelektriska kunde börja utvecklas till det framgångsrika företag det är med sju anställda. Han är oroad över utarmningen av lokala bankkontor i . Jag håller med honom. För att undvika att regionala skillnader i välfärd och ekonomisk utveckling ska öka inom landet behövs de lokala bankkontoren. Här kan regeringen göra mycket. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur säkerställer statsrådet att den finansiella infrastrukturen upprätthålls i hela landet?
fr · H711175 · 2019-10-14 00:00:00 — Fråga 2019/20:175 Häktesplatser i av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) , som är sjunde största kommun, har inget häkte. Det betyder att polisen får lägga stora resurser på transporter till andra städer såsom , och . Transporter av häktade tar stora polisresurser i anspråk. Mycket tid åtgår också för resor som utredare behöver göra i samband med förhör med misstänkta eller då häktade med restriktioner ska träffa anhöriga. Sammantaget innebär nuvarande situation att värdefulla polisiära resurser, som borde användas för att bekämpa brott, i stället används till transporter. I en situation där allvarlig och grov brottslighet breder ut sig måste polisens resurser användas bättre. planerar för att ett nytt polishus i ska stå klart . Det finns i samband med det möjlighet att skapa ett rättscentrum där polis, åklagare och häkte samlas i närheten av . Ett sådant rättscentrum skulle bidra till att hela rättsväsendets resurser kan användas mer effektivt. Kriminalvården planerar emellertid att i stället inrätta ett häkte på Salbergaanstalten i Sala, trots att det ur polisiär synvinkel är bättre att ha häkten på stora orter där det finns många häktade och större polisresurser. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Hur många arbetstimmar har poliser i använt för transporter till och från häkten på andra orter sedan häktet i stängde , och avser ministern att verka för att ett nytt häkte inrättas i i samband med att ett nytt polishus byggs?
fr · H711176 · 2019-10-14 00:00:00 — Fråga 2019/20:176 Regeringens stöd till nationella armé av (SD) till Utrikesminister (S) Många fasas just nu över hur världen har kunnat svika de tappra män och kvinnor som stred mot Islamiska staten i och som bombas sönder och samman av med allierade jihadister. Även den har till slut fördömt agerande som man med rätta kallar för ett brott mot folkrätten. Det fruktansvärda som sker i nordöstra (Rojava) är dock på intet sätt något nytt. I nordvästra , Afrinregionen, såg vi också hur turkiska trupper gjorde gemensam sak med jihadister i sin invasion av en förhållandevis fredlig del av det krigsdrabbade . Även då kom fördömanden från den och även då sa man sig ”mana till återhållsamhet”, utan att fick några som helst repressalier för sina handlingar. Vidare uttalade regeringen att man ”förväntade sig” att skulle respektera 2401 om vapenvila i hela , trots att vi sett att så inte har skett, och Erdoğan regim har kunnat fortsätta att bryta mot internationell rätt. Vräkningar, mord, kidnappningar och förtryck mot kurder har sedan det turkstödda övertagandet av Afrin blivit en del av vardagen, vilket visar vad som kan vänta i andra kurddominerade områden som vill ockupera såsom Rojava, där Erdoğan planerar vad som närmast kan beskrivas som en etnisk rensning. Att styret i Rojava då varit desperat nog att sluta ett avtal med den syriska regimen är därför ingenting konstigt utan i stället något vi kunnat vänta oss. Det är illa nog att regeringen står handfallen när i huvudsak kurdiska hjältar tillåts slaktas av och att det tagit så innan man slutligen övervägde exempelvis ett vapenembargo. Än värre är att regeringen tillsammans med sju av åtta partier i röstade för rådslutsatser som uttrycker stöd till såväl förövarna (den så kallade Syriska nationella armén, SNA) som offren (demokratiska styrkor, SDF). SNA är en hårdför islamistisk rebellallians som bildades av den syriska interimsregeringen, som är den gruppering som EU-kretsen och övriga partier ställt sig bakom genom rådslutsatserna. Redan i samband med den turkiska invasionen av Afrin, när den här frågan behandlades, ifrågasatte vi regeringens och övriga partiers ställningstagande, dock med föga resultat. Bara röstade emot rådslutsatserna, och vi tydliggjorde i stället vår hållning om ett kompakt stöd till SDF och ett avståndstagande från med allierade jihadister. Okunskapen inom om vad som sker i är med andra ord ett faktum. Mot bakgrund av detta vill jag fråga utrikesminister : Avser regeringen och ministern att ändra sitt positiva ställningstagande gentemot den så kallade syriska interimsregeringen mot bakgrund av deras roll i ockupationen av Afrin och Rojava?