ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H612130 · 2019-02-13 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:130 av (M) Brister i psykiatrin och missbruksvården har frågat mig när man kan förvänta sig att bristerna mellan psykiatrin och missbruksvården är lösta. Andelen som upplever psykiska besvär har ökat . Detta är en oroväckande utveckling. En särskilt utsatt grupp är personer med samsjuklighet i form av psykisk ohälsa och missbruk- och beroende. Regeringen har under förra mandatperioden initierat ett antal insatser för att adressera den ökade psykiska ohälsan och avser återkomma med ytterligare insatser . avsatte regeringen för insatser inom området psykisk hälsa. Merparten av medlen har fördelats till landsting och kommuner via en överenskommelse med Kommuner och Landsting. Den strategi inom området psykisk hälsa, som regeringen antog 2016 och som sträcker sig över perioden –2020, är vägledande för arbetet på såväl nationell, regional och lokal nivå. I det fortsatta arbetet behöver vi skapa förutsättningar för att hitta långsiktiga lösningar i ordinarie strukturer där stat, landsting, kommuner och andra aktörer som kan bidra, tar ett gemensamt ansvar. En välfungerande vård och omsorg samt samverkan mellan olika aktörer är viktigt. Enligt nationella riktlinjer för vård och stöd vid missbruk och beroende är det viktigt att samsjuklighet uppmärksammas och att personer med samsjuklighet får hjälp med båda tillstånden . Regeringen har gett i uppdrag att kartlägga förekomsten av samsjuklighet i form av psykisk ohälsa och beroendeproblematik. ska även analysera hur samverkan mellan olika verksamheter fungerar och hur denna påverkar förutsättningarna för en god vård och omsorg samt vid behov lämna förslag på hur vården och omsorgen kan förbättras genom samverkan. Uppdraget ska slutredovisas . Kommuner och Landsting (SKL) har presenterat en handlingsplan mot missbruk och beroende med målgruppen unga upp till . Handlingsplanen, som riktar sig till beslutsfattare, fokuserar på de största utvecklingsbehoven som SKL har identifierat. Åtgärdsförslagen riktar sig till huvudmännen, SKL samt till staten. Den kommande redovisningen från blir ett viktigt underlag för regeringens fortsatta arbete med att förbättra situationen för personer med samsjuklighet.
frs · H612131 · 2019-02-13 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:131 av (M) Framtidsanpassade elmätare har frågat mig hur jag tänker säkerställa att krav på elmätare möter framtidens behov. Jag delar synpunkter om att nya krav på elmätare bör utformas på ett sätt så att de är enkla, säkra och transparenta. Regeringen har därför lagt fram en proposition om att det bör införas nya funktionskrav på elmätare för att bland annat möjliggöra för elanvändarna att få information i realtid för en flexibel elanvändning, vilket kan leda till lägre kostnader för elanvändarna. Funktionskraven bör även möjliggöra en utvecklad marknad för energitjänster. beslutade i enlighet med regeringens förslag. Regeringen har därefter, , beslutat om att införa ett antal nya funktionskrav för elmätarna i . Bland de nya funktionskraven finns krav om att de ska ha ett användargränssnitt som gör det möjligt för kunderna att själva kunna ta del av sina mätuppgifter i realtid. Vidare finns det ett funktionskrav om att mätarna ska kunna avläsas var . Elmätarna med de nya funktionskraven ska senast vara på plats .
frs · H612132 · 2019-02-13 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:132 av (M) Kärnkraftsforskning har frågat mig hur jag säkerställer att inriktning om kärnkraftsforskning får praktiskt genomslag hos den ansvariga myndigheten. I beslut om budget (prop. 2018/19:1 utg. omr. 21, bet. 2018/19:NU3, rskr. 2018/19:101) uttalas att det är av stor betydelse att forskning på energiområdet inkluderar samtliga relevanta kraftslag. Den energiforskning som finansieras med bidrag från () styrs av det riksdagsbundna målet att forskning och innovation på energiområdet ska bidra till uppfyllandet av uppställda energi- och klimatmål, den långsiktiga energi- och klimatpolitiken samt energirelaterade miljöpolitiska mål. Denna formulering är både stabil över tiden och föränderlig genom att de kvantitativa mål och milstolpar som åsyftas successivt utvecklas, beslutas och uppnås. Fokus på insatserna inom energiforskningen är även områden som har förutsättningar för tillväxt och för export. Utifrån detta beslutar självständigt om medel till forskningsprojekt, oavsett teknik, som behövs för att uppnå de riksdagsbundna målen. Det är samma principer som gällt tidigare mandatperioder. sammanhanget även påminna om att har i uppdrag att finansiera forskning inom kärnteknik.
frs · H612133 · 2019-02-13 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:133 av (M) Höjda polislöner enligt beslut har frågat om jag avser att säkerställa att den särskilda lönesatsningen blir verklighet så att polisernas löner höjs i enlighet med vad riksdag har beslutat om. I den budget som beslutades avsattes till polisen för förbättrade villkor. Av betänkande avseende utgiftsområde 4 Rättsväsendet (bet. 2018/19:JuU1), framgår att medlen ska fördelas av , som ska samråda med berörda parter inom . Delegeringen inom staten är långtgående och det har rådit enighet i om denna princip . Regeringen är fast besluten om att fullfölja resurssatsningen på och utveck-lingen av . Sedan är jag övertygad om att parterna kan förvalta de ökade resurser som fått så att organisationen ges möjlighet till att utveckla löner och andra villkor i förhandlingar med arbetstagarorganisationerna som myndigheten växer med fler medarbetare. Attraktiviteten i polisyrket ska förstärkas och de polisanställda ska få stöd av rejäla resurser, samordnade myndigheter och effektivare lagstiftning. Jag och regeringen agerar med kraft på flera fronter, men lönebildningsprocessen ska, så som utskottet framhåller, skötas internt även i .
frs · H612134 · 2019-02-13 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:134 av (M) Finansiering av EU:s transeuropeiska transportnät för ökad militär rörlighet inom EU har frågat mig om regeringen i dialog med Försvarsmakten har rapporterat in speciella infrastruktursatsningar eller transportstråk till kommissionen som skulle kunna delfinansieras genom TEN-T, och i så fall vilka projekt som kan bli aktuella. Regeringen är delaktig i det pågående arbetet med förenklingar för den militära rörligheten inom EU. I förslaget till en revidering av förordningen för Fonden för ett sammanlänkat (CEF) har föreslagit att särskilda medel avsätts för att främja militär rörlighet. Förhandlingarna om ny CEF-förordning pågår och kommer sannolikt att avslutas i samband med att EU:s budgetram fastställs. Därefter kan riktlinjer utarbetas gällande hur dessa medel på lämpligt sätt kan fördelas. I enlighet med för militär rörlighet, antagen , är EU:s transeuropeiska transportnät (TEN-T) utgångspunkten för kommande insatser för att främja militär rörlighet inom transportinfrastrukturen. I enlighet med handlingsplanen har i samråd med Försvarsmakten redovisat vilken transportinfrastruktur som i har dubbla användningsområden, för både civila och militära behov. Myndigheterna har därvid hänvisat till TEN-T nätverket i . Först måste förhandlingarna om en ny CEF-förordning slutföras och EU:s budgetram fastställas. Därefter kan Kommissionen inleda arbetet med att ta fram riktlinjer för hur medlen ska fördelas.
frs · H612135 · 2019-02-12 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:135 av (M) Stomnätskorridor för EU:s transeuropeiska transportnät (TEN-T) har frågat mig om regeringen i dialogen med kommissionen har prioriterat att stråket –ska innefattas i TEN-T:s stomnätskorridor. För regeringen är det viktigt att hela ges goda förutsättningar att växa och utvecklas. Därför har regeringen föreslagit att den befintliga stomnätskorridoren ”–” som bara sträcker sig till bör förlängas hela vägen upp till den svensk-finska gränsen vid samt till via . Förlängningen av stomnätskorridoren sträckan –()–har varit högt prioriterad i regeringens ståndpunkt i EU-förhandlingen om förslaget till reviderad förordning om Ett sammanlänkat (Connecting Europe Facility – CEF). Förhandlingarna om ny CEF-förordning pågår och kommer sannolikt att avslutas i samband med att EU:s budgetram fastställs. Regeringens ståndpunkt kvarstår.
frs · H612136 · 2019-02-13 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:136 av (M) Störningar hos Tele 2 och har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att minska sårbarheten för it-störningar hos samhällsviktiga verksamheter. Vårt samhälle är beroende av att det finns tillförlitliga elektroniska kommunikationstjänster som fungerar under alla förhållanden. Det märks inte minst när det inträffar en större störning hos en eller flera operatörer. I den nationella strategin för samhällets informations- och cybersäkerhet (Skr. 2016/17:213) betonar regeringen vikten av att elektroniska kommunikationer ska vara både effektiva, säkra och robusta. Detta gäller givetvis särskilt larmtjänster och andra tjänster som människor är beroende av för att klara sin vardag. Förebyggande åtgärder kan också behöva vidtas för att skydda informationssystem mot antagonistiska handlingar, t.ex. it-angrepp. Vissa informationssystem som finns i samhällsviktiga verksamheter omfattas av säkerhetsskyddslagen om ett angrepp på ett sådant system kan resultera i skadekonsekvenser på nationell nivå. 2019 träder en ny säkerhetsskyddslag i kraft som bl.a. innehåller tydligare krav avseende informationssäkerhet. I arbetet med att genomföra strategin har en mängd åtgärder vidtagits. Regeringen har bl.a. uppdragit åt sju myndigheter som har ett särskilt ansvar för samhällets informationssäkerhet (, , Försvarsmakten, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, , och Säkerhetspolisen) att ta fram en samlad handlingsplan för dessa myndigheters arbete inom sina respektive ansvarsområden utifrån målen i strategin. Syftet med uppdraget är att ge regeringen ett bättre underlag för att kunna analysera om myndigheternas planerade åtgärder är tillräckliga för att nå målsättningarna i strategin. Myndigheterna ska redovisa handlingsplanen och regeringen kommer därefter att analysera behovet av att vidta ytterligare åtgärder.
frs · H612137 · 2019-02-12 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:137 av (M) Fusk med mätarställningar har frågat mig om jag avser förändra lagen så att det blir straffbart att manipulera mätarställningar. Såsom jag svarat på tidigare frågor så förväntar jag mig att Transportstyrelsen tittar på frågan och jag är beredd att överväga åtgärder för att förbättra situationen.
frs · H612138 · 2019-02-12 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:138 av (KD) Byggandet av Österleden har frågat mig om jag ämnar skynda på en byggnation av Österleden genom att använda mig av en ”bompeng” för att ersätta den kommunala och regionala medfinansieringen. Regeringen fastställde en ny nationell trafikslags-övergripande plan för transportinfrastrukturen för perioden –2029 och beslutade därvid att Österleden, eller östlig förbindelse som den numera kallas, ska utgå med ett s.k. ordnat avslut. Det innebär att avslutar själva projektet. arbetar dock vidare med att ta fram underlag för att kunna avgränsa och precisera de markanspråk som eventuellt behövs . Med en uppdaterad riksintresseprecisering underlättas de berörda kommunernas bostadsbyggande och stadsutveckling. En viktig utgångspunkt för regeringens ställningstagande angående östlig förbindelse har givetvis varit att regionen och berörda kommuner själva valt att inte prioritera projektet. Sverigeförhandlingen tvingades ju konstatera att det inte fanns förutsättningar för någon avsiktsförklaring eller principöverenskommelse om medfinansiering av projektet. Eftersom en östlig förbindelse, oaktat ett eventuellt tillskott av medel genom ”bompeng”, förutsätter statlig finansiering och projektet inte finns med i gällande nationell plan, ämnar jag inte påskynda byggnation av projektet.
frs · H612139 · 2019-02-13 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:139 av (KD) förutsättningar för tillväxt har frågat mig vad jag ämnar göra för att ska få bättre vägar och därmed bättre förutsättningar att dra nytta av den tillväxt som sker i omnejd. Regeringen beslutade om en ny nationell trafikslagsövergripande plan för transportinfrastrukturen för perioden –2029 (dnr N2018/03462/TIF). När det gäller utveckling av transportsystemet omfattar den investeringar i det nationella stamvägnätet. Väg E45 hör till detta vägnät och i planen finns ett namngivet objekt som berör . Det är ombyggnad av sträckan –till mötesfri landsväg med byggstart i . Övriga vägar i tillhör inte det nationella stamvägnätet och därmed är det som har ansvaret för att prioritera förbättringar av vägnätet i sin länsplan. En annan åtgärd som tas upp i frågan gäller tjälsäkring. Den nationella planen innehåller mer än föregående plan och sammanlagt till vidmakthållande av statliga vägar, vilket är en ökning i förhållande till tidigare plan. Resurserna gör det möjligt för att göra satsningar för att den tunga trafiken ska kunna använda en större del av vägnätet året runt. Resurserna gör det också möjligt för att använda delar av bärighetsanslaget till klimatanpassning vilket bidrar till ett mer tillförlitligt vägsystem för både näringslivets transporter och medborgarnas resor.
frs · H612140 · 2019-02-13 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19: 140 (SD) Påverkan inför val har frågat utrikesministern om det över huvud taget förekom någon påverkansoperation mot inför valet och var i så fall information om sådana påverkansförsök har offentliggjorts. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Säkerhetspolisen genomförde ett omfattande arbete för att säkerställa att valrörelsen och valet skulle kunna genomföras på ett tryggt och säkert sätt. Inför valet fick Säkerhetspolisen uppgifter om att det gjorts försök att skada förtroendet för valprocessen. Även efter valet har sådana försök förekommit, till exempel genom den debatt om valfusk som förts i sociala medier. Säkerhetspolisen har dock konstaterat att det inte förekom någon omfattande kampanj från främmande makt för att påverka valet . Säkerhetspolisen har inte heller sett några indikationer på att främmande makt påverkat de system som är centrala för valet. Information om Säkerhetspolisens arbete för att skydda valet har publicerats på Säkerhetspolisens hemsida. Att ingen omfattande påverkanskampanj genomfördes mot det svenska valet kan enligt Säkerhetspolisen ha flera orsaker, till exempel att främmande makts inblandning i val i andra länder fått stor uppmärksamhet. Det förebyggande arbete som Säkerhetspolisen genomfört tillsammans med bland andra , Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) och bedöms ha haft stor effekt för att öka vaksamheten och medvetenheten om påverkansförsök. Inom ramen för det arbete som Myndigheten för samhällsskydd och beredskap gjorde med anledning av valet har myndigheten låtit ett externt forskarlag granska om det svenska valet utsattes för informationspåverkan. Rapporten ”Smearing ”, som är resultatet av detta arbete, presenterades av () och (). Även denna studie visar att det svenska valet inte utsattes för några direkta påverkansförsök. Däremot förekommer det, enligt studien, en omfattande smutskastningskampanj riktad mot , som är av mer långsiktig karaktär. Studien finns att ladda ner på nätet.
frs · H612141 · 2019-02-13 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:141 av (M) Klimatklivet har med anledning av granskning av Klimatklivet frågat mig om vilka åtgärder som regeringen och jag avser att vidta för att säkerställa att framtida satsningar för miljön och klimatet blir kostnadseffektiva. Regeringens mål är att ska bli världens första fossilfria välfärdsnation. Enligt det klimatpolitiska ramverket ska inte ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären, för att därefter uppnå negativa utsläpp. För att lyckas med detta måste effektiva investeringar göras i olika typer av lösningar som kan leda till kraftfulla utsläppsminskningar i alla samhällssektorer. Klimatklivet är en av regeringens viktigaste åtgärder för att minska utsläppen av växthusgaser. Klimatklivet har gett stöd till över 3 200 investeringar, fördelat över hela landet. Bland annat har över 30 000 laddpunkter beviljats stöd. Regeringen anser att Klimatklivet ska vara ett så effektivt styrmedel som möjligt och bidra till varaktiga utsläppsminskningar av växthusgaser. har haft som återrapporteringskrav att redovisa hur arbetet med uppföljning och utvärdering av investeringsprojekten fortskrider, samt om relevant även ge förslag på ändringar för att öka stödets samhällsekonomiska effektivitet. Regeringen välkomnar granskning. Regeringen har, i linje med , påbörjat ett arbete med att se över hur Klimatklivet kan utvecklas och effektiviseras. Regeringen återkommer till på sedvanligt sätt med en skrivelse med en mer detaljerad bedömning och redovisning av åtgärder som vidtagits med anledning av iakttagelser och rekommendationer.
frs · H612142 · 2019-02-13 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:142 av Boriana (M) Kroppskameror på sjukhusens akutmottagningar Boriana har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att kroppskameror ska kunna användas på sjukhusens akutmottagningar. Våld och hot på sjukhusens akutmottagningar är något som aldrig kan accepteras. Det gäller oavsett om det riktar sig mot vårdpersonal, patienter eller andra. Sjukvården ska vara en trygg plats för alla. De som begår hot- och våldsbrott på sjukhusens akutmottagningar äventyrar inte bara tryggheten för patienter och personal utan i förlängningen också sjukvårdens kvalitet och människors liv. Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att förenkla användningen av kamerabevakning i samhället. Det handlar framför allt om en ny kamerabevakningslag som trädde i kraft . Lagen innebär bl.a. att det blir lättare för polisen och kommuner att söka och få tillstånd till kamerabevakning på platser som är utsatta för brott, eller där hotbilden av andra skäl är förhöjd. Det krävs t.ex. inte längre att sökanden kan presentera omfattande underlag och statistik över brottsligheten för att kunna få ett tillstånd. Det här gäller också för sjukhus och liknande platser som har behov av kamerabevakning. Kroppsburna kameror faller utanför tillämpningsområdet för den nya kamerabevakningslagen. I stället kan bl.a. EU:s dataskyddsförordning och offentlighets- och sekretesslagen bli tillämpliga vid användningen av sådana kameror inom vården. Eftersom sjukvården – och inte minst akutmottagningarna – är en mycket integritetskänslig miljö, krävs noggranna avvägningar mellan behovet av bevakning och respekten för den personliga integriteten. som ser rättsliga problem med användningen av kroppskameror, kan det konstateras att sådana kameror används av ordningsvakter i vården. Det finns ännu inte något vägledande domstolsavgörande i frågan och därför råder en osäkerhet kring de rättsliga förutsättningarna. Bekämpning av våld och hot inom vården är prioriterad för regeringen. Jag avser därför att följa frågan noga.
frs · H612143 · 2019-02-13 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:99 av (L) Kontanttjänster och 2018/19:143 av (S) Kontantdirektiv till bankerna har frågat mig om regeringen planerar att förverkliga förslag Tryggad tillgång till kontanter (2018:42) och vilken tidsplan som i så fall gäller. har fråga mig om jag kommer att verka för att ett förslag om att större banker ska tvingas att tillhandahålla kontantuttag och dagskassehantering ska lämnas till . Jag besvarar båda frågorna gemensamt. Jag delar frågeställarnas bild om vikten av att hantera de utmaningar som den minskande kontantanvändningen och tillgången till kontanttjänster utgör för många. förslag har remissbehandlats och flera viktiga remissynpunkter har inkommit. Frågan bereds nu i .
frs · H612144 · 2019-02-13 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:144 av (V) Ordningsvakters befogenhet och utbildning har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder angående ordningsvakters utbildningslängd och utbildningsinnehåll. En ordningsvakts huvuduppgift är att medverka till att upprätthålla allmän ordning. Ordningsvakterna ska vara ett komplement till polisen som har det primära ansvaret för att upprätthålla den allmänna ordningen. En ordningsvakt har begränsade polisiära befogenheter. Det är som utbildar och förordnar ordningsvakter. Om det finns särskilda skäl får utbildningen bedrivas av någon som har fått tillstånd av . För att förordnas som ordningsvakt krävs att personen genomgår föreskriven utbildning och att personen med hänsyn till laglydnad och övriga omständigheter är lämplig. Enligt ordningsvaktsförordningen (1980:589) ska utbildningen för ordningsvakter utformas så att eleverna ges de kunskaper och färdigheter som krävs för tjänstgöringen. Utbildningen ska utformas med särskilt beaktande av en ordningsvakts behov av yrkesetiska principer och teoretiska och praktiska kunskaper. Enligt föreskrifter om utbildningens utformning och genomförande omfattar ordningsvaktsutbildningen och innehåller bl.a. yrkesetik, juridik, olaga diskriminering och konflikthantering. Utöver grundutbildningen ska en ordningsvakt genomgå en fortbildning var tredje år för att få ett förnyat förordnande. prövar även löpande en ordningsvakts lämplighet för uppdraget. Om upptäcker att en ordningsvakt har brutit mot kravet på laglydnad och lämplighet får myndigheten återkalla ordningsvaktsförordnandet. har inkommit med en hemställan till om att det bör göras en översyn av regelverket om ordningsvakter. uppfattning är att dessa författningar behöver moderniseras, bl.a. på grund av den utökade användningen av ordningsvakter. Jag kommer noggrant att överväga de frågeställningar som framställan väcker om ordningsvakters arbetsuppgifter, befogenheter och utbildning och vid behov initiera en översyn.
frs · H612145 · 2019-02-13 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:145 av (M) Bristande säkerhet i har frågat mig vilka brister i regeringens hantering av säkerheten inom myndigheterna i allmänhet, men i synnerhet, jag ser. Låt mig börja med att säga att jag ser allvarligt på de brister som har fram-kommit hos . Säkerhetsfrågor ligger högt på regeringens dagordning. Myndigheter som bedriver verksamhet som till någon del är av betydelse för säkerhet måste också bedriva ett systematiskt säkerhetsskyddsarbete. Det pågår nu flera genomgångar av bristerna inom . Men för att slutsatserna från dem ska tas om hand på ett bra sätt och leda till konstruktiva åtgärder så är det en fördel att ha en ny ledning på plats som inte har varit del av de processer som granskas. Regeringen har därför beslutat om en tillförordnad generaldirektör för . Regeringen har på flera sätt tagit initiativ till att modernisera och anpassa regelverket som styr vilka åtgärder som verksamhetsutövare ska vidta för att skydda säkerhetskänslig verksamhet. Regeringen har prioriterat arbetet med en ny säkerhetsskyddslag för att förstärka skyddet för de mest skyddsvärda verksamheterna i samhället. Den nya lagen, som innebär en ambitionshöjning på området, träder i kraft . infördes dock en skyldighet för statliga myndigheter att samråda med Säkerhetspolisen och Försvarsmakten inför utkontraktering av viss verksamhet. Regeringen har också tagit initiativ till en ny utredning på området som överlämnade betänkandet Kompletteringar till den nya säkerhetsskyddslagen (SOU 2018:82). Betänkandet, som bl.a. innebär utökad kontroll vid utkontraktering, upplåtelse och överlåtelse av säkerhetskänslig verksamhet samt en betydande förstärkning av tillsynen på området, remitteras . Regeringen kommer fortsatt att agera för att öka medvetenheten kring vikten att säkerhetsskyddsarbetet. Det pågår bl.a. arbete med att vidareutveckla myndighetsstyrningen i gällande frågor om säkerhetsskydd och informationssäkerhet.