ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H711655 · 2019-12-18 00:00:00 — Fråga 2019/20:655 Gåvoskatt vid svenska minoritetsbröllop av (L) till Finansminister (S) Svenska minoritetsgrupper har ofta en annan bröllopstradition jämfört med traditionella svenska bröllop. Bröllopen har ofta mycket fler gäster, är för många den viktigaste händelsen i deras liv, och bekostas oftast av parets föräldrar. Bröllopen har bland annat dokumenterats i tv-serien feta syrianska bröllop. Penninggåvor till bröllopspar är vanliga bland många svenska minoritetsgrupper, särskilt bland de som har sitt ursprung i . Men det har också blivit vanligare bland svenskar i stort. Det är vanligt att svenskar ger penninggåvor vid födelsedagsfester, studenter, jul och andra bemärkelsedagar. Det är också vanligt att svenska par ber om penninggåvor till sin bröllopsresa i stället för vanliga presenter. Jag ger själv alltid penninggåvor vid bröllop, inte som en betalning för bröllopet utan som en gåva till familjen för att de ska kunna bygga sitt bo eller resa. Det finns aldrig några bestämda summor för vad man bör ge utan det är helt beroende till närheten till paret som gifter sig. Många ger långt under den kostnad som skulle ersätta bröllopskostnaden medan nära familj och vänner kan ge tiofaldigt mer än vad det hade kostat i snitt. Polisen i har tillbaka tillsammans med andra myndigheter granskat festvåningar i . går polisinsatsen, som kallas Plattform bröllop, vidare i sin granskning av bröllopsverksamheten i staden. Det är en insats som är direkt riktad mot en svensk minoritetsgrupp och där man menar att gåvorna ska beskattas trots att det inte finns någon tydlig lagstiftning som menar att så är fallet. Dessutom är det i typfallet inte ens paret självt som har bekostat bröllopet och penninggåvor är inte för någon inblandad menade som en betalning för bröllopet. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga finansminister : Anser ministern att penninggåvor vid bröllop ska beskattas, och bör inte i så fall även penninggåvor som ges vid till exempel studenter, jul och födelsedagar eller bidrag till bröllopsresor också beskattas på samma sätt?
fr · H711656 · 2019-12-18 00:00:00 — Fråga 2019/20:656 Forskningen hos Brå av (KD) till Justitie- och migrationsminister (S) I en ny rapport från avslöjas att utsatts och utsätts för politiska påtryckningar att leverera forskningsresultat och att ideologiska ställningstaganden var en bärande del av myndighetsutövningen. I rapporten beskriver före detta rikspolischefer att det är uppenbart att det finns ett beroendeförhållande mellan och Brå och att anställda och generaldirektören kallats upp till för att en rapport som varit kritisk mot regeringsförslag skulle ”rättas”. Uppgifterna är utomordentligt allvarliga, och regeringen måste gå till botten med detta. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Har försökt påverka Brottsförebyggande rådets forskningsresultat?
fr · H711657 · 2019-12-18 00:00:00 — Fråga 2019/20:657 Statliga bolags utlämnande av handlingar av (M) till Näringsminister (S) () har efter en anmälan från för Onlinespel begärt ut handlingar från AB . Anmälan går i korthet ut på att i sitt TV4-sända trisskrap underlåter att annonsmarkera inslaget samt underlåter att informera om 18-årsgräns och hänvisning till hjälplinje för problemspelare. var först ut att berätta om detta (). I syfte att fatta ett så välgrundat beslut som möjligt har KO begärt ut reklamavtalet mellan och avseende trisskrapet. Trots flera påminnelser från KO har ännu inte lämnat ut det efterfrågade avtalet. Detta trots att myndigheten rutinmässigt sekretessbelägger underlag som kan innehålla affärsmässigt känslig information, varför risken torde vara liten att informationen i avtalet kan tjäna något annat syfte utöver KO:s granskning av påstådda brister i konsumentskyddet. och KO har av riksdag och regering tilldelats det operativa myndighetsansvaret att övervaka och sanktionera överträdelser av konsumentskyddet i den svenska spellagen. Det framgår särskilt av regeringens proposition 2017/18:220 En omreglerad spelmarknad att konsumentskyddet för spelprodukter ska stärkas med den nya spelregleringen. Mot den bakgrunden framstår det som uppseendeväckande att statens eget spelbolag motarbetar den myndighet som är satt att slå vakt om konsumentskyddet. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Vilka generella åtgärder vidtar ministern för att och andra bolag med statligt ägande lämnar ut av svenska myndigheter efterfrågat material?
fr · H711658 · 2019-12-18 00:00:00 — Fråga 2019/20:658 Hemliga tvångsmedel mot jägare av (KD) till Justitie- och migrationsminister (S) Den grova brottsligheten utgör ett stort problem i vårt land. har en lång rad förslag för att stärka rättsväsendets förmåga att bekämpa den grova brottsligheten. Det är välkommet att regeringen också visat ett intresse för att bekämpa den grova kriminaliteten. I kampen mot kriminaliteten utgör hemliga tvångsmedel, i första hand i form av avlyssning, ett viktigt redskap i rättsväsendets tjänst. är i grunden positiva till en utökning av möjligheterna till hemliga tvångsmedel. är det viktigt att det finns en balans mellan å ena sidan den nytta tvångsmedlet gör i utredningen av brott och å andra sidan det intrång i enskildas – inklusive de som är oskyldigas – integritet. Riksåklagaren har skrivit en framställan till regeringen där man föreslår att möjligheten till hemliga tvångsmedel utökas. Av framställan framgår att hemlig avlyssning vid utredning av jaktbrott ”är närmast utesluten med hänsyn till gällande straffvärdespraxis”. Ändå förekommer sådan avlyssning, vilket då rimligen är i strid mot gällande regler. Det är av största vikt att förtroendet för de rättsvårdande myndigheterna upprätthålls. Inte minst gäller detta brottslighet med koppling till politiskt infekterade frågor, exempelvis rovdjurspolitiken. Det har gått så långt att enskilda på allvar tror att de avlyssnas av staten för att de uttrycker ogillande över rovdjurspolitiken. Om eller när möjligheterna till avlyssning utökas, det vill säga att åklagarväsendet ges ett utökat förtroende från medborgarna, blir det ännu viktigare att reglerna efterlevs. Till dess är det naturligtvis ett krav att gällande regler efterlevs. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vad avser ministern och regeringen att göra för att tillse att gällande regler för hemliga tvångsmedel, liksom eventuellt kommande regler, efterlevs i praktiken?
fr · H711659 · 2019-12-19 00:00:00 — Fråga 2019/20:659 Lärares arbetsbelastning av (M) till Utbildningsminister (S) Att ha ett enhetligt nationellt prov för avstämning och inhämtande av kunskapsresultat hos våra elever är av stor vikt. De sker med jämna intervaller under skolåren och är en bra grund för att se trender och tendenser i riket i stort. Likväl ger de möjlighet till en ögonblicksbild i respektive skolklass som i sin tur kan stärka planering och resursfördelning i det fortsatta arbetet. Dagens prov innebär dock en stor arbetsbelastning för de lärare som ansvarar för eleverna som genomför proven i respektive årskurs. Såväl genomförandet av delproven som efterarbetet är tidskrävande och blir en alltför stor del av lärarens arbete för provskrivning. Att modernisera provsystemet så att de delar som lämpar sig för det i stället kan göras digitalt med central rättning, alternativt utformas på ett sådant sätt att rättningen av ordinarie lärare går enkelt, snabbt och smidigt samt att frigöra maximal tid för lärarledd undervisning som det viktiga avstämningsmomentet kvarstår är en viktig förbättring när det gäller såväl lärarnas arbetsbelastning som möjligheten att utvärdera elevernas kunskaper. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Vilka åtgärder vidtar ministern och regeringen för att lätta på lärares arbetsbelastning genom digitala nationella prov för enhetlig och smidig rättning?
fr · H711660 · 2019-12-19 00:00:00 — Fråga 2019/20:660 Resultaten av PISA-mätningarna av (M) till Utbildningsminister (S) fick vi ta del av resultatet från PISA-mätningen. Vid första anblicken såg det glädjande ut med en positiv utveckling. Vid en djupdykning i resultatet finner vi flera frågetecken som behöver rätas ut för att kunna komma vidare och på riktigt förbättra resultaten. Det så kallade bortfallet, elever som valdes ut att vara med men som av olika anledningar inte dök upp vid provtillfället, har ökat från vid förra mätningen till . Vi sticker dessutom ut markant i andelen 15-åringar i det svenska skolsystemet som inte ens fått delta i proven då deras kunskaper i svenska språket är så låga att de inte på ett meningsfullt sätt bedöms kunna genomföra provet. De tidigare som inte togs ut till provskrivning har bytts ut mot . Näst intill en fördubbling. Detta är att jämföra med genomsnittet på för alla eller riktlinjen att det inte bör överstiga . Tyvärr tenderar lågpresterande elever i högre utsträckning än högpresterande att inte delta vid provtillfällen, något som till och med kan påverka resultatet i positiv riktning. Tar vi bort de ungdomar i våra svenska skolor som har absolut lägst kunskaper och det ökande antal elever som borde ha gjort provet men tyvärr inte dyker upp kan trenden se bättre ut för svenska elever än vad verkligheten egentligen säger ute i landet, vilket gör att undersökningen tappar sin viktiga funktion som temperaturmätare av svenska elevers kunskaper. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Vilka konkreta åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att öka andelen elever som deltar i undersökningen framöver så att vi får tillförlitliga svar och därmed kan se resultatet som en temperaturmätare av svenska elevers kunskaper?
fr · H711661 · 2019-12-19 00:00:00 — Fråga 2019/20:661 Skarvar av (M) till Statsrådet (S) Skarven finns upptagen som skyddsvärd i fågeldirektivet trots att dess utveckling nu bedöms stabil och ökande på nationell nivå. Mängden skarvar koncentrerad till en och samma plats, såsom hamninlopp i , ger skadliga effekter på såväl boendemiljö som tillgång på fisk för fiskerinäring och fritidsfiske. Att ge stöd till investeringar för att täcka skador åsamkade av djurets framfart löser inte grundproblematiken. Skarvens förändrade och kraftigt ökande population innebär svårigheter som samexistens med människor i tätbebyggda områden. Dess framfart när den tar sig allt närmare mänsklig bebyggelse, i exempelvis , påverkar orternas möjlighet till utveckling och attraktivitet samt innebär svårigheter för företag med turism och fiskerinäring som huvudsaklig syssla att få en livskraftig utveckling. Då skarven uppnått sådan nationell status att den inte längre bör anses särskilt skyddsvärd bör verka för ett undantag från fågeldirektivet och därmed underlätta för landets länsstyrelser att fatta beslut grundade på aktuella förhållanden i stället för felaktiga skyddsstatus i fågeldirektivet. Härtill bör skarvens negativa inverkan på allmänna intressen definieras och ligga till grund för skyddsjakt. Skarvens inverkan på fiskbeståndet och kustens ekologiska status tillsammans med förekomsten av andra djur som kan vara till skada bör vägas samman för att inte riskera en sammantagen kritisk situation för fisken. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet och regeringen att vidta för att minska skarvens förödande framfart utmed Sveriges kustband?
fr · H711662 · 2019-12-19 00:00:00 — Fråga 2019/20:662 Åtgärder för att stärka hamn av (M) till Statsrådet (S) hamn i södra är hemmahamn för många svenska fiskefartyg, däribland flera stora fiskefartyg som sysslar med pelagiskt fiske. arbetar ett par hundra personer i fiskerinäringen i . Det skulle vara möjligt att utöka fiskerinäringen rejält om hinder togs bort, i synnerhet det faktum att farleden in till hamnen inte är tillräckligt djup för att kunna ta emot många fiskefartyg. Farleden ställer till flera problem för näringen. Efter att fartygen fiskat kan de inte landa sin fångst i . I stället åker de till . Det ger direkta jobb där som hade kunnat landa här. Fisken bereds sedan i eller förs med lastbil och färja till . Därtill är det vanligt att fiskefartyg underhålls när de ändå är i hamn och landar sin fångst. Det gör att elarbeten med mera som hade kunnat ske i i stället sker i . Dessutom gör det faktum att de största båtarna inte kan komma in i sin egen hamn att de i stället får läggas vid kaj i hamn på kajplatser som de inte kan vara säkra på att kunna använda . överväger nu en muddring av hamnen. Det är klokt. Genom bättre hamnmöjligheter för fiskefartyg i möjliggörs lossning respektive servicearbeten i som i stället sker i bland annat . Det skulle skapa nya arbetstillfällen och stärka fisket i . Det bör övervägas hur staten kan bidra till utvecklingen av hamn och därmed till att stärka den svenska fiskerinäringen såväl till sjöss som på land. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet och regeringen att vidta för att stärka hamn?
fr · H711663 · 2019-12-19 00:00:00 — Fråga 2019/20:663 som pilotområde för moderna transportlösningar av (M) till Infrastrukturminister (S) Infrastruktur och transporter är avgörande för att vi som människor ska få våra liv att gå ihop och för att få bra liv. Alla transportslag behövs och kompletterar varandra. På samma sätt är det med de transporter som behövs för näringslivet och den offentliga sektorn. Utvecklingen inom fordonsindustrin går fort framåt. Forskare, utvecklingsingenjörer och andra arbetar med kraft för att bidra till hållbara transporter. En stor del handlar om att minska bränsleförbrukning och utsläpp för att bidra till hållbara transporter. Viktreduktion, förnybara drivmedel och elektrifiering är tre exempel på lösningar som stegvis utvecklas. En annan viktig sak är utvecklad säkerhet med olika former av både aktiva och passiva säkerhetssystem för att minska allvarliga skador och dödsfall i trafiken, men också stora satsningar på elektrifiering och autonomi. Med ny teknik följer också utmaningar. En sådan är att moderna fordon och transportlösningar kommer att användas tillsammans med äldre fordon och transportlösningar. En annan stor utmaning är att gå från att utveckla enstaka lösningar såsom en självstyrande bil eller en elbuss till att utveckla ett helt koncept för en stadsdel eller en stad. I denna utmaning bör det finnas stora möjligheter för . Vi har en fordonsindustri med ledande aktörer såsom AB , , och , men också ett brett nätverk av leverantörer till dessa inom en rad områden. Vi har också framstående universitet som och en offentlig förvaltning som är van att bland annat föra in nya tekniska lösningar i kollektivtrafiken. Vägen framåt torde vara att bestämma sig för att genomföra en eller ett par fullskaleförsök med modern mobilitet i någon eller några av de större städerna. Med anledning av ovanstående vill jag fråga infrastrukturminister : Kommer ministern och regeringen att bidra till att det görs fullskaleförsök med moderna transportlösningar i någon eller några av landets större städer såsom i ?
fr · H711664 · 2019-12-19 00:00:00 — Fråga 2019/20:664 Spårlägen av (M) till Infrastrukturminister (S) Vi ser att allt fler arbetstillfällen samlas i och omkring våra storstäder som det råder bostadsbrist just där. Med en fungerande kollektivtrafik skulle områden inom rimliga pendlingsavstånd lätta på bostadstrycket. Ett av problemen är att vi saknar robusthet och en attraktiv tidtabell för att människor ska kunna ta sig till och från sina arbeten som lämpar sig för ett fungerande vardagsliv. De prioriteringsregler vi nu styrs av missgynnar arbetspendling så till den milda grad att ett knökfullt pendeltåg med studie- och arbetspendlare väger fjäderlätt mot ett långväga tåg med långt färre passagerare. Även då behovet inte ens finns av fler fjärravgångar med långväga resor prioriteras dessa upp för tilldelning alltmedan pendeltåg och regionaltåg på kortare sträckor får stryka på foten. Prioriteringsreglerna med kriterier för hur tåglägen tilldelas viktar olika resor med spårbunden trafik mot varandra, vilket leder till en icke fungerande daglig arbets- och studiependling och till att vi ser inte ens halvfulla tåg mellan exempelvis och svischa förbi medan fler tar bilen och därmed släpper ut onödiga avgaser. En fungerande arbets- och studiependling kring våra storstäder skulle inte bara vara klimatsmart. Det skulle dessutom lätta på bostadstrycket då fler skulle kunna leva ett kvalitativt liv med mindre än en timmes pendling från långt större områden än vi ser . En vinn-vinnsituation för både miljö, arbetstillfällen och bostadstillfällen och ett fungerande familjeliv på köpet. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Vilka konkreta åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att förändra prioriteringsreglerna så att studie- och arbetspendling på kortare sträckor i våra storstadsnära lägen prioriteras högre än vid tilldelning av spårlägen?
fr · H711665 · 2019-12-19 00:00:00 — Fråga 2019/20:665 Det småskaliga kustnära yrkesfisket av (M) till Statsrådet (S) Det småskaliga kustnära yrkesfisket har stor betydelse för många orter längs Sveriges kuster. Det märks tydligt på . Många lever direkt av fisket, men lika viktiga är de jobb som kommer till i senare led såsom inom livsmedelsindustrin och besöksnäringen. Ofta är lokalt fångad fisk en omistlig råvara för restauranger i kustområden, vilket ger fler viktiga lokala arbetstillfällen. Fisket är internationellt, och fisk är en gemensam resurs som inte följer nationsgränserna. Det är därför rimligt att beslut om fisket tas gemensamt inom EU och internationellt. Det är också viktigt att gemensamt fattade beslut följs och respekteras. De beslut som fattas gemensamt inom EU tillämpas sedan av myndigheter i . Det är angeläget att reglerna, utifrån EU-beslut, utformas på ett så enkelt sätt som möjligt samt att de stöder ett långsiktigt miljömässigt, socialt och ekonomiskt hållbart småskaligt kustnära yrkesfiske. Myndigheter som Havs- och vattenmyndigheten bör minska de administrativa bördorna på fiskets område. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att minska regelkrånglet och de administrativa bördorna för det småskaliga kustnära yrkesfisket i ?
fr · H711666 · 2019-12-19 00:00:00 — Fråga 2019/20:666 Myndigheters förhållande till civilsamhällesorganisationer av (KD) till Justitie- och migrationsminister (S) Frågor om asylprövning och rättssäkerhet har varit mycket omdiskuterade . Kyrkor har exempelvis pekat på brister i underlagen till de myndighetsprocesser som ska leda fram till bedömningar av om en tro är genuin eller inte, brister som i sin tur kan påverka rättssäkerheten i asylprövningen för konvertiter och möjligheten till uppehållstillstånd. Det har därtill inom ramen för myndighetsutövning förekommit att handläggare kallat breda samfund i för "sekter", vilket indikerar en bristande kunskap på området. Civilsamhället är inte en del av det offentliga . Att bidra med sakkunskap i den allmänna debatten eller i inlagor kopplat till specifika ärenden för att förbättra kvaliteten i myndighetsutövningen eller att protestera, ifrågasätta och polemisera mot beslut – och därmed söka påverka samhällsutvecklingen – är en möjlighet som tillkommer varje medborgare i ett demokratiskt samhälle, enskilt eller i gemenskap med andra. generaldirektör skrev dock i en egenhändigt formulerad text: "Kyrkan får aldrig missbruka sin roll genom att försöka påverka myndighetsutövningen i frågor som ska avgöras inom ramen för den demokratiska rättsordning vi har i ." Det måste betraktas som ett uppseendeväckande uttalande. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka åtgärder är ministern och regeringen beredda att vidta för att säkerställa att myndigheter inte försöker missbruka sin roll i syfte att begränsa civilsamhällets frihet?
fr · H711667 · 2019-12-19 00:00:00 — Fråga 2019/20:667 Stämpelskatt på fartyg av (SD) till Finansminister (S) Regeringen talar sig varm för en överflyttning av gods från väg till järnväg och sjöfart, men mycket lite händer. Vi vet att järnvägen mer eller mindre har nått sitt kapacitetstak på flera sträckor, och kommande järnvägsunderhåll kommer att försämra möjligheterna att frakta gods på tåg. På sjösidan finns outnyttjad kapacitet, men det sker ingen större överflyttning från väg till sjöfart. För att få fart på överflyttningen måste sjöfarten vara mer konkurrenskraftig, och det finns flera möjligheter att nå dit. Farledsavgifter är mycket betungande och bör tas bort för att transportkostnaderna till sjöss ska bli mer konkurrenskraftiga. Tonnageskatten är positiv men behöver utökas. Svensk sjöfart har haft en positiv utveckling och ökat något, men pendlar siffrorna upp och ned med antalet svenskflaggade fartyg. För att få fart på inflaggning av svenska fartyg finns några lågt hängande frukter; en av dem är stämpelskatten. Staten får inte in en krona på stämpelskatter om inte fartyg flaggar svenskt. Med de regler som finns kan fartyg lika gärna vara utlandsflaggade, vilket försvårar för svenska sjömän att få jobb. Som ministern säkert vet genereras tre till fyra arbeten i land för varje anställd ombord. Försvaret har också ett intresse av att antalet svenskflaggade fartyg ökar för att höja försvarsberedskapen vid händelse av krig, då man kan nyttja dessa fartyg för att transportera materiel och trupper. Om vi återgår till stämpelskatten så är detta en skatt som blir en inkomst för staten först när ett fartyg flaggar svenskt. För redarna är stämpelskatten en omotiverad utgift som inte ger något mervärde. Om stämpelskatten tas bort ökar incitamentet för redarna att flagga in fler fartyg till . Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Kommer ministern och regeringen att arbeta för att fler rederier ska flagga in fler fartyg till genom att ta bort stämpelskatten och ersätta den med en administrativ självkostnadsavgift?
fr · H711668 · 2019-12-19 00:00:00 — Fråga 2019/20:668 Friskolor och redovisning av uppgifter av (L) till Utbildningsminister (S) Liberalerna har noterat att en dom meddelats som gör det möjligt för vissa friskolor att tillämpa ett regelverk som innebär att man inte behöver redovisa vissa uppgifter offentligt, till exempel elevernas betyg. Principen måste vara att skollagen ska gälla alla skolor oavsett kommun och oavsett huvudman. Undantag för så kallade känsliga uppgifter om eleverna finns redan avseende åtgärdsprogram, vilket omfattar samtliga huvudmän. Men att införa ett undantag som innebär att grundläggande skolinformation om elevernas kunskapsutveckling eller elevernas betyg kan sekretessbeläggas är olyckligt. Liberalerna menar att regeringen bör initiera ett arbete i syfte att se över lagstiftningen med målet att förtydliga och slå fast det offentligas rätt till insyn oavsett om det gäller kommunala eller fristående skolor. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att skollagen ska omfatta även fristående skolor när det gäller insyn i exempelvis betyg?
fr · H711669 · 2019-12-19 00:00:00 — Fråga 2019/20:669 Äldresatsning av (SD) till Socialminister (S) kommuner har drabbats av ett mycket ansträngt ekonomiskt läge, och varannan kommun kommer att behöva spara in på de mest utsatta i vårt samhälle. Därför ser vi nu besparingar som slår hårt mot pensionärer. Det är inte acceptabelt att svenska pensionärer tvingas samla pantburkar, frysa och gå hungriga. Det är en skam för . Våra äldre, som fått stå tillbaka och som mött ständiga försämringar i sin vardag, bör tvärtom prioriteras, och det är hög tid att deras ställning i vårt samhälle stärks betydligt. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Kommer regeringen med ministerns inflytande att presentera en rejäl äldresatsning framöver, exempelvis i vårändringsbudgeten?