ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H712168 · 2019-10-23 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:168 av (M) Stamnätet i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att stamnätet i ska kunna byggas ut och därmed bidra till att lösa elproblemen i . På en övergripande, nationell nivå har ingen elbrist. Tvärtom kommer att vara en stor nettoexportör av el detta år. tar dock upp viktiga frågor kopplade till tilltagande risk för lokal brist på el bland annat i , och och pekar också på att flera lösningar måste till. Jag delar denna uppfattning. En central del av lösningen är att säkerställa att den konkurrensutsatta delen av elmarknaden fungerar på ett effektivt sätt. Jag vill också understryka att nätägarna, på alla tre nivåer, har ansvar för att bygga och driva nätet på ett effektivt och fungerande sätt. ska ha en säker elförsörjning såväl nationellt som regionalt och lokalt. är det naturligt att det inte alltid finns nätkapacitet tillgänglig när stora elförbrukare eller elproducenter vill ansluta på en specifik plats. Ett sådant överdimensionerat elnät skulle innebära stora kostnader för konsumenter och industri. Men förutsättningarna behöver förbättras och regeringen har därför aviserat två uppdrag i budgetpropositionen om bred analys och förslag till åtgärder avseende rådande kapacitetsbrist i elnäten dels till , dels till i och i de tre län som tar upp. I uppdrag ingår att analysera eventuella förbättringsåtgärder både avseende den reglerade respektive den konkurrensutsatta delen av elmarknaden. utför även en översyn av elområdesindelningen vilket skulle kunna resultera i bättre incitament till marknadsaktörerna att genomföra kostnadseffektiva lösningar, exempelvis genom ökad flexibilitet. För att lösa problem med kapacitetsbrist behöver elnäten förstärkas, vilket tar tid. betänkande, som bl.a. syftar till att förkorta handläggningstiderna hos såväl nätföretag som myndigheter. Jag ser positivt på många av förslagen, men regeringen måste givetvis invänta remissinstansernas utlåtanden innan det går att säga säkert vad som är lämpligt att ta vidare. Slutligen vill jag understryka att (Svk) planerar stora investeringar i både nya och befintliga anläggningar. I Svk:s senaste Investerings- och finansieringsplan tas ett flertal investeringar upp som förbättrar försörjningstryggheten i , bland annat ett stort förnyelsepaket på , uppgraderingar av kraftledningar i , nya kablar till och en ny förbindelse till . Dessutom fortsätter arbetet med Sydvästlänken som bedöms kunna tas i drift och kommer att bidra till att säkra elförsörjning.
frs · H712170 · 2019-10-23 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:170 av (M) Stöd till anhöriga till våldsdödade har frågat vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att underlätta verksamheten för anhörigföreningar som stöttar vid våldsdåd. Frågan har överlämnats åt mig att besvaras. Regeringen har genomfört den mest omfattande satsningen på civilsamhällets brottsofferstödjande organisationer . Statsbidraget till de lokala kvinno- och tjejjourer har kraftigt ökat till 2018 och 2019. När det gäller brottsofferjourrörelsen har förutsättningarna för finansiering ökat genom bl.a. höjning av avgiften till brottsofferfonden. Anhöriga till våldsdödade har möjlighet att få stöd av såväl kvinno- och tjejjourer som brottsofferjourer. Brottsofferjourerna ger också stöd till vittnen. Anhörigföreningar som stöttar anhöriga till våldsdödade kan söka medel från brottsofferfonden som fördelar medel till brottsofferinriktade projekt. för anhöriga till våldsdödade, RAV har t.ex. både beviljats verksamhetsstöd och projektbidrag ur fonden . Civilsamhällets insatser är mycket viktiga för att erbjuda ett gott stöd till personer som utsatts för brott och dess närstående men är ett komplement till det ansvar som det offentliga samhället har. Till kommunernas uppgifter hör enligt socialtjänstlagen att verka för att den som utsatts för brott och dennes närstående får stöd och hjälp.
frs · H712171 · 2019-10-23 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:171 av (M) Högskoleplatser i har frågat mig varför statsrådet anger att det har gjorts en satsning om 761 nya utbildningsplatser när hävdar att det inte är i närheten av den mängden nya utbildningsplatser. Regeringen inledde 2015 ett långsiktigt kunskapslyft som bland annat omfattar en utbyggnad av högskolan genom tillförsel av resurser för vissa utbildningar, med inriktning mot samhällsviktiga utbildningar såsom vård- och lärarutbildningar. av mer kortsiktig styrning av högskolan från alliansregeringens sida, vilket exempelvis resulterade i besparingar för , var det viktigt för regeringen att inom ramen för lägga ett långsiktigt perspektiv på utbyggnaderna. När högskolan byggs ut sker det genom tilldelning av anslagsmedel i syfte att det ska bli nya utbildningsplatser. I samband med presentationen av budgetpropositionen kommunicerades en ökning av antalet utbildningsplatser vid mot bakgrund av att regeringen i budgetpropositionen nu föreslår att ska fortsätta med tillförsel av nya resurser. De utbildningsplatser som kommunicerades utgör en prognos som har beräknats utifrån de nya permanenta medel som lärosätet totalt sett har tillförts inom genom de satsningar som regeringen presenterade i denna och tidigare budgetpropositioner. Det beräknade antalet nya utbildningsplatser åskådliggör det totala resurstillskottet för reformen. föreslår regeringen att det tillförs ca ytterligare till , vilket innebär att satsningen på vid högskolan totalt uppgår till 2020. Genom satsningen på tillförs det totalt resurser som beräknas motsvara ca 761 nya utbildningsplatser vid . Avslutningsvis vill jag poängtera vikten av att universitet och högskolor i sina beslut om utbildningsutbudet vid högskolan prioriterar de utbildningar som regeringen särskilt har gett utpekade resurser för.
frs · H712172 · 2019-10-23 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:172 av (C) Vindkraften och populationsperspektivet kring örnstammen har frågat mig vilka åtgärder jag vidtar för att det ska klargöras hur artskyddsförordningen och miljöprövningen ska förhålla sig till populationsperspektivet kring örnstammen. Regeringen, , och har enats om en överenskommelse om långsiktiga energipolitik. Överenskommelsen är en gemensam färdplan för en kontrollerad övergång till ett helt förnybart elsystem. En viktig del i denna övergång är en fortsatt ambitiös utbyggnad av vindkraft, vilket regeringen genom olika åtgärder aktivt verkar för. Det är viktigt att vindkraftsutbyggnaden sker på ett sätt som är långsiktigt hållbart. Artskyddsförordningen, som är meddelad med stöd av , innehåller såväl bestämmelser som genomför EU:s naturvårdsdirektiv (fågeldirektivet samt art- och habitatdirektivet) som rent nationella bestämmelser. Syftet med naturvårdsdirektiven är framför allt att skapa möjligheter för arter och livsmiljöer att uppnå och behålla en gynnsam bevarandestatus samt att undvika att åtgärder och verksamheter riskerar att försämra denna status. Enligt den praxis som etablerats ska skyddet av arter ingå som en del av den lokaliseringsprövning som utgör en viktig del vid tillståndsprövningen av olika verksamheter. De svenska populationerna av kungsörn och havsörn har under glädjande nog återhämtat sig, dock från låga nivåer. Båda arterna omfattas av fridlysning enligt 4 § artskyddsförordningen och är upptagna på den svenska rödlistan. Om vindkraftverk byggs nära häckningsplatser eller i stråk där örnar rör sig frekvent kan det finnas risk för kollisioner samt för störning av fåglarnas häckning. Vilken betydelse detta har för arternas bevarandestatus måste bedömas inom ramen för tillståndsprövningen i det enskilda fallet. En central fråga vid denna bedömning är risken för negativ påverkan på arternas populationsutveckling. Som själv påpekar sker just nu en snabb utbyggnad av vindkraften i . Vindkraften är det energislag som ökar absolut snabbast och det är en utveckling som enligt prognoser kommer att fortsätta . En ambitiös utbyggnad av vindkraft och andra förnybara energislag som sker på ett långsiktigt hållbart sätt är en prioriterad fråga för regeringen. Regeringen arbetar därför aktivt för att utbyggnaden av förnybar energi ska kunna fortsätta öka även . Strategisk planering och god kunskap om hur konflikter mellan vindkraft och skyddade arter kan undvikas är viktigt för att möjliggöra den snabba utbyggnad av vindkraft som krävs för att nå målen i energiöverenskommelsen. Ett flertal myndigheter, däribland och , arbetar med att ta fram planeringsunderlag och sammanställa kunskap för att underlätta utbyggnad som påverkan minimeras. Ett exempel på detta är den nationella strategi för en hållbar vindkraftsutbyggnad som tas fram av och i samverkan med ett flertal andra myndigheter.
frs · H712173 · 2019-10-23 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:173 av (S) Nordiskt samarbete har frågat mig vilka möjligheter jag ser att stärka och utveckla det nordiska samarbetet genom att undanröja hinder och bejaka forskning, utbildning och gränsöverskridande handel. Det nordiska samarbetet är brett och djupgående. gemensamt utgör den 12:e största ekonomin i världen. Vi ligger i topp vad gäller konkurrenskraft och har en gemensam syn vad gäller grundläggande värderingar. Utbytet och samarbetet mellan de nordiska länderna sker och på alla nivåer mellan företag, kommuner, medborgare, myndigheter och civilsamhälleorganisationer. saknas inte utmaningar och jag instämmer i att samarbetet mellan våra länder behöver vårdas och utvecklas. Det är mot denna bakgrund vi ska se vår nya vision – att ska bli världens mest hållbara och integrerade region 2030, som antogs av de nordiska statsministrarna . För att förverkliga visionen har vi också beslutat om tre strategiska prioriteringar - Ett grönt , Ett konkurrenskraftigt och Ett socialt hållbart . För mobilitets- och gränshinderarbetet är målet att fortsätta göra det enkelt för våra medborgare och företag att förflytta sig över de nordiska gränserna. Hinder mot att kunna studera eller söka arbete i ett annat nordiskt land ska i möjligaste mån tas bort. En viktig del i detta är att stärka samarbetet om ömsesidigt erkännande av de nordiska ländernas utbildningar och yrkeskvalifikationer – på alla nivåer. antog en övergripande handlingsplan för mobilitet med dels mobilitetsfrämjande insatser som proaktivt bidrar till att nordiska medborgare kan studera, undervisa, forska och söka arbete i andra nordiska länder och dels fortsatt arbete för att eliminera gränshinder för att främja den fria rörligheten i . fortsätter sitt angelägna arbete. Målet är att undanröja 8–12 gränshinder . Visionen att ska vara världens mest hållbara och integrerade region utgör en positiv och viktig signal för inriktningen av det nordiska samarbetet. Jag kommer som nordisk samarbetsminister att driva på i arbetet för att visionen ska omsättas i tydliga och konkreta åtgärder. Vi behöver tillsammans – de nordiska länderna och de nordiska institutionerna – arbeta för att uppnå visionen och de strategiska prioriteringarna.
frs · H712174 · 2019-10-23 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:174 av (S) Finansiell infrastruktur i hela landet har frågat mig hur jag säkerställer att den finansiella infrastrukturen upprätthålls i hela landet. Jag delar frågeställarens bild av den förändring som digitaliseringen av finansiella tjänster för med sig, inte minst i glesbygden. Det är regeringens mål att det ska finnas goda förutsättningar för arbete, tillväxt och välfärd i alla delar av landet. När det gäller företags behov av finansiell infrastruktur kan nämnas att regeringen har överlämnat en proposition till om skyldighet för banker att tillhandahålla kontanttjänster i hela landet (prop. 2019/20:23). Regeringen har också en dialog med sparbankerna kring förutsättningarna för deras verksamhet. Därutöver arbetar regeringen för att alla i samhället ska ha tillgång till grundläggande betaltjänster till rimliga priser. Post- och och länsstyrelsernas stödverksamhet för sådana tjänster är inriktad mot de orter och de landsbygder där behovet inte tillgodoses av marknaden. Allt detta bidrar till att behålla finansiell infrastruktur i hela landet. Digitaliseringen innebär också möjligheter till att fler får tillgång till ett större utbud av tjänster inom finansmarknadsområdet. En förutsättning för att kunna dra nytta av dessa möjligheter är dock att det finns tillgång till digital infrastruktur. Regeringens mål är därför att hela bör ha tillgång till infrastruktur som medger snabbt bredband, stabila mobila tjänster och som stödjer digitalisering.
frs · H712175 · 2019-10-23 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:175 av (M) Häktesplatser i har frågat mig hur många arbetstimmar poliser i har använt för transporter till och från häkten på andra orter sedan häktet i stängde . frågar vidare om jag avser att verka för att ett nytt häkte inrättas i i samband med att ett nytt polishus byggs. Den kraftiga beläggningsökning vi sett i häkte och anstalt har inneburit en stor utmaning för Kriminalvården. För att ge myndigheten förutsättningar att möta denna ökning har regeringen föreslagit anslagsökningar i budgetpropositionen för Kriminalvården med 2019, 2020, och . Stängningen av häktet i har påverkat flera myndigheter i rättsväsendet, inte minst Kriminalvårdens egna förutsättningar att bedriva häktesverksamhet. Med anledning av den ansträngda beläggningssituationen på landets häkten pågår det ett intensivt arbete inom för att öka häkteskapaciteten. Kriminalvården har bedömt att den snabbaste och mest kostnadseffektiva lösningen för att ersätta det stängda häktet i är ett permanent häkte i anslutning till anstalten Salberga. Utöver detta utreds förutsättningarna för ett häkte i av Kriminalvården i samråd med övriga aktörer inom rättsväsendet. Det är Kriminalvården som ansvarar för sin lokalförsörjning inom de rättsliga och ekonomiska ramar riksdag och regering bestämmer och jag vill av den anledningen inte föregripa myndighetens ställningstaganden i denna fråga.
frs · H712176 · 2019-10-23 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:176 Regeringens stöd till nationella armé samt 2019/20:181 Rymning av IS-terrorister i av (SD) har frågat mig om regeringen avser att ändra sitt ställningstagande gentemot den så kallade syriska interimsregeringen mot bakgrund av deras roll i ockupationen av Afrin och Rojava, samt vad regeringen avser göra för att förhindra att IS-terrorister släpps ut eller lyckas rymma. Jag avser att besvara dessa frågor i ett sammanhang. Wiechel hävdar att regeringen och EU uttryckt stöd för den s.k. Syriska Nationella Armén som just nu deltar i militära offensiv i nordöstra . Detta stämmer inte. Av EU:s rådsslutsatser framgår tydligt att EU fortsatt ska verka för att ge människor i oppositionskontrollerade områden en möjlighet att leva ett värdigt liv. I den kontexten var den s.k. syriska interimsregeringen en av många aktörer som EU samarbetade med. Som regeringen tydliggjort för Wiechel vid upprepade tillfällen (2017/18:570 och 2017/18:1349) är de grupper och insatser som EU har stöttat inte väpnade utan civila. Att på denna grund hävda att EU och regeringen stödjer de grupper som går ärenden i offensiven i nordöstra är inte sanningsenligt. Regeringen har vid upprepade tillfällen fördömt den pågående turkiska attacken i nordöstra : den strider mot folkrätten, gagnar Daesh och leder till stort mänskligt lidande, inte minst för kurderna men också andra minoriteter som assyrier, syrianer och yazidier. Detta fördömande inbegriper naturligtvis även de väpnade grupper som deltar på den turkiska sidan i de pågående stridigheterna, inklusive den s.k. Syriska Nationella Armén. På enades medlemsstaterna om att både fördöma militära offensiv och att vidta kraftfulla åtaganden mot vapenexport till – något som varit pådrivande för. Ytterligare restriktiva åtgärder kan inte uteslutas. har inte levererat några militära vapensystem till i modern tid. har ISP meddelat ett antal avslag rörande export till . återkallade ISP samtliga gällande utförseltillstånd rörande försäljning av svensk krigsmateriel till . Det innebär att ingen export kan ske. av konflikt behöver och regionen fred och stabilitet, inte ytterligare konflikt. Den enda vägen till hållbar fred i förblir en FN-ledd politisk lösning i linje med 2254. Jag delar oron över rapporter om att människor ska ha kunnat fly från läger med Daesh-medlemmar och anhängare. Det var precis en sådan utveckling som regeringen varnade för redan innan offensiven var ett faktum. Därför står vi i mycket nära kontakt med kurdiska företrädare, samtalar löpande med de humanitära organisationer som verkar i lägren, agerar inom den globala koalitionen för att bekämpa Daesh och lyfter frågan i vår dialog med och inom EU. Vi har också tydliggjort att ett tungt ansvar vilar på axlar.
frs · H712177 · 2019-10-23 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:177 av (SD) Granskning av Syrienbistånd har frågat mig om regeringen avser att granska stöd till den syriska oppositionen och vilka följder detta stöd har medfört för människorna i , för att sedan frysa svenska utbetalningar. Wiechel refererar i sin fråga till andra länders bistånd och kopplar sedan detta till bistånd. ger inte och har inte gett något bistånd till väpnade grupper i . genomförs femåriga regionala strategi för Syrienkrisen, om . Strategin ska bidra till stärkt demokrati och jämställdhet samt ökad respekt för mänskliga rättigheter i och för flyktingar från i angränsande länder. Syftet med verksamheten inom ramen för strategin är också att bidra till att stärka resiliensen, d.v.s. motståndskraften, återhämtnings- och anpassningsförmågan, hos den syriska befolkningen och hos utsatta grupper i grannländer som drabbas hårt av konflikten. Sida gör, i samråd med , löpande analyser av strategins genomförande. Myndigheten arbetar med väl upparbetade partners och genomför omfattande uppföljningsarbete för att se till att insatser görs inom ramen för strategin. Granskning sker, liksom med allt annat bistånd, kontinuerligt. I humanitära medel har också bidragit med mer än . har Sidas humanitära enhet redan allokerat mer än till Syrienkrisen. Humanitära medel hanteras separat från Syrienkrisstrategin och baseras på oberoende behovsbedömningar. De humanitära insatserna utgår ifrån de humanitära principerna om oberoende, neutralitet, opartiskhet och humanitet. Det svenska biståndet gör skillnad och bidrar till att minska lidandet för den syriska befolkningen.
frs · H712178 · 2019-10-23 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:178 av (SD) Problemen på och Myndigheten för arbetsmiljökunskap har frågat mig hur jag tänker komma till rätta med de arbetsmiljöproblem som uppdagats i de berörda myndigheterna, och vilka åtgärder regeringen kommer att vidta. Den svenska förvaltningsmodellen innebär att de arbetsgivarpolitiska frågorna delegeras till myndigheterna. Detta innebär att generaldirektören fullt ut ansvarar för arbetsgivarpolitiken och arbetsmiljön på sin myndighet. Jag förväntar mig att generaldirektören för respektive myndighet tar sitt ansvar för arbetsmiljön.
frs · H712179 · 2019-10-24 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:179 av (M) Riktade resurser mot köer i cancervården har frågat mig varför jag inte prioriterar att ta bort de växande köerna i cancervården genom att till exempel se till att specifika resurser inom kömiljarderna riktas mot cancervården. ligger i världstoppen när det gäller medicinska resultat men mer behöver göras för att korta väntetiderna. Lösningen på väntetiderna i cancervården finns dock inte i en enda satsning. Den uppdaterade kömiljarden är en viktig del av regeringens tillgänglighetsarbete. Det arbete som bedrivs i landstingen inom ramen för kömiljarden kommer även att komma cancerpatienter till nytta. Det samma kommer att gälla arbetet för en bättre personalförsörjning som det nationella vårdkompetensrådet ska bidra med. Den enskilt viktigaste åtgärden för en mer jämlik och tillgänglig cancervård är de standardiserade vårdförloppen (SVF). har regeringen stöttat införandet av 31 SVF i cancervården som täcker av alla cancerdiagnoser. Av alla cancerpatienter 2018 utreddes enligt ett SVF, vilket är i enlighet med målnivån . Genom SVF har väntetiderna kortats för vissa cancersjukdomar, framför allt för de som tidigare hade längst väntetider, t.ex. prostatacancer. Dessutom finns nu en jämlik, strukturerad och sammanhållen utredningsgång för cancer – i hela . Regeringen fortsätter att öronmärka för att stärka cancervården. Regeringen avser vidare att strategiskt utveckla, uppdatera och intensifiera insatserna för en ytterligare bättre cancervård med kortare väntetider.
frs · H712180 · 2019-10-24 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:180 av (M) Högspecialiserad hjärtsjukvård har frågat mig vad jag avser att göra för att högspecialiserad hjärtsjukvård ska komma hela till del. En jämlik och tillgänglig vård är en prioriterad fråga för regeringen. Patientens medicinska behov ska styra var och när vård ges. nationella riktlinjer ska bland annat bidra till att hälso- och sjukvårdens resurser fördelas efter befolkningens behov. Nationella riktlinjer för hjärtsjukvård uppdaterades och innehåller rekommendationer om diagnostik, behandling och rehabilitering inom det aktuella området. leder även arbetet med den nationellt högspecialiserade vården. Målet är att hälso- och sjukvårdens kunskap, kvalitet och patientsäkerhet ska utvecklas och förbättras. Landstingen ska vid behov remittera patienter till nationell högspecialiserad vård. Regeringen avser att initiera en förnyad uppföljning av patientlagens efterlevnad samt av det övriga arbete som pågår för att stärka patientens ställning i svensk hälso- och sjukvård. Regeringen stödjer landstingens arbete med att skapa en patientcentrerad vård på flera sätt. har regeringen bl.a. avsatt cirka 450 miljoner för att stödja landstingen att införa patientkontrakt. Patientkontrakten ska bidra till att patienter med stora vårdbehov får den vård de behöver och hjälp med att samordna sina vårdinsatser.