ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H611627 · 2019-05-09 00:00:00 — Fråga 2018/19:627 utvisningspolitik av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) kom det ett nytt prejudikat från angående förutsättningarna för utvisning på grund av brott när den tilltalade har vistats i . En man dömdes för våldtäkt men undgick utvisning på grund av att hans anknytning till inte ansågs vara särskilt svag och att det vid en helhetsbedömning inte fanns synnerliga skäl för utvisning. Mannen hade bott i men hade ingen egen familj här. Han hade under större delen av sin vistelse här haft sysselsättning i form av studier, praktik eller anställning. Vid tiden för gripandet var han dock arbetslös eftersom han hade sagt upp sig från sitt arbete på en snabbmatsrestaurang på grund av stress. Han var därtill bostadslös. Denna man får stanna i . utvisas familjer som bott här än så för så små saker som felaktig semesterlön, att personen i fråga inte tagit ut semesterdagar eller arbetsgivarens försäkringsmissar. Trots Migrationsöverdomstolens domar , som innebar en mer generös tolkning av reglerna i förhållande till den sökande, kvarstår problemen med arbetskraftsutvisningar. Detta är en orättvis utvisningspolitik och urholkar förtroendet för politikens förmåga att skilja på rätt och fel. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka initiativ är ministern beredd att ta med anledning av det som framförts?
fr · H611628 · 2019-05-09 00:00:00 — Fråga 2018/19:628 Propositionen om vapendirektivet av (KD) till Statsrådet (S) I propositionsförteckningen står att propositionen för genomförandet av ändringsdirektiv till EU:s vapendirektiv skulle ha lämnats till , det vill säga för exakt en månad sedan. Ändå står här, utan proposition på bordet. Regeringen har i ord lovat jägare och sportskyttar att de inte ska drabbas av några som helst försämringar. Ändå har både utredningen och lagrådsremissen visat på försämrade villkor för legala vapenägare och på en överimplementering av direktivet. röstade emot direktivet i eftersom vi inte ser nyttan med att legala svenska vapenägare ska drabbas av än hårdare restriktioner. Men direktivet ska nu implementeras, bland annat på grund av Socialdemokraternas stöd. är det val till , och det är inom EU som vapendirektivet har tagits fram. Det är svårt att inte misstänka att Socialdemokraterna håller tillbaka propositionen eftersom de inte vill möta väljarna i en valrörelse med sveket mot jägare och sportskyttar i bagaget. Mot bakgrund av detta vill jag ställa följande fråga till statsrådet : När kommer statsrådet och regeringen att lämna över propositionen till ?
fr · H611629 · 2019-05-10 00:00:00 — Fråga 2018/19:629 Bostadstillägget av (M) till Statsrådet (S) Bostadstillägget till pensionärer har som syfte att äldre med låg pension ska kunna efterfråga och behålla en god bostad. av pensionärerna har rätt till bostadstillägg. Inte minst för ensamstående kvinnor är bostadstillägget ett oumbärligt tillskott för att de ska klara sina utgifter och sin vardag. Det har framkommit att bland de pensionärer som bor i särskilt boende är det ungefär en tredjedel som är berättigade till bostadstillägg. Men en stor del av bostadstillägget till dessa pensionärer når inte fram då kommunerna, när bostadstillägg beviljats, tar ut högre kommunala avgifter för det särskilda boendet. På ett genomsnittligt utbetalat bostadstillägg i särskilt boende, ca , tar kommunerna i snitt hand om två tredjedelar av summan, och pensionären behåller enbart en tredjedel. Syftet med bostadstillägget till pensionärer förefaller således inte uppfyllas i de fall en pensionär bor på ett särskilt boende och får rätt till bostadstillägg. Varken för den enskilda pensionären eller för landets övriga skattebetalare kan detta förfarande uppfattas som rättvist eller transparent. Det finns också risk att det leder till ökad byråkrati. Frågor uppstår dels kring om bostadstillägget ska fungera som en förstärkning av kommunernas finanser, dels kring om de förbehållsbelopp och avgiftsutrymmen som tillämpas i sammanhanget är för restriktiva i förhållande till samhällets kostnadsutveckling. Ytterligare en fråga är vad kommunernas intäkter från bostadstillägget går till runt om i landet. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet attinleda en översyn med anledning av det anförda?
fr · H611630 · 2019-05-10 00:00:00 — Fråga 2018/19:630 Störande bilmusik av (S) till Statsrådet (S) I flera omgångar har frågan om högljudda bilar tagits upp i . Anledningen är att invånare på flera håll i upprepade gånger fått sina hemmakvällar och sin nattsömn störda av att fordon kör förbi och spelar musik på mycket hög volym med kraftfull ljudanläggning. Det är ett problem som pågår i stort sett dygnet runt , men främst . Det gäller heller inte bara privatpersoner, utan också flera hotell har vädjat om åtgärder då beteendet stör hotellgäster, vilket på får konsekvenser för näringslivet. Både kommuner och polisen har vittnat om en ohållbar situation där alla medel har använts för att få till en förändring, men utan resultat. Efter en lagändring går det att dömas för oljud på allmän plats, men lagen är svårhanterlig då det inte går att bötfälla bilisten direkt på plats. ska frågan utredas för att åtal ska kunna väckas, något som också kräver bevis för att den misstänkte haft uppsåt att störa. Ett ärende som tar och i sig inte sätter stopp för den störande verksamheten. (NWT) har i omgångar rapporterat om uppgivna invånare och en handfallen polis. När jag själv besökt polisen är önskemålet att få möjlighet att kunna rapportera för detta brott med ordningsföreläggande, att det ska finnas stöd för detta i lag och att det är föraransvar. Ett annat alternativ skulle kunna vara att klassa hög musik i bilen som en trafikfara. Detta skulle göra att polisen kunde ingripa direkt och skriva ut böter. Vid en fråga till inrikesministern 2016 meddelande statsrådet att det inte vidtas ytterligare åtgärder men att regeringen följer frågan. Problematiken har inte blivit bättre utan snarare förvärrats och drabbar allt fler kommuner. Därför är min fråga till statsrådet följande: Vad avser statsrådet att göra för att det ska bli möjligt för polisen att utfärda ordningsbot eller genom trafikförordningen förhindra fordonstrafik med alltför hög musik i bostadsområden och stadskärnor?
fr · H611631 · 2019-05-10 00:00:00 — Fråga 2018/19:631 Ökad byråkrati för vapenägare av (M) till Statsrådet (S) Det har blossat upp en konflikt mellan jägare och efter förslaget om nya föreskrifter för skjutbanor och det man kallar för ”tillfälliga skjutbanor”. Jägarna menar att den nya term som lagt till – tillfälliga skjutbanor – med de regleringar den innebär, får långtgående återverkningar för bland annat jägarnas träningsskytte. Det är som bedrivs på jaktstigar med kula och hagel på många platser runt om i landet. Utöver detta drabbas även sportskytte som fältskytte och dynamiskt hårt av de nya föreskrifterna, och i slutändan kan vilt också drabbas om jägare inte får tillräckligt med möjligheter att träna. Säkerheten vid hantering av vapen är en självklarhet för både och alla de jägare och sportskyttar som vi har i landet. Det bör dock gå att mötas i mitten och möjliggöra ett säkrare och ge möjligheter för jägare och sportskyttar att träna. Med anledning av ovan vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att underlätta byråkratin för jägare och sportskyttar i kombination med att vi kan garantera säkerheten vid skjutbanor?
fr · H611632 · 2019-05-10 00:00:00 — Fråga 2018/19:632 Kötid för sjuksköterskor av (M) till Statsrådet (S) behöver fler sjuksköterskor. Det finns utländska sjuksköterskor som vill arbeta i , men i stället för att få jobba så hamnar sköterskorna i en kö. Tidningen rapporterade om sjuksköterskor som tagit examen utanför EU, som får vänta upp för att få göra sitt kunskapsprov för att kunna arbeta i . Kunskapsprovet består av två delar: en teoretisk och en praktisk. Det senare provet får genomföras först när det förra provet är godkänt. Den sammanlagda kötiden för de båda proven uppgår i vissa fall . Det är glädjande att fler sjuksköterskor vill komma till och arbeta i ett läge när det behövs fler sjuksköterskor. Men väntetiden för att göra sig anställbar är orimligt lång, både för den enskilda individen och för svensk hälso- och sjukvård. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att korta köerna till de nödvändiga kunskapsproven för sjuksköterskor som tagit examen utanför EU?
fr · H611633 · 2019-05-10 00:00:00 — Fråga 2018/19:633 Agenda 2030-delegationens slutrapport av (S) till Miljö- och klimatminister (MP) “Dear adults, use your power” har blivit ett inofficiellt slagord i den numera globala rörelsen #FridaysForFuture. De ungas agerande inger hopp och engagemang. De ställer krav på oss som vuxna att göra vad vi kan och på oss som politiker att använda vår makt för att få bukt med klimatförändringarna. FN:s globala hållbarhetsmål är den mest ambitiösa agendan för hållbar utveckling som världens länder någonsin antagit. har åtagit sig att bidra till att avskaffa extrem fattigdom, minska ojämlikhet och orättvisor i världen, främja fred och rättvisa och vidta åtgärder mot klimatförändringarna. presenterade Agenda 2030-delegationen sin slutrapport. Rapporten kommer med ett antal förslag för hur vi kan förflytta oss från stuprörstänkandet och i stället inrätta systemtänkande för att vända världens utmaning till världens möjlighet. Rapporten visar också att riksdagsbundna mål ofta saknar formuleringar som uttrycker hållbar utveckling i agendans breda bemärkelse, och man menar att det därmed svårt att utläsa vad den sammantagna effekten av de svenska målen blir utifrån ett hållbarhetsperspektiv. För att hållbar utveckling ska vara ett effektivt övergripande mål för all politik behövs det utvecklade former för samordning och styrning samt ett ledarskap som agerar långsiktigt och flexibelt. Det är av yttersta vikt att regeringen tar ett helhetsgrepp och involverar de folkvalda via och dess utskott på ett mycket mer konkret sätt än . Beslut om målsättningar och därmed uppföljning och ansvarsutkrävande borde rimligen åligga , då frågan om hur vi hanterar och lever upp till hållbarhetsmålen både nationellt och internationellt kommer att vara avgörande för den värld vi kommer att lämna till nästa generation. Ungdomarna har rätt. Vi måste använda vår makt för klara utmaningarna. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Vilka åtgärder kommer ministern och regeringen att vidta med anledning av Agenda 2030-delegationens slutrapport?
fr · H611634 · 2019-05-10 00:00:00 — Fråga 2018/19:634 Handlingsplan mot socker av (S) till Socialminister (S) Över halva vuxna befolkning har övervikt eller fetma, och läget är akut. I fotspåren följer bland annat typ 2-diabetes, cancer, hjärt-kärlsjukdomar, demens, psykiska sjukdomar och andra följdsjukdomar. Endast fetma beräknas kosta enligt . Problemen med övervikt och fetma har förvärrats , och vi har inte råd med detta längre. Vi måste vända den negativa trenden och förebygga ohälsa. En viktig orsak till fetman är överkonsumtionen av tomma kalorier i form av tillsatt socker. Den bidrar inte med någon näring till kroppen. Enligt rekommendationer ska vi därför maximalt konsumera av våra kalorier från tillsatt socker, annars riskerar vi näringsbrist. Utgår man från dessa rekommendationer borde vi i förbruka maximalt socker per person och år. Men vi ligger långt över den gränsen. Trots en ordentlig nedgång – då vi förbrukade runt socker per person och år – ligger vi fortfarande på runt enligt statistik. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Hur ställer sig ministern till att ta fram en handlingsplan för att minska överkonsumtionen av godis, läsk och andra sockerrika livsmedel?
fr · H611635 · 2019-05-10 00:00:00 — Fråga 2018/19:635 Tillkännagivanden inom filmpolitiken av i (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) har hela passerat då beslutade om den dåvarande regeringens framlagda filmproposition. Filmpolitiken upphörde, via beslut som då fattades, att vara en samverkansmodell med gemensam finansiering av filmstödet från filmbranschens och statens sida. underkändes dock regeringens förslag till filmpolitik på många punkter via ett antal tillkännagivanden från , som riktades till regeringen. De tillkännagivanden som riktades till regeringen rörde bland annat tillsättandet av en bred parlamentarisk filmutredning och en skyndsam utredning av en alternativ finansiering av filmpolitiken med utgångspunkt i att behålla den dåvarande mervärdesskattesatsen på biografbiljetter. Vad gäller att utreda en ny filmpolitik så har regeringen kommunicerat att man vill invänta hur den nu gällande filmpolitiken faller på plats. Detta är dock inte ett giltigt skäl till att skjuta frågan eftersom det inte var av rutin som ville se hur regeringens politik föll ut, utan tillkännagivandet följde av att ville se annan politisk inriktning än regeringen. Tillkännagivandena från från det aktuella tillfället går i en annan politisk riktning än regeringens egen, och flera av dessa tillkännagivanden har ännu inte tillgodosetts av regeringen. mening är att det är ytterst viktigt att regeringen följer vilja vad gäller tillkännagivanden av detta slag. Att har passerat utan att dessa har tillgodosetts på ett sätt som ligger i linje med vad som var avsett är inte acceptabelt. Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : När kommer regeringen att tillgodose tillkännagivandena om filmpolitiken från /16 på ett sätt som ligger i linje med vad som var avsikten med dessa?
fr · H611636 · 2019-05-10 00:00:00 — Fråga 2018/19:636 Tung transport med kran av (M) till Infrastrukturminister (S) är i ett akut behov av nya bostäder, och det byggs för fullt runt om i . För att klara av modern byggnation krävs ofta tunga kranar som klarar tunga lyft. Tunga kranar behövs dessutom inom såväl basindustrin som underhåll och service, som är stora och viktiga områden för utvecklingen i , en tillväxtregion i . I finns omkring 1 000 mobilkranar, och dessa överskrider trafikförordningens bestämmelser om högsta tillåtna vikt och bredd för normaltrafik. Detta betyder att varje fordon måste transporteras med transportdispens hos väghållaren, eller kommunen. I många fall kräver varje transport flera tillstånd. En mobilkran har inte råd att stå stilla utan måste vara i produktion, och det innebär en hel del vägtransporter mellan olika arbetsplatser. Arbeten kan dessutom uppkomma med väldigt kort varsel, och tiden för ansökning om vägtransport blir då kort. Min fråga till infrastrukturminister är därför: Hur avser ministern att underlätta tillståndsgivningen och handläggningen för tillstånd av tunga vägtransporter?
fr · H611637 · 2019-05-10 00:00:00 — Fråga 2018/19:637 Flygskatt av (M) till Finansminister (S) är ett avlångt land med en gles befolkning utspridd över stora ytor. är också ett land med stor export och är därför helt beroende av en väl fungerande infrastruktur. För att ska hålla ihop på ett modernt och effektivt sätt krävs snabba och effektiva transporter, och där är flyget helt avgörande för framtiden. Regeringen införde en flygskatt , en skatt som riskerar att slå ut både regionala flygplatser och mindre flygbolag i och därmed försämra tillgängligheten i vårt land. Det är en punktskatt på flygande som snarare försvårar och fördyrar arbetet med att ställa om flyget och minska utsläppen, vilket är högst olyckligt. Kompensationen till regionala flygplatser skulle komma, men har inga pengar betalats ut som stöd till dessa. har ett av regeringspartierna, , haft partistämma och där beslutat om att införa en ytterligare flygskatt, trots osäkerheten med den redan införda flygskattens faktiska påverkan på klimatet. Min fråga till finansminister är därför: Kan ministern garantera att ingen ytterligare flygskatt införs eller att en höjning av den redan befintliga påförs redan utsatta regionala flygplatser i ?
fr · H611638 · 2019-05-13 00:00:00 — Fråga 2018/19:638 Utsläppen från lastbilar av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) Utsläppen från vägtrafiken ökade , kunde SCB konstatera. visar också en sammanställning som kemi- och biodrivmedelsföretaget har gjort att ökade koldioxidutsläppen från svenska lastbilar – trots att lastbilarna bara körde längre än 2017. Orsaken är att fler åkerier har gått tillbaka från biodrivmedel till fossil diesel. En viktig orsak till att utsläppen ökade är att den reduktionsplikt som infördes har gjort det dyrare med vissa höginblandade biodrivmedel, alltså bränslen som till största delen är förnybara. Därför har många åkerier valt att gå över till fossil diesel med låg inblandning av förnybart drivmedel som en följd av politiska beslut som har gjort lönsamheten sämre för svenska åkerier. Det är viktigt att politiska beslut som påverkar viktiga branscher är långsiktiga och hållbara där både målsättningen och lönsamhet/tillväxt beaktas. Ska vi nå målet om en fossilfri transportflotta till 2030 kan vi inte löpande få statistik som visar att utvecklingen går åt fel håll. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att göra det mer lönsamt för svenska åkerier att öka inblandningen av biodrivmedel?
fr · H611639 · 2019-05-13 00:00:00 — Fråga 2018/19:639 Risken för stängda djursjukhus och akutmottagningar av Kopparklint (M) till Statsrådet (S) råder det brist på personal vid och akutmottagningar. Personalbristen kan leda till att djursjukhus och akutmottagningar tvingas stänga och andra ledigheter eller i värsta fall helt och hållet. Detta är väldigt oroande; om det inte finns tillräckligt många veterinärer eller djurskötare riskerar djur att bli lidande för att de inte får rätt vård i rätt tid. I värsta fall kan djuren avlida eller djurägare tvingas avliva sina djur. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att säkerställa att djursjukhus och akutmottagningar inte ska behöva stänga ned, särskilt inte och andra ledigheter då detta problem är som störst ?
fr · H611640 · 2019-05-13 00:00:00 — Fråga 2018/19:640 Bristen på veterinärer och djursjukvårdare av Kopparklint (M) till Statsrådet (S) Allt fler ser sina husdjur som en familjemedlem, och om de blir sjuka vill man ha vård till dem och man vill också att husdjuren ska behandlas likvärdigt var man än bor i landet. När det gäller kompetensförsörjningen inom svensk djursjukvård råder det minst sagt ett krisläge eftersom bristen på både veterinärer och djursjukvårdare är stor. finns det 80 utbildningsplatser på Statens , långt under behovet . Rekryteringsbehovet i fråga om bland annat veterinärutbildade beräknas vara närmare 300 stycken och för djurskötare ca 175 stycken. I och med att det finns ett sådant underskott på personal kan detta riskera att djur inte får vård eller inte rätt typ av vård. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur tänker statsrådet säkra upp djursjukvården i så att våra djur får rätt vård i rätt tid?
fr · H611641 · 2019-05-13 00:00:00 — Fråga 2018/19:641 Brist på veterinärer med specialistkompetens av Kopparklint (M) till Statsrådet (S) råder det brist på veterinärer med specialistkompetens, exempelvis veterinärer som arbetar med lantbrukets djur. Flertalet lantbrukare runt om i landet skickar dessa signaler eftersom det redan nu är svårt att få tag på veterinärer som kan komma ut och undersöka och vårda djur. Det här är allvarligt och riskerar onödigt lidande för djuren samt hindrar ett viktigt förebyggande arbete för djurens hälsa. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur tänker statsrådet säkerställa tryggheten beträffande djursjukvården för lantbrukare som har djurhållning?
fr · H611642 · 2019-05-14 00:00:00 — Fråga 2018/19:642 av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) utkast till vägledning gällande producentansvaret för förpackningar och tidningar har fått motta stark kritik från en rad håll, bland annat Svenska förpacknings- och tidningsinsamlingen (FTI). har fått i uppdrag att genomföra en konsekvensanalys, inkluderande kostnader och miljönytta, som ännu inte är redovisad. Kritiken handlar bland annat om att konsekvensanalysen inte presenterats och att miljönyttan inte vägts mot kostnaderna. Varningar höjs för att de stora investeringskostnaderna för att uppnå kraven i utkast till vägledning inte står i proportion till miljönyttan. Med anledning av ovanstående vill jag fråga miljö- och klimatminister : Avser ministern att ge i uppdrag att genomföra en översyn med anledning av den kritik som har inkommit samt tidigarelägga konsekvensanalysen för att tydliggöra om de investeringskostnader som åläggs producenterna är proportionerliga i relation till miljönyttan?
fr · H611643 · 2019-05-14 00:00:00 — Fråga 2018/19:643 Starta-eget-aktiviteter hos Arbetsförmedlingen av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Det är många som drömmer om att starta eget och därmed få förverkliga sina drömmar om att driva en egen verksamhet och arbeta för något man tror på. En väg in till att starta eget är via Arbetsförmedlingens upphandlade utbildningar och starta-eget-bidrag. Januariöverenskommelsen som L, C, MP och S har gjort aviserar stora förändringar för Arbetsförmedlingen och kan leda till stora påfrestningar för både arbetssökande och arbetsgivare innan ett nytt system har kommit på plats . Min fråga till arbetsmarknadsminister är: Hur påverkar förändringen av Arbetsförmedlingen med anledning av januariöverenskommelsen möjligheterna såväl att gå starta-eget-kurser som att erhålla starta-eget-bidrag ?
fr · H611644 · 2019-05-14 00:00:00 — Fråga 2018/19:644 Analys av de nya reglerna för återvinning av (KD) till Miljö- och klimatminister (MP) Regeringen beslutade att införa nya krav för insamling av förpackningar och tidningar. Den nya förordningen om producentansvar för förpackningar ställer krav på att först gå till 60 procents och sedan 100 procents bortforsling av insamlat material från fastighetsgränsen i stället för dagens system med drygt 5 000 återvinningsstationer och fastighetsnära insamling för av alla hushåll. Som alla förstår är detta en gigantisk reform, och från början utlovade den dåvarande miljöministern att den skulle beslutas i . Detta skedde dock aldrig, utan regeringen beslutade i stället om två nya förordningar. Jag delar ambitionen att förbättringar ska ske där det är motiverat och möjligt med bibehållen samhällsnytta. När bransch efter bransch pekar på konsekvenser för det tryckta ordet, kvalitetsproblem för glasåtervinningen, kraftiga kostnadsökningar för handeln och tillverkarna samt en lång rad juridiska och praktiska problem kan man tänka sig att detta är analyserat i vanlig ordning genom en konsekvensanalys och en färdplan för implementering. Men detta finns inte, då den valda beslutsordningen gjorde att rimliga krav på analys och beslutsunderlag kringgicks. En hantering som är mycket allvarlig, då det handlar om investeringar i storleksordningen 10 miljarder, ökade årliga kostnader med flera miljarder och upp till 50 000 civilrättsliga avtal som Återvinningsindustrierna har och som ingen vet hur de ska hanteras. Hushållen blir de som får stå för notan genom höjda priser. Att dessutom i sitt utkast till vägledning tydliggör att man tolkat regeringen som att miljönytta inte är vägledande kräver att regeringen tar sitt ansvar. Att man avslutade förra mandatperioden med ett illa underbyggt beslut som kan rasera delar av svensk återvinning innebär att man nu måste göra en omstart. Den analys som aldrig gjordes och som regeringen gav i uppdrag att genomföra när systemet är på plats måste startas . Med anledning av ovanstående är min fråga till miljö- och klimatminister : Kommer ministern att säkerställa miljönyttan av förpacknings- och tidningsinsamling genom att genomföra en analys av kostnadseffektivitet och miljönytta innan kostsamma investeringar sker?