frs · H71256 · 2019-10-02 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:56 av (SD) har frågat mig hur jag ämnar motarbeta ekonomisk brottslighet på andra vägar, eller om jag menar att analyserade behov är felaktigt och inte behövs? Regeringen har vidtagit ett flertal åtgärder för att motverka att aktiebolag används vid ekonomisk brottslighet. Bland annat har haft ett regeringsuppdrag att redovisa hur myndigheten arbetar med att förebygga ekonomisk brottslighet samt lämna förslag på möjliga åtgärder för att i ökad utsträckning förebygga penningtvätt, finansiering av terrorism eller annan ekonomisk brottslighet (se regleringsbrev ). Regeringen har också gett i uppdrag att utveckla metoder och arbetssätt för ökade kontroller vid registrering av företagsuppgifter för att försvåra möjligheterna till att nyttja företag i syfte att begå brott (se regeringsbeslut , N2018/01305/SUN). har vidtagit en rad åtgärder för att förhindra registrering av företag som brottsverktyg. Ett exempel på detta är att underrättas automatiskt av om falska identiteter. har också stramat åt möjligheten att byta ut årsredovisningar. Vidare har deltagit i två informationskampanjer i vilka de har informerat allmänheten om målvakter. I samband med kampanjerna har berättat om möjligheten att kunna ”spärra sig” från att registreras i register. Efter detta har noterat en kraftig ökning av antalet anmälningar om att bli spärrad, ca 100 ärenden att jämföra mot tidigare anmälningsgrad om ett par ärenden . bedömning är att för vissa av insatserna som tagits i bruk kan redan se tydliga och ökande utfallsvolymer, till exempel avseende de utökade kontrollerna av id-handlingar samt den kraftigt ökade tillströmningen av anmälan till i samband med informationskampanjen om styrelsemålvakter. Andra insatser är relativt nya och har ännu inte hunnit leda till större volymer, men de har redan genererat ett antal konkreta ärenden som är under handläggning. Regeringen har även vidtagit en rad andra åtgärder för att stävja ekonomisk brottslighet. I propositionen ”Skärpta straffrättsliga sanktioner mot företag” (Prop. 2018/19:164) lämnas flera förslag som syftar till att stärka det straffrättsliga skyddet mot särskilt allvarlig brottslighet som begås i företag. Det kan till exempel röra sig om internationella mutbrott, penningtvätt eller allvarliga miljö- eller arbetsmiljöbrott. Det är angeläget att straffrättsliga sanktioner mot företag på ett effektivt sätt kan motverka att brottslighet begås i verksamheten. Ett av förslagen innebär att maxbeloppet för företagsbot ska höjas från till för allvarliga brott som begås av större företag. Syftet med lagförslaget är att ge företag tydliga incitament att organisera sig på ett sådant sätt att risken för brott i verksamheten minskas. I detta sammanhang vill jag också peka på det goda samarbete som har med vars uppdrag är att: • ansvara för bekämpning av ekonomisk brottslighet och se till att personer som begår ekonomiska brott blir föremål för brottsutredning och lagföring, Som en del av samarbetet myndigheterna emellan arbetar man t.ex med en lägesbild över brottslig verksamhet i företag, för att systematiskt och på ett tidigt stadium identifiera företag som kan komma att utnyttjas som brottsverktyg. En av målsättningarna i det nationella brottsförebyggande programmet ”Tillsammans mot brott” är att utveckla samhällets kontrollfunktioner för att motverka brottslighet riktad mot välfärdssystemen. I budgetpropositionen har regeringen lämnat förslag om anslagstillskott till bl.a. för att förstärka kapacitet att möta det ökande ärendeinflödet och säkerställa utredning och lagföring i resurskrävande ärenden, såsom bekämpning av systematiska välfärdsbrott. Möjligheterna till ekonomisk är en av de främsta drivkrafterna för en stor del av brottsligheten i samhället. Myndigheterna har ett omfattande samarbete inom olika områden till exempel den så kallade myndighetssamverkan mot organiserad brottslighet. Ett annat exempel på åtgärder för att effektivisera myndigheternas arbete med att ”följa pengarna” är bestämmelser som trädde i kraft och som ställer krav på finansiella företag att lämna information till brottsutredande myndigheter utan dröjsmål och i elektronisk form (prop. 2017/18:291). Som en del i regeringens satsning för att bekämpa välfärdsbrott föreslås även ökade medel till för att höja kvaliteten i folkbokföringen. Regeringen har också föreslagit att brottsbekämpande verksamhet ska kunna inriktas på ytterligare brott (prop. 2018/19:12, bet. 2018/19:SkU16, rskr. 2018/19:207). Det handlar bl.a. om olovlig identitetsanvändning och urkundsförfalskning om gärningen avser uppgift eller handling i ärende hos samt penningtvättsbrott. Bestämmelserna trädde i kraft .