ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H71186 · 2019-10-03 00:00:00 — Fråga 2019/20:86 Pojkars skolresultat av (SD) till Utbildningsminister (S) Trots att ett av regeringens jämställdhetspolitiska delmål handlar om jämställd utbildning är skillnaden fortfarande stor mellan pojkar och flickor när det kommer till skolresultat. Flickor presterar bättre än pojkar i och uppnår som grupp bättre resultat på prov och får högre betyg. Pojkar som grupp uppnår i lägre utsträckning gymnasiebehörighet och fullföljer därtill en gymnasieutbildning i lägre utsträckning. Även inom den högre utbildningen är det kvinnor som dominerar. Enligt SVT:s Agenda är av de 350 000 studenter som påbörjat en högre utbildning kvinnor. Den stora skillnaden mellan könen sett till skolresultat och högre utbildning kan få betydande konsekvenser. Enligt SKL riskerar pojkar i större grad att hamna utanför arbetsmarknaden, vilket i sin tur kan leda till ökad ohälsa och psykosociala problem. Det har lyfts fram ett antal skäl denna skillnad skulle kunna bero på, varav ett är olika förväntningar på pojkar respektive flickor. Att uppmuntra flickors ambitioner och strävan efter bra betyg är naturligtvis en självklarhet, men för att uppnå en jämställd utbildning bör även pojkars dito ägnas lika stor uppmärksamhet. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Vilka åtgärder ämnar ministern vidta för att flickor och pojkar ska mötas av lika förväntningar i skolan?
fr · H71187 · 2019-10-03 00:00:00 — Fråga 2019/20:87 Brister i samhällets ansvar av (SD) till Statsrådet (S) I en artikel i med rubriken ”Larmade om hedersvåld innan hon blev mördad” berättas det om en kvinna som blev mördad av sin exmake. Kvinnan i artikeln hade vid flertalet tillfällen meddelat olika myndigheter om hoten från exmaken, men detta följdes aldrig upp. Hon larmade bland annat polisen efter att exmaken misshandlat henne genom att utdela ett knytnävsslag i hennes ansikte. Skadorna dokumenterades och fotograferades, men därefter stannade utredningen av. Hon ansökte sedan om kontaktförbud mot mannen, och uppgav att orsaken var att han sagt att han tänkt döda henne i samband med misshandeln. Hennes ansökan beviljades inte. Förundersökningen om misshandeln lades sedan ned av åklagaren i brist på bevis. Utöver sin kontakt med rättsväsendet har kvinnan också berättat om hotbilden för sin hyresvärd, en företagspsykolog, sin chef och vissa familjemedlemmar. Trots att kvinnan gjort allt i sin makt för att varsko berörda myndigheter och personer om hotbilden mot henne mördas hon av just den person hon varnat för. Det är uppenbart att samhället brustit i hanteringen av hennes ärende när man inte tagit hennes hotbild på allvar, och som en konsekvens av det misslyckats med att förhindra hennes död. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka konkreta åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa att liknande situationer inte ska uppstå igen?
fr · H71188 · 2019-10-03 00:00:00 — Fråga 2019/20:88 Fackförbundens företrädesrätt att utse skyddsombud av (SD) till Arbetsmarknadsminister (S) Den fackliga organisationsgraden fortsätter att minska, och minskningen är störst bland arbetare, enligt regeringens egna siffror. 2018 var siffran . Detta gör att även dagens miljöarbete bör anpassas till de förändringar som har skett på löntagarsidan där fler väljer att inte vara medlemmar i ett fackförbund. finns det arbetsplatser där det kan vara svårt att få någon vald till skyddsombud på grund av att personen saknar facklig koppling. Skyddsombudet är viktigt för arbetsplatsen och här är intresse, lämplighet och kunskap viktigare än att tillhöra en fackförening. Makten att utse företrädare ska ligga hos arbetsplatsens anställda utan inskränkningar. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Tänker ministern verka för att regeringen lämnar förslag om att avveckla fackförbundens rätt att utse skyddsombud?
fr · H71189 · 2019-10-03 00:00:00 — Fråga 2019/20:89 och avtal med regioner av Per Schöldberg (C) till Infrastrukturminister (S) meddelade Region att man avser att avsluta samarbetsavtalet rörande sjukvårdstransporter med berörda regioner. Konsekvensen blir att står utan direkt möjlighet att transportera akut sjuka med helikopter. Detta sedan generaldirektör informerat Kommuner och Landsting att hon tänkte avbryta samarbetet kring den räddningshelikopter verket haft uppställd i . Myndigheten anser att sjukvårdstransporter helt enkelt inte ingår i verkets uppdrag och instruktion från regeringen. Generaldirektören hänvisade till lagen om skydd mot olyckor där verket endast ska utföra sjuktransporterna om de går till eller från fartyg. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Är ministern beredd att se över uppdrag och instruktioner till och andra myndigheter för att kunna öka samverkan mellan statlig och regional nivå för att använda samhällsinfrastruktur optimalt?
fr · H71190 · 2019-10-03 00:00:00 — Fråga 2019/20:90 En översyn av beslutsstöd av (M) till Statsrådet (S) I om bedömning av arbetsförmåga vid psykisk ohälsa granskar man varför det finns kvalitetsbrister i läkarintygen och vilka hinder läkare upplever i sin bedömning av arbetsförmågan vid sjukskrivning med psykiatriska diagnoser. Det beslutsstöd som har är inte anpassat för psykiska diagnoser och blir därför ett trubbigt och svårarbetat stöd till den sjukskrivande läkaren. Många läkare som sjukskriver personer anser att den administrativa bördan är stor och att det är svårt att göra en bedömning av nedsatt arbetsförmåga och hur stor funktionsnedsättning som den psykiska diagnosen ger. För många är det inte arbetet som är anledningen till den psykiska ohälsan men det är det enda man kan vara sjukskriven för. Det är svårt att sjukskriva sig från livet i stort. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Kommer statsrådet att ge i uppdrag att se över sitt beslutsstöd så att det är anpassat efter bedömningar av diagnoser psykisk ohälsa, och kommer statsrådet att se över modell för försäkringsmedicinsk analys, med fokus på den så kallade DFA-kedjan ( Diagnos-Funktion-Aktivitet), så att bättre beslut kan fattas?
fr · H71191 · 2019-10-03 00:00:00 — Fråga 2019/20:91 Rehabiliteringskedjan av (M) till Statsrådet (S) infördes rehabiliteringskedjan som en större del av sjukförsäkringen. Det var en reform som påbörjades under statsminister ledning men den S-ledda regeringen valde att inte lägga fram den så nödvändiga reformen. Utgångspunkten för reformen var att skapa större möjligheter för sjukskrivna att komma tillbaka i arbete. Jag som moderat företrädare anser att människor ska erbjudas att arbeta av sin förmåga. Alliansregeringen införde en tidsgräns i sjukskrivningen för att öka incitamenten att kunna återgå i någon form av sysselsättning. Införandet av tidsgränsen innebar att antalet sjukskrivningar sjönk. valde den rödgröna regeringen att ta bort denna tidsgräns, och ökar antalet sjukskrivningar. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta åtgärder för att minska antalet långa sjukskrivningar?
fr · H71192 · 2019-10-03 00:00:00 — Fråga 2019/20:92 Åtgärder för att minska sjukskrivningarna av (M) till Statsrådet (S) Vid en granskning av antalet sjukskrivningar kan jag konstatera att 602 000 personer fick sjukpenning . av dessa var kvinnor och män. Det är en oroande utveckling och en stor ojämställdhet som kräver åtgärd . Antalet sjukskrivningar har minskat marginellt medan antalet sjukskrivningar med diagnosen psykisk ohälsa ökat stort. Majoriteten av de sjukskrivna är kvinnor. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att minska sjukskrivningarna?
fr · H71193 · 2019-10-03 00:00:00 — Fråga 2019/20:93 Osund konkurrens av (M) till Statsrådet (S) Januariöverenskommelsen är något som den rödgröna regeringen alltid håller fram som det viktigaste samarbetsdokumentet och som en garant för att och Liberalerna ska ge sitt stöd till den rödgröna regeringen. införde 25 procents moms på köp av vård- och omsorgstjänster. Denna så kallade vårdmoms drabbar en redan hårt pressad vård- och omsorgssektor. Köp av konsulttjänster, hyrläkare och hyrsjuksköterskor stod 2018 för en kostnad på ca , en ökning med jämfört med föregående år. Kostnaderna har ökat , ökningstakten har dock avtagit. Utvecklingen skiljer sig stort åt i olika regioner och mellan olika områden (primärvård, psykiatri etcetera). Det är framför allt kostnaderna för inhyrda sjuksköterskor som ökar. Kommuner och regioner får kompensation för den ökade momskostnaden men de alternativa driftsformerna ska ta dessa pengar från eget kapital. Momskostnaden för hyrpersonal innebär en kostnad på ca . Pengar som det offentliga kompenseras för, och då uppstår en märklig ekvation. Var ska dessa tas ifrån? Ska vi höja skatten i alla regioner för att kompensera för vårdmoms? Den rödgröna regeringen har utlovat en momskompensation till alternativa driftsformer på 210 miljoner . I har vi 21 regioner som ska dela på denna summa. I den högt hållna januariöverenskommelsen står det i flera punkter att det ska råda konkurrensneutralitet oavsett driftsform inom vård och omsorg. Om inte regeringen enligt tillkännagivande skyndsamt ändrar lagstiftningen så att vård- och omsorgstjänster blir momsbefriade som de var före så bryter den rödgröna regeringen tydligt mot sin överenskommelse. meddelade dessutom dom i mål C-700/17, . Frågorna i målet handlade om huruvida sjukvårdstjänster tillhandahållna av en specialistläkare till ett laboratorieföretag kunde omfattas av undantaget för sjukvård. konstaterar i sin dom att det svenska skatteverket har gjort en alldeles för snäv tolkning av EU-direktivet och att köp av sjuk-och omsorgstjänster fortsättningsvis kan vara momsbefriade. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Kommer regeringen att skyndsamt ändra lagstiftningen enligt den senaste EU-domen för att konkurrensneutralitet åter ska råda inom vård och omsorgssektorn, och om en lagändring inte sker hur ska skillnaden mellan den ökade momskostnaden på och regeringens kompensation på 210 miljoner finansieras?
fr · H71194 · 2019-10-03 00:00:00 — Fråga 2019/20:94 Arbetskraftsinvandring av (S) till Justitie- och migrationsminister (S) liberaliserade den dåvarande borgerliga regeringen regelverk för arbetskraftsinvandring från länder utanför EU. Reformen bidrog till att göra till en av västvärldens liberalaste stater på området. Kritiker varnade dock redan tidigt för problem som lönedumpning och utnyttjande av utländska arbetstagare. Verkligheten har visat att kritikerna delvis fått rätt och att människor via arbetskraftsinvandring också försöker och lyckas få uppehållstillstånd i , det vill säga kringgår asylprövning. Assistansbranschen har i detta sammanhang särskilt utpekats i en stor kvällstidning . I valrörelsen krävde Socialdemokraterna att den liberala arbetskraftsinvandringspolitiken skulle ses över och bara gälla när det inte går att hitta arbetskraft i . Jobb som kräver kort eller ingen utbildning ska i första hand gå till arbetslösa som redan bor i . En undersökning som Kommunalarbetaren gjorde med siffror från SCB visade att de flesta RUT-arbetare som inte är födda i är arbetskraftsinvandrare som kommer hit för att börja arbeta direkt eller är anhöriga till någon som inte är flykting. Argumenten för att skatteavdraget hjälper flyktinginvandrare till deras första jobb håller alltså inte. Trycket på oseriösa arbetsgivare måste ökas genom hårdare kontroll av ansökningarna. Arbetstagare som utnyttjas eller drabbas av arbetsgivares misskötsel ska ha rätt till skadestånd. Det är också viktigt att arbetskraftsinvandring inte blir ett sätt att kringgå de regler vi har för asylprövning. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att få bättre ordning inom arbetskraftsinvandringen?
fr · H71195 · 2019-10-03 00:00:00 — Fråga 2019/20:95 Försörjningsstöd till IS-terrorister av (SD) till Socialminister (S) Jag skulle vilja ställa några uppföljningsfrågor efter min interpellationsdebatt med anledning av interpellation 2018/19:214 Kommunala åtgärder för återvändande IS-terrorister. Under interpellationsdebatten fick jag intrycket av att regeringen uppfattar det som viktigt att betala ut försörjningsstöd till IS-terrorister för att socialtjänsterna runt om i landet på så sätt kan ha "koll" på potentiella terrorister och veta var de befinner sig. Socialminister uttryckte det bland annat så här: "Jag [är] oerhört angelägen om att de [] gör allt de kan för att också hjälpa polis och säkerhetspolis att se till att hålla koll på de individer som kan ha kommit till och som kan utgöra en fara." "Men om de kommer tillbaka till någon kommun och om de har ett svenskt medborgarskap då är det att föredra att känner till dem. När människor undrar vart de egentligen har tagit vägen ska vi ha koll på det. Säkerhetspolisen ska veta var dessa personer befinner sig. Så är fallet , och så vill jag att det ska fortsätta att vara. Vi ska inte tvinga dessa personer att gå under jorden och kanske planera nya terrordåd." Man ställer sig frågande till om regeringen vet hur många IS-återvändare som befinner sig i i detta , vet var de befinner sig och om de har uppburit försörjningsstöd. Vet regeringen om de har fått hjälp att skaffa bostad? Vet socialministern hur mycket detta har kostat svenska kommuner? Med anledning av detta skulle jag vilja ställa följande fråga till socialminister : Menar socialministern att allvarliga brott kan förhindras och förebyggas tack vare att betalar ut försörjningsstöd till IS-återvändare, och i sådant fall på vilket sätt?
fr · H71196 · 2019-10-03 00:00:00 — Fråga 2019/20:96 Stöd till IS-terrorister av (SD) till Socialminister (S) Jag skulle vilja ställa några uppföljningsfrågor efter min interpellationsdebatt med anledning av interpellation 2018/19:214 Kommunala åtgärder för återvändande IS-terrorister. Under interpellationsdebatten fick jag intrycket av att regeringen uppfattar det som viktigt att betala ut försörjningsstöd till IS-terrorister för att socialtjänsterna runt om i landet på så sätt kan ha "koll" på potentiella terrorister och veta var de befinner sig. Socialminister uttryckte det bland annat så här: ”Jag [är] oerhört angelägen om att de [] gör allt de kan för att också hjälpa polis och säkerhetspolis att se till att hålla koll på de individer som kan ha kommit till och som kan utgöra en fara." "Men om de kommer tillbaka till någon kommun och om de har ett svenskt medborgarskap då är det att föredra att känner till dem. När människor undrar vart de egentligen har tagit vägen ska vi ha koll på det. Säkerhetspolisen ska veta var dessa personer befinner sig. Så är fallet , och så vill jag att det ska fortsätta att vara. Vi ska inte tvinga dessa personer att gå under jorden och kanske planera nya terrordåd." Man ställer sig frågande till om regeringen vet hur många IS-återvändare som befinner sig i i detta , vet var de befinner sig och om de har uppburit försörjningsstöd. Vet regeringen om de har fått hjälp att skaffa bostad? Vet socialministern hur mycket detta har kostat svenska kommuner? Med anledning av detta skulle jag vilja ställa följande fråga till socialminister : Har socialministern i sin yrkesutövning fått uppgifter om hur många IS-återvändare som befinner sig i , var de befinner sig och om de på något vis har uppburit försörjningsstöd eller om de har fått hjälp med bostad efter återvändandet, och om socialministern inte har fått uppgifter om detta, kommer socialministern att ta initiativ till att få ett sådant underlag som grund för framtida lagstiftning?
fr · H71197 · 2019-10-03 00:00:00 — Fråga 2019/20:97 En internationell tribunal för dömandet av IS-terrorister av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Jag hade en interpellationsdebatt med socialminister om försörjningsstöd till IS-terrorister där hon, rätteligen, noterade att möjligheten att döma IS-terrorister till straff och att beivra kriminalitet inte är en fråga för . Socialminister konstaterade dock att hon hade ett fullt förtroende för rättsväsendet att beivra dessa brott. Socialministern sade vidare: ”Jag menar att samhället ska följa lagarna. Det innebär att IS-terrorister ska straffas i för det de har gjort, och vi vill gärna förändra och skärpa denna lagstiftning.” Arbetet med dessa skärpningar har uppenbart varit saktfärdigt i flera led. Vissa framsteg har gjorts, men har det gjorts alltför lite och alltför sent. Detta har lett till en tandlös lagstiftning där domarna för de som har rest ned för att delta i IS grymheter lyser med sin frånvaro. när frågan om kriminalisering av samröre åter börja närma sig bör man också ställa sig frågan huruvida regeringen faktiskt kommer att utreda och ta bort hindret för kriminalisering av deltagande i terrororganisation. En fråga som är så akut som denna bör rimligtvis ges mer fokus än vad situationen ger sken av. Socialminister hänvisade också till något som statsrådet redogjort för i samband med debatten om det senfärdiga kriminaliserandet av deltagande i och samröre med terrororganisation: "… har drivit på för en internationell tribunal för att dessa terrorister och mördare ska ställas inför rätta." Med anledning av detta vill jag ställa följande fråga till justitie- och migrationsminister : Har justitie- och migrationsministern och regeringen rönt någon framgång i arbetet med en internationell tribunal, och vilken är regeringens bedömning av hur goda chanserna är att en sådan faktiskt kommer på plats?
fr · H71198 · 2019-10-03 00:00:00 — Fråga 2019/20:98 Lagföring av återvändande IS-terrorister av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Jag hade en interpellationsdebatt med socialminister om försörjningsstöd till IS-terrorister där hon, rätteligen, noterade att möjligheten att döma IS-terrorister till straff och att beivra kriminalitet inte är en fråga för . Socialminister konstaterade dock att hon hade fullt förtroende för rättsväsendet att beivra dessa brott. Statsrådet sade vidare: ”Jag menar att samhället ska följa lagarna. Det innebär att IS-terrorister ska straffas i för det de har gjort, och vi vill gärna förändra och skärpa denna lagstiftning.” Arbetet med dessa skärpningar har uppenbart varit saktfärdigt i flera led. Vissa framsteg har gjorts, men har det gjorts alltför lite och alltför sent. Detta har lett till en tandlös lagstiftning där domarna för de som har rest ned för att delta i IS grymheter lyser med sin frånvaro. när frågan om kriminalisering av samröre åter börja närma sig bör man också ställa sig frågan huruvida regeringen faktiskt kommer att utreda och ta bort hindret för kriminalisering av deltagande i terrororganisation. En fråga som är så akut som denna bör rimligtvis ges mer fokus än vad situationen ger sken av. Socialminister hänvisade också till något som statsrådet redogjort för i samband med debatten om det senfärdiga kriminaliserandet av deltagande i och samröre med terrororganisation: "… har drivit på för en internationell tribunal för att dessa terrorister och mördare ska ställas inför rätta." Med anledning av detta vill jag ställa följande fråga till justitie- och migrationsminister : Har ministern, och i förlängningen regeringen, en uppfattning om hur många som har dömts för sitt samröre med, eller handlingar för, IS, och anser ministern att de möjligheter som finns att lagföra återvändande IS-terrorister är adekvata?
fr · H71199 · 2019-10-03 00:00:00 — Fråga 2019/20:99 Kriminalisering av deltagande i terrororganisation av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Jag hade en interpellationsdebatt med socialminister om försörjningsstöd till IS-terrorister där hon, rätteligen, noterade att möjligheten att döma IS-terrorister till straff och att beivra kriminalitet inte är en fråga för . Statsrådet konstaterade dock att hon hade fullt förtroende för rättsväsendet att beivra dessa brott. Statsrådet sade vidare: ”Jag menar att samhället ska följa lagarna. Det innebär att IS-terrorister ska straffas i för det de har gjort, och vi vill gärna förändra och skärpa denna lagstiftning.” Arbetet med dessa skärpningar har uppenbart varit saktfärdigt i flera led. Vissa framsteg har gjorts, men har det gjorts alltför lite och alltför sent. Detta har lett till en tandlös lagstiftning där domarna för de som har rest ner för att delta i IS grymheter lyser med sin frånvaro. när frågan om kriminalisering av samröre åter börja närma sig bör man också ställa sig frågan huruvida regeringen faktiskt kommer att utreda och ta bort hindret för kriminalisering av deltagande i terrororganisation. En fråga som är så akut som denna bör rimligtvis ges mer fokus än vad situationen ger sken av. Socialminister hänvisade också till något som statsrådet redogjort för i samband med debatten om det senfärdiga kriminaliserandet av deltagande i och samröre med terrororganisation: "… har drivit på för en internationell tribunal för att dessa terrorister och mördare ska ställas inför rätta." Med anledning av detta vill jag ställa följande fråga till justitie- och migrationsminister : Om justitie- och migrationsministern inte anser att lagstiftningen är adekvat, är i så fall den föreslagna lagstiftningen om kriminalisering av samröre med terrororganisation adekvat, eller är ministern beredd att stödja en grundlagsändring som möjliggör kriminalisering även av deltagande i terrororganisation?
frs · H612953 · 2019-10-02 00:00:00 — Besvarandet av frågan 2018/19:953 Omvårdnadsbidrag och övergångsregler av (C) Med anledning av att statsrådet har entledigats från sitt uppdrag kommer frågan 2018/19:953 Omvårdnadsbidrag och övergångsregler av (C) inte att besvaras.
frs · H712100 · 2019-10-16 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:100 av (S) Stängningen av i har frågat mig hur jag kommer att agera för att säkra jämlika villkor när det gäller tillgång till receptbelagda mediciner i hela landet. Tillgången till hälso- och sjukvård inklusive läkemedel ska vara jämlik i alla delar av landet. Nuvarande regering skulle inte ha hanterat apoteksmarknaden på det sätt som den dåvarande borgerliga regeringen gjorde. Före omregleringen hade ett av världens säkraste distributionssystem för läkemedel, och det med en hög kundnöjdhet. Ändå genomfördes alltså en omreglering av ideologiska skäl. Förändringen var genomgripande och är inte möjlig att göra ogjord. När det gäller tillgången till läkemedel i glesbygd finns dock ett särskilt stöd till apotek i glesbygd som innebär att TLV beviljar bidrag till öppenvårdsapoteksservice av allmänt ekonomiskt intresse. För att få del av stödet ska apoteken uppfylla vissa kriterier som bl.a. gäller avstånd till närmaste apotek och krav på öppethållande. beviljades 33 apotek sådant stöd för . har också ett ansvar för att säkra tillgången till läkemedel genom att ha apoteksombud. Enligt en ägaranvisning från staten ska tills vidare behålla sina befintliga apoteksombud i den utsträckning som behövs för att upprätthålla en god läkemedelsförsörjning på den ort ombudet är verksamt. finns också en reglering som möjliggör för alla apoteksaktörer att inrätta apoteksombud för att förbättra tillgängligheten till läkemedel i de delar av landet där tillgången till öppenvårdsapotek är begränsad. Apoteksombudens huvudsakliga uppgifter är att lämna ut beställda läkemedel och förskrivna varor, förmedla recept från konsument till öppenvårdsapotek och se till att konsumenterna får tillgång till information och rådgivning av personal på öppenvårdsapotek. Jag vill avslutningsvis tillägga att regeringen fortsätter att följa frågan.