ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H711426 · 2019-11-17 00:00:00 — Fråga 2019/20:426 Boende för personer med uppehållstillstånd enligt gymnasielagen av (V) till Justitie- och migrationsminister (S) , , meddelade att man ändrat sin tolkning av rätten till bistånd enligt lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. (LMA) i förhållande till personer som har uppehållstillstånd som inte är bosättningsgrundande. Detta efter en kammarrättsdom . Den nya tolkningen innebär att 750 unga personer som har uppehållstillstånd enligt den så kallade gymnasielagen inte får bo kvar i boenden. Från får de beskedet att de har på sig att hitta ett eget boende. De blir också av med sin dagersättning. Ansvaret för boende och försörjning går i stället över till individen. menar att det också finns möjlighet att ansöka om bistånd från kommunen. Kommuner och Landsting (SKL) kan dock inte garantera att hela gruppen får tak över huvudet. SKL kritiserar att grundar sin nya tolkning på en kammarrättsdom och inte har drivit frågan till högsta instans. Man uppmanar också regeringen att se till att lagstiftningen blir tydligare. Återigen drabbas de ensamkommande av bristande lagstiftning och otydliga regelverk. Det går att ifrågasätta både myndigheters och kommuners agerande, men i slutändan är detta en fråga för regeringen. Gymnasielagen har omfattande brister. Det var uppenbart redan när den presenterades. Trots flera larm om hur människor drabbas av dessa brister, med osäkerhet och stort lidande som följd, har regeringen vägrat agera. Mot denna bakgrund vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern att ta initiativ för att åtgärda bristerna i gymnasielagen?
fr · H711427 · 2019-11-17 00:00:00 — Fråga 2019/20:427 Regeringen och arbetet för en stark havsrätt av (V) till Utrikesminister (S) Inom FN förhandlas nu ett globalt avtal som ska skydda internationellt vatten från överexploatering och därmed stärka dagens bristande regelverk. Avtalet förväntas vara klart och kommer att vara ett tillägg till havsrättskonventionen (Unclos). Trots att förhandlingarna inom FN är inne på den tredje förhandlingsrundan av fyra och att utformningen av regeltext närmar sig är det väldigt tyst från den gällande hållning. föredrog dåvarande utrikesministern för utrikesutskottet ståndpunkt i de inledande förhandlingarna. Regeringen lämnade då ifrån sig en del av förhandlingsmakten till EU i stället för att självt ska vara en stark röst för klimatet och den biologiska mångfalden kopplat till våra hav. I svepande ordalag presenterade regeringen vidare sin ståndpunkt som baseras på kommissionens, som föreslår ett nytt instrument som reglerar samtliga aspekter men inte inverkar på eller förändrar existerande instrument. Här blir det problematiskt eftersom ett av de största problemen är den fragmenterade regleringen av våra världshav, som hindrar oss från att fatta effektiva beslut för stärkt skydd av våra hav. Den biosfären visar en starkt negativ utveckling och en accelererande utarmning av den biologiska mångfalden på grund av en rad mänskliga aktiviteter. Ett viktigt verktyg för att motverka den negativa trenden är att skapa ett ekologiskt representativt, sammanhängande och funktionellt nätverk av skyddade områden. Trots att detta mål inkluderats i ett flertal internationella organ har man misslyckats med att etablera ett sådant nätverk. Världens hav består av internationellt vatten, men har fått skydd. Detta beror till stor del på den fragmenterade förvaltningen, uppdelad i sektorer som inte behöver ta hänsyn till varandra. Inte ens havsmiljöorganisationen har lyckats. Av 448 skyddade områden som skapats av Ospar ligger bara 7 på internationellt vatten. Med anledning av vad som anförts ovan vill jag fråga utrikesminister : Avser regeringen att vara en aktiv part i FN-förhandlingarna med att ta fram ett regelverk för att skydda våra internationella vatten?
fr · H711428 · 2019-11-17 00:00:00 — Fråga 2019/20:428 Förbättring av väg 745 – av (V) till Infrastrukturminister (S) Väg 745 mellan och var enligt inköpstidsplanen klar att börja åtgärdas 2019, pengar fanns avsatta och de boende kunde glädjas åt att det äntligen skulle bli av. De hade väntat . Men är läget ändrat i inköpstidsplanen, och det är markerat grått, vilket betyder att det är osäkert när väg 745 kommer att åtgärdas. har som de boende uppfattat det lovat att förbättringarna på vägen skulle bli av. Det enda som gjorts är en enda enkel åtgärd. har vägen varit eftersatt på underhåll, och folk försöker nu undvika att köra på den. Så ska det inte behöva vara, och regeringen brukar hävda att hela landet ska leva. Jag vill fråga infrastrukturminister : När kommer förbättringsåtgärder att genomföras på –?
fr · H711429 · 2019-11-17 00:00:00 — Fråga 2019/20:429 Kinesiska hot mot yttrande- och mötesfrihet av (M) till Statsrådet (MP) Det har väckt stor uppmärksamhet då ambassadör i en intervju i praktiken riktat ett hot mot den närvaro vid utdelande av pris till den kidnappade och fängslade svenske förläggaren . Det följer ett spår tillbaka där ifrågasätter vårt lands öppenhet, yttrandefrihet och mötesfrihet. Olika incidenter har registrerats. En allvarlig händelse var då med mycket kort varsel ställde in firandet av jubileet kring de mänskliga rättigheterna. Ett arrangemang på Fotografiska som inte blev av. Troligtvis på grund av . Det är viktigt att inte backa eller kröka rygg för . Med anledning av ovanstående önskar jag fråga statsrådet : För statsrådet och regeringen någon dialog med UNDP så att det tidigare firandet av de mänskliga rättigheterna kan genomföras som tidigare planerat i ?
fr · H711430 · 2019-11-17 00:00:00 — Fråga 2019/20:430 Psykosocialt stöd vid cancer av (M) till Socialminister (S) Stat, region och kommun har alla samma uppdragsgivare gällande vården – patienten. Det finns områden inom cancervården där behoven av nationell samordning är omfattande för att kunna säkerställa jämlik vård för patienten. Det handlar bland annat om kvalificerad eftervård, rehabilitering och psykosocialt stöd. Det handlar om att ge konkret stöd till de barn, föräldrar och syskon som drabbats hårt av en nära anhörigs cancersjukdom och lider av till exempel psykisk ohälsa i form av ångest och depressioner. driver förslaget att regeringen ska se till att barn med cancer och deras anhöriga erbjuds en rehabiliteringsplan och psykosocialt stöd. Vi prioriterar i vårt alternativ till regeringens förslag till statsbudget en fördubbling av stödet till barncancervården. Därtill föreslår vi en ökning av den totala satsningen på cancervården med jämfört med regeringens förslag. Totalt omfattar vår satsning således på cancervården. har föreslagit att det ska tas fram en ny uppdaterad nationell cancerstrategi i syfte att stärka den långsiktiga medicinska vården och forskningen gällande cancersjukdomar och prioritera att korta köerna inom cancervården. har goda möjligheter att ha en medicinskt världsledande cancersjukvård utan långa vårdköer. Dessa möjligheter, inte minst rehabilitering och psykosocialt stöd till de närmast anhöriga, måste emellertid tas till vara på ett mycket bättre och mer metodiskt och strukturerat sätt än . Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga socialminister : Vilka nya konkreta nationella åtgärder avser socialministern att ta initiativ till och genomföra så att fler som drabbats av cancer såväl som deras närmast anhöriga ska få rehabilitering och psykosocialt stöd?
fr · H711431 · 2019-11-18 00:00:00 — Fråga 2019/20:431 Ett häkte i av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) , som är sjunde största kommun, har inget häkte. Det betyder att polisen får lägga stora resurser på transporter till andra städer såsom , och . Den nuvarande situationen innebär att värdefulla polisiära resurser, som borde användas för att förebygga och bekämpa brott, i stället används till transporter. I en situation där allvarlig och grov brottslighet breder ut sig måste polisens resurser användas bättre. I en skriftlig fråga daterad ställde jag följande fråga till justitie- och migrationsminister : ”Hur många arbetstimmar har poliser i använt för transporter till och från häkten på andra orter sedan häktet i stängde , och avser ministern att verka för att ett nytt häkte inrättas i i samband med att ett nytt polishus byggs?” I svaret daterat framgår att statsrådet inte avser att agera för att ett häkte ska inrättas i . På frågan om hur stora resurser polisen i tvingats avsätta för transporter till och från häkten på grund av att frånvaron av häkte i ger statsrådet inget svar. För att få klarhet i hur stora polisiära resurser Västmanlandspolisen har varit tvungen att avsätta till transporter till och från häkten finner jag det därför nödvändigt att ställa den frågan till statsrådet igen. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister :
fr · H711432 · 2019-11-18 00:00:00 — Fråga 2019/20:432 Brister i säkerhetsprövning av (SD) till Statsrådet (S) Kort efter att dom fallit på grund av det skändliga islamistiska terrordådet på i uppdagades att tre uzbekiska medborgare, vilka samtliga saknade uppehållstillstånd, arbetade på . Detta är allvarligt ur flera aspekter, men inte minst det faktum att är klassat som skyddsobjekt. I samband med detta uttalade sig statsrådet i medierna och sa följande: ”Man måste jobba med hur man rekryterar, inte bara hos myndigheter utan också hos många privata företag som opererar på . Från [2019] får vi en ny säkerhetsskyddslag i . Då blir det en skyldighet både för myndigheter och privata bolag att klassa personalen utifrån vilket arbete man har och vilken riskmiljö som man befinner sig i. Jag förutsätter att man gör ett seriöst jobb nu för att se till att säkerhetsklassningen blir rätt så att rätt personer anställs .” har medierna rapporterat om att ytterligare två personer som befinner sig i illegalt har arbetat på . Det ene har varit här på turistvisum och haft tillgång till flygplan, och den andre var efterlyst och skulle utvisas. Enligt Transportstyrelsen kontrollerar man inte om personer får vistas eller arbeta i utan hänvisar i stället till arbetsgivaren . Det inträffade tyder på att den nya lagen inte fungerat som avsett. Oredan förstärks dessutom av att ansvarig myndighet och det statliga bolaget i någon mån tycks skylla på varandra. För de svenska medborgarnas skull, och för att förhindra åverkan, informationsläckage till främmande makt eller ännu värre, ytterligare terrorbrott, är det angeläget att händelser som dessa inte inträffar. Jag vill därför fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta några åtgärder med anledning av ovanstående?
fr · H711433 · 2019-11-18 00:00:00 — Fråga 2019/20:433 Säkerheten på flygplatser av Boriana (M) till Infrastrukturminister (S) Under loppet av har två allvarliga säkerhetsrisker upptäckts på . Två personer, utan rätt att vistas i , har inte bara anställts av Swedavia utan givits tillträde till behörighetsområdet ”airside” utan obligatorisk säkerhetsprövning. Jag vill därför fråga infrastrukturminister : Vilka åtgärder kommer ministern att vidta för att säkerheten vid landets flygplatser ska upprätthållas?
fr · H711434 · 2019-11-18 00:00:00 — Fråga 2019/20:434 Kroatiska övergrepp mot flyktingar av (V) till Utrikesminister (S) Human Rights Watch (HRW) kom med ytterligare uppgifter om att kroatisk gränspolis misshandlar flyktingar och skickar dem tillbaka över EU-gränsen till Bosnien, utan hänsyn till individuella skyddsbehov. Organisationen har dokumenterat och rapporterat om liknande övergrepp . Den kroatiska gränspolisens agerande sker i strid med EU:s asyllagar, EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna och flyktingkonventionerna. HRW beskriver hur kroatisk gränspolis använder våld, beslagtar ägodelar och tvingar människor på flykt tillbaka över gränsen till Bosnien. Kritiken från HRW får stöd av UNHCR, MR-kommissionär och andra människorättsorganisationer. meddelade att ansågs vara redo att anslutas till . HRW menar att detta beslut nu måste dras tillbaka. Vidare anser organisationen att kommissionen bör kräva att genomför en omfattande granskning av gränspolisens agerande. Kommissionen bör också inleda en rättslig process mot för landets brott mot , enligt HRW. Mot denna bakgrund vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern att ta initiativ för att EU ska agera mot till följd av uppgifterna från Human Rights Watch?
fr · H711435 · 2019-11-18 00:00:00 — Fråga 2019/20:435 Upphandling av operatör till flygplats av (SD) till Infrastrukturminister (S) I min hemkommun i inland finns en flygplats med trafikplikt. Flygplatsen anses utgöra ett nationellt intresse då den inte bara nyttjas för passagerartrafik utan även för post- och ambulansflyg med såväl flygplan som helikopter. , alltså den tid då start- och landningsbana måste halkbekämpas för att landning ska vara möjlig, drabbas vi ofta av inställda flyg. Vidare har det av upphandlade bolaget som trafikerar linjen svårigheter att uppnå den regularitet om som krävs med den flygplanstyp som de opererar med. Då vinterförhållanden kan råda på vår ort månad blir det ohållbart med ett trafikflyg som halvårsvis präglas av lägre tillförlitlighet än vad man bör kunna förvänta sig. Detta har negativ inverkan på såväl industri som besöksnäring som kommunens varumärke skadas. Frustrationen över situationen är på flera håll påtaglig. Flygplatsen drivs av kommunen, som beskriver att den har mycket liten eller ingen insyn i upphandlingen, som sköts av statliga . Kommunen menar att den vid upprepade tillfällen har pekat på att landningsbanan är förhållandevis kort och att det ställer särskilda krav på vilken flygplanstyp som används i trafiken till och från flygplatsen. Likväl upphandlas ånyo ett bolag som opererar med en, som flygplatschefen uttrycker det, ”krävande flygplanstyp” utifrån givna förutsättningar. Detta leder till att resorna inte sällan avslutas på den flygplats, söder om vår, där mellanlandning sker. Resan sker då därifrån medelst chartrad buss på icke mötesseparerad vinterväg med många timmars försening till följd. Mot bakgrund av detta vill jag rikta följande fråga till infrastrukturminister : Avser ministern att vidta åtgärder för att större hänsyn till lokala förutsättningar ska tas vid upphandlingar gjorda av statliga i syfte att motverka låg tillförlitlighet på flygtrafik till landets mindre kommunala flygplatser?
fr · H711436 · 2019-11-18 00:00:00 — Fråga 2019/20:436 Flygbilen av i (M) till Infrastrukturminister (S) har ett uppdrag att skapa grundläggande tillgänglighet i interregional kollektivtrafik genom trafikavtal. Tillgängligheten till olika resmål mäts i en tillgänglighetsmodell. uppmärksammades att trots att trafikavtalen är relativt träffsäkra i att förbättra tillgängligheten för olika kommuner fanns det ett antal kommuner där tillgängligheten har mycket stora brister. De har långt till resmålen och saknar i allmänhet tågtrafik eller egen flygtrafik. Busstrafik finns men tar och ger dålig interregional tillgänglighet. Det är oerhört viktigt att förbättra tillgängligheten för dessa kommuner, som i allmänhet ligger i norra , där avstånden till bland annat är långa. I har man i ett samarbete mellan , Regionala kollektivtrafikmyndigheten i och fyra kommuner bedrivit anslutningstrafik till flygplats. Verksamheten, som kallas Flygbilen, har bedrivits i kommuner där tillgängligheten har stora brister och direktanslutning till relativt närliggande flygplatser kan skapa stora förbättringar. har verksamheten upphört eftersom inte har fattat något beslut om fortsatt medverkan i verksamheten. anför att det finns en osäkerhet om myndighetens budget som gör att nytt avtal inte kan tecknas för en fortsättning. Man uttalar dock att en fortsättning med Flygbilen kan vara möjlig om det bekräftas i regleringsbrev. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Är ministern villig att vidta några åtgärder för att säkerställa att kan fortsätta delta i verksamheten med Flygbilen i kommunerna ?
fr · H711437 · 2019-11-19 00:00:00 — Fråga 2019/20:437 Diplomatisk representation av (M) till Utrikesminister (S) I samband med att delade ut till den av kinesiska staten kidnappade svenske medborgaren uttalade ambassadör i att ”en del människor i ska inte förvänta sig att kunna känna sig lugna”. Ambassadören uppmanade vidare att ställa in priset till och krävde att den representanter inte skulle närvara vid utdelningsceremonin. Om man ignorerade protesterna från den kinesiska sidan hävdade ambassadören att då ”kommer att behöva vidta åtgärder”. Detta är anmärkningsvärda uttalanden från ett annat lands diplomatiske företrädare, och de kan inte betraktas som annat än hot. Denna händelse kan inte ses som isolerad, då den kinesiske ambassadören vid tidigare tillfällen agerat repressivt gentemot företag som tillhandahållit tjänster åt för misshagliga länder och organisationer. Även svenska parlamentariker har vid upprepade tillfällen personligen fått möta den ambassadörens och den kinesiska ambassadens bryska uppträdande i samband med att de engagerat sig i frågor som ej fallit i smaken. På många sätt uppvisar den kinesiska ambassaden genom sin ambassadör ett okonventionellt och aggressivt förhållningssätt gentemot , vilket får negativa följder. På det hela taget kliver man vida utanför ramarna för vad som kan betraktas vara god diplomatisk ton. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Var går gränsen för när representanter för en diplomatisk beskickning i genom sitt uppträdande kan anses vara välkomna i denna kapacitet?
fr · H711438 · 2019-11-20 00:00:00 — Fråga 2019/20:438 Biståndspengar till talibaner av (M) till Statsrådet (MP) I ett granskande reportage i medierna avslöjas det att biståndsprojekt i talibanstyrda områden i både måste godkännas och beskattas av talibanerna. Skattesystemet beskrivs som ett tionde, och av alla investeringar måste således betalas i skatt till talibanerna för alla projekt som drivs i talibankontrollerade områden. Granskningen hänvisar bland annat till en studie från som beskriver talibanernas skattesystem, och författaren till studien påstår att han aldrig träffat en hjälporganisation som inte betalat skatt till talibanerna. har bland de största biståndsaktörerna i området. Att betala skatt till talibaner blir i praktiken terrorfinansiering och är således olagligt. Reportaget visar att det är mycket troligt att svenska skattemedel genom talibanernas skatteindrivning till och med och upprätthåller talibanernas kontroll över dessa områden. Det är flera delar i granskningen som är anmärkningsvärda. För det första att detta överhuvudtaget kan ske. För det andra att granskningen visar att skatteindrivningen pågått väldigt . Om det stämmer att denna skatteindrivning pågått kan det inte vara något som Sida inte känner till. Med anledning av ovan vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder kommer statsrådet att vidta för att undersöka vad som har hänt, och vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att säkerställa att inga svenska skattemedel betalas i skatt till talibaner och andra liknande organisationer?
fr · H711439 · 2019-11-20 00:00:00 — Fråga 2019/20:439 Indragen aktivitetsersättning av (M) till Statsrådet (S) Det har skett en kraftig ökning av antalet unga funktionsnedsatta som förlorar sin aktivitetsersättning. Det visar statistik från , som tagits fram på uppdrag av SVT. Den oroande ökningen av unga som har blivit av med sin ersättning ledde till tre regeringsuppdrag till med syfte att förbättra stödet till unga vuxna som blir av med sin aktivitetsersättning. Men enligt FUB, intresseorganisation för unga med en utvecklingsstörning, har situationen blivit ännu sämre. När aktivitetsersättningen dras in hänvisas personerna till Arbetsförmedlingen och därmed att stå till arbetsmarknadens förfogande. Nästan 1 500 unga vuxna har blivit av med sin aktivitetsersättning , en ökning med oacceptabla . Följderna är sämre hälsa, passivitet, oro och försörjningsstöd för dem som får avslag. Min fråga till statsrådet blir därför: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att vända denna utveckling?
fr · H711440 · 2019-11-20 00:00:00 — Fråga 2019/20:440 Enskilda vägar av (KD) till Infrastrukturminister (S) Enskilda vägar är en viktig del i vår svenska infrastruktur, inte minst på landsbygden. De utgör dessutom den största delen av vägnät. Vi ser nu hur staten vill föra över offentliga vägar till enskilda som det blir svårare att uppbära det statliga bidraget i och med att vägarna klassas om, vilket betyder stora bekymmer för många enskilda väghållare. Enligt ska årsdygnstrafiken överstiga 25 fordon, vilket inte alltid sker på landsbygden. Trots det är vägarna av stor vikt för den lokala infrastrukturen, för näringslivet och för markägare. Om staten vidhåller sina nya klassningar av enskilda vägar kommer det att innebära att många vägar spärras med bom eftersom man inte kan låta trafiken gå fritt när det inte längre finns samma möjlighet till underhåll. Detta medför längre arbetspendling, längre väg för att åka och handla, längre väg för godstransporter med mera. Utöver detta bidrar det till en enorm kapitalförstöring; utan regelbundet underhåll förfaller vägens standard fort. Det blir oerhört kostsamt att återställa vägen om det får gå för långt. Många av dessa vägar används för transport av timmer, som är vårt gröna guld och en av de absolut viktigaste delarna i vårt klimatarbete och vår omställning till förnybart. En fullastad timmerbil motsvarar belastningen av 20 vanliga personbilar, vilket inte verkar ha tagit hänsyn till i samband med omklassningarna. För att peka på ett konkret exempel vill jag ta upp väg 27729 i kommun i västra . Det är en väg som i och med omklassningen tappar det statliga bidraget och därmed också det kommunala bidraget från kommun, eftersom det kommunala bidraget är knutet till det statliga. I arbetet med omklassningen skriver att man varit ute på besiktning, bland annat . Då hade det snöat dagen före, men vägen var fortfarande oplogad. Att är ute och inspekterar vägar ställer jag mig ytterst frågande till. Vidare hänvisar man till att man använt sig av Eniros karttjänster i samband med arbetet, och i sin skrivelse påtalar man att vägföreningen i sin ansökan och senare överklagan far med osanning. Problemet är att den nämnda karttjänsten inte är med sanningen överensstämmande i det här fallet. Det är ytterst märkligt att en statlig myndighet inte använder sig av pålitliga kartverktyg när man ska ta beslut i, för orten, så viktiga frågor. Har inte staten egna pålitliga kartverktyg som underlag för beslut? Detta är bara ett exempel men det pekar ändå på hur styvmoderligt landsbygden hanteras även i detta hänseende. Min fråga till infrastrukturminister lyder: Vad avser ministern att göra för att, i samband med omklassningsarbete, säkerställa underhåll och tillgänglighet på de för landsbygden mycket viktiga enskilda vägarna?