ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H612844 · 2019-08-02 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:844 av (M) Svensk tillväxt har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att ska stärka tillväxten per capita. Inledningsvis vill jag säga att det kan konstateras att BNP-tillväxten har varit hög i i jämförelse med andra länder. BNP-tillväxten i har även reviderats upp enligt senaste prognos. Den väntas därmed överstiga den i flera jämförbara länder, såsom , , , , och . Utöver detta är arbetsmarknaden fortsatt stark. Sysselsättningsgraden i är den högsta och är även fortsättningsvis den högsta inom EU. I den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, de gröna finns en lång rad förslag på åtgärder för att bibehålla en stark, inkluderande tillväxt och för ökad sysselsättning. Exempel är integrationsåret, , etableringsjobben och ytterligare 20 välfärdsmiljarder till kommuner och landsting. Regeringens reformer bedöms sammantaget bidra till en varaktigt högre sysselsättning, produktivitet och BNP per capita. kommer andelen äldre i befolkningen att öka. Att vi lever allt längre är en vinst för folkhälsan och för vårt välfärdssamhälle. Men det betyder också att allt fler ska dela på resurserna. Troligtvis betyder det också att tillväxten i per capita dämpas något. Det är en utmaning som vi tillsammans i samhället behöver hitta lösningar på som steg för steg stärker välfärden. Det är därför som regeringen kommer att inrätta en välfärdskommission där staten, kommuner, regioner och fackföreningar ska hitta metoder för att stärka välfärden. Genom en smartare användning av resurser, bättre organisation och styrning samt implementering av ny teknik och innovationer ska välfärdstjänster levereras till medborgarna på ett mer effektivt sätt. Kommissionen kommer noggrant se över alla möjligheter att förbättra förutsättningarna att leverera välfärdstjänster . Därmed stärks även förutsättningarna för att BNP per capita ökar i en god takt.
frs · H612845 · 2019-08-15 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:845 av (M) Utökad kontroll av skyttebanor har frågat mig om jag anser att utökade kontroller av landets lagliga jakt- och sportskyttebanor verkligen är en uppgift som polisen ska lägga ännu mer resurser och tid på då man inte hinner med brottsbekämpningen fullt ut och polisbristen är akut. har även frågat mig om jag avser att på något sätt agera i frågan. och har varit bemyndigade av regeringen att meddela föreskrifter om bl.a. utförande och besiktning av skjutbanor. Föreskrifterna och de allmänna råden ses över av myndigheten, som har en dialog med skyttesammanslutningarna. Dessa kommer att få möjlighet att yttra sig över föreskrifterna och de allmänna råden innan de beslutas. Det är som avgör hur resurserna ska fördelas internt inom organisationen och vilka åtgärder som behöver vidtas för att fullgöra de arbetsuppgifter och mål som myndigheten har. För att förbättra förutsättningarna för att utföra sitt uppdrag är regeringen fast besluten om att genomföra den expansion som aviserats så att myndigheten kan öka antalet anställda med 10 000 . Att det polisiära arbetet stärks och att fler polisanställda kan bekämpa brottsligheten och öka tryggheten i hela landet är prioriterade frågor för regeringen. Jag kommer därför även fortsättningsvis att noggrant följa hur använder sina resurser för att ytterligare förbättra sin verksamhet.
frs · H612846 · 2019-08-01 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:846 av (M) Handläggningstiderna för bostadstillägg till pensionärer har frågat mig vad jag avser göra för att handläggningstiderna för bostadstillägg ska minska omgående genom dels ekonomiska medel till ansvarig myndighet, dels regelförändringar för handläggningstidernas längd. Jag instämmer med att bostadstillägget är helt nödvändigt för att de pensionärer som har det tuffast ska kunna garanteras en rimlig bostad och en rimlig levnadsnivå. Att det är fler som ansöker om bostadstillägg är delvis ett resultat av de förstärkningar av bostadstillägget som regeringen har gjort och de uppdrag som regeringen gett till för att minska antalet pensionärer som är berättigade till bostadstillägg men som ändå inte ansöker. Insatser som gjorts just för att stärka skyddet för pensionärer med svag ekonomisk situation. Därför föreslår regeringen att även höja taket ytterligare i bostadstillägget från till . Det kommer att kunna ge en ökad ekonomisk standard för de cirka 290 000 personer som får bostadstillägg, varav de allra flesta () är kvinnor. Det är naturligtvis otillfredsställande att handläggningstiderna är så här långa, även om bostadstillägget ges retroaktivt från ansökan. I grunden har vi självständiga myndigheter och det är därför myndigheternas ansvar att se till att ärendehanteringen fungerar tillfredsställande. Regeringen för en dialog med om hur myndigheten kan komma tillrätta med långa handläggningstider och stora ärendebalanser, och vad som behövs för att åstadkomma det.
frs · H612847 · 2019-08-02 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:847 av (SD) Skattesmäll trots villkorad köpeskilling har frågat finansmarknads- och bostadsministern om han anser att det nuvarande förhållningssättet fungerar med tanke på att privatpersoner tvingas att betala inkomstskatt på en inkomst de ännu inte har haft och om inte, vad statsrådet och regeringen avser att göra för att förändra detta. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Frågan är ställd mot bakgrund av ett pågående enskilt ärende där fråga är vilket beskattningsår kapitalvinsten vid försäljning av en bostad ska tas upp. Enligt inkomstskattelagen ska en kapitalvinst tas upp som intäkt det år som tillgången avyttras. Om kapitalvinstens storlek beror på någon händelse och därför inte kan fastställas det år tillgången avyttras, ska den kapitalvinst som uppkommer på grund av tillkommande belopp tas upp som intäkt det eller de beskattningsår då storleken av tillkommande belopp kan beräknas. Bedömningen av vilket beskattningsår en kapitalvinst ska tas upp till beskattning i ett enskilt fall är ytterst en fråga för rättstillämpningen. Den som tycker att har fattat ett felaktigt beslut kan överklaga beslutet till förvaltningsdomstol.
frs · H612848 · 2019-08-14 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:848 av (SD) Norsk odlad lax har frågat mig om jag anser att kontrollen av och informationen om den importerade odlade laxen från exempelvis är tillräckligt bra, och om regeringen avser att vidta åtgärder för att säkerställa ett gott välmående hos laxkonsumenter. Fisk är generellt ett bra och hälsosamt livsmedel som med rätt förvaltning är hållbart för miljön. Om man som konsument väljer miljömärkt fisk väljer man fisk som påverkar miljön så lite som möjligt. Det är också bra att variera mellan fiskarter och välja både feta och magra fiskarter. Någon gränskontroll sker inte av norsk lax. Norska myndigheter ansvarar för att kontrollen av norska livsmedel uppfyller de gemensamma reglerna eftersom genom är en del av den gemensamma marknaden för livsmedel. arbetar på olika sätt för att skydda människor från att få i sig för höga halter av oönskade ämnen genom livsmedel. Det finns EU-gemensam lagstiftning som sätter gränsvärden för vilka halter av oönskade ämnen som livsmedel får ha. Animaliska livsmedel, inklusive fisk, omfattas av regelverket. Lagstiftningen kompletteras av kostråd till särskilt känsliga grupper dit bl.a. barn, kvinnor i fertil ålder samt gravida och ammande kvinnor hör. Det är korrekt som skriver att fet fisk innehåller högre halter av miljögifter än mager fisk. Den europeiska livsmedelsmyndigheten har uppdaterat sin riskbedömning av dioxiner och dioxinlika PCB:er som man kan få i sig via maten, t.ex. fet fisk. tittar nu närmare på vad de nya bedömningarna betyder för oss i . har fokus framförallt varit på vildfångad fisk från vatten som riskerar att bidra till högre halter av miljögifter. Odlad fisk har visat på lägre halter av miljögifter. har arbetat med kostråd kring fet fisk men med den nya informationen kan såväl EU-lagstiftning som råd till konsumenter komma att behöva ses över. Regeringen följer kunskapsläget noggrant och arbetar aktivt med frågan i syfte att hålla ett fortsatt högt konsumentskydd. Jag avser inte att vidta några ytterligare åtgärder .
frs · H612849 · 2019-08-14 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:849 av (M) Skarven och mångfalden i havsmiljön har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att få stopp på skarvens skadliga påverkan på havsbiotopen. Skarvpopulationen och hur den ska förvaltas är en viktig fråga. Jag är medveten om att det finns undersökningar som indikerar att skarvens predation kan påverka fiskbestånd. Skarven skyddas enligt fågeldirektivet (och Rådets direktiv /147/EG av ). Endast har befogenhet att föreslå ändringar i fågeldirektivet eller dess bilagor, däribland skyddet för skarven. har det övergripande nationella ansvaret för genomförandet av viltförvaltningspolitiken, däribland frågor som berör förvaltningen av skarvpopulationen. Om det är motiverat kan i enlighet med gällande författningar besluta om skyddsjakt. Regeringen är angelägen om en fungerande viltförvaltning som tar hänsyn till de verksamheter och människor som berörs och följer frågan noga.
frs · H612851 · 2019-08-15 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:851 av (M) Återtagande av personer som fått utvisningsbeslut efter ansökan från Säkerhetspolisen och på fråga 2018/19:852 av (M) Verkställighet av personer som fått utvisningsbeslut efter ansökan från Säkerhetspolisen har frågat utrikesministern vilka bilaterala åtgärder ministern och regeringen avser att vidta för att i högre utsträckning ska kunna verkställa utvisningsbeslut som rör personer som enligt Säkerhetspolisen utgör en säkerhetsrisk. har frågat justitie- och migrationsministern vilka ytterligare åtgärder, utöver utredningen 2018:08, ministern och regeringen avser att vidta för att säkerställa att den här typen av utvisningsbeslut verkställs och undvika att personer som tas i förvar av Säkerhetspolisen riskerar att släppas innan verkställigheten genomförts. Frågorna har överlämnats till mig att besvara. Lagen om särskild utlänningskontroll är ett värdefullt verktyg för att hantera utlänningar som bedöms utgöra säkerhetshot mot . Potentiella terrorister kan hindras från att komma in i eller att stanna kvar i . Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att se över bland annat lagen om särskild utlänningskontroll (Ju 2018:08). Syftet är att åstadkomma en ändamålsenlig, effektiv och överskådlig reglering som är förenlig med ett väl fungerande skydd för grundläggande fri- och rättigheter. I vissa avseenden uppfattas lagen om särskild utlänningskontroll som svårtillämpad och lagstiftningen är i behov av en översyn. I en hemställan till regeringen har Säkerhetspolisen efterfrågat att vissa bestämmelser i lagen förtydligas, görs mer ändamålsenliga och att luckor täpps till. Av utredningens direktiv framgår därför bland annat att den nuvarande regleringen för verkställighetsförvar bör ses över så att den inte innebär att personer som bedömts utgöra kvalificerade säkerhetshot mot måste försättas på fri fot i avvaktan på verkställighet av utvisningsbeslut. I direktiven anges även att utredaren ska överväga hur kontrollen av de personer som bedömts utgöra ett säkerhetshot och som inte kan utvisas förstärks, till exempel genom elektronisk övervakning som ett komplement till den anmälningsplikt som de är ställda under. Det är viktigt att lagstiftningen nu ses över. Mot denna bakgrund ser jag fram emot att utredaren redovisar sitt uppdrag . Förutsättningarna för verkställighet och förekomsten av verkställighetshinder är ofta beroende av omständigheter hänförliga till den enskilde eller förhållandena i ett visst land vilket innebär att de måste hanteras utifrån omständigheterna i varje enskilt ärende. Jag kan inte kommentera vilka åtgärder för verkställighet som kan eller bör vidtas i enskilda ärenden, som de frågeställarna hänför sig till. Utvisningsbeslut ska självfallet verkställas när så är möjligt. Utöver att jag generellt är förhindrad att uttala mig i enskilda ärenden som handläggs av myndigheter och domstolar är det i ärenden enligt lagen om särskild utlänningskontroll regeringen som överprövar överklagade beslut från om utvisning. Säkerhetspolisen är verkställande myndighet i ärenden enligt lagen om särskild utlänningskontroll. Jag och regeringen följer dock frågan noggrant.
frs · H612852 · 2019-08-15 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:851 av (M) Återtagande av personer som fått utvisningsbeslut efter ansökan från Säkerhetspolisen och på fråga 2018/19:852 av (M) Verkställighet av personer som fått utvisningsbeslut efter ansökan från Säkerhetspolisen har frågat utrikesministern vilka bilaterala åtgärder ministern och regeringen avser att vidta för att i högre utsträckning ska kunna verkställa utvisningsbeslut som rör personer som enligt Säkerhetspolisen utgör en säkerhetsrisk. har frågat justitie- och migrationsministern vilka ytterligare åtgärder, utöver utredningen 2018:08, ministern och regeringen avser att vidta för att säkerställa att den här typen av utvisningsbeslut verkställs och undvika att personer som tas i förvar av Säkerhetspolisen riskerar att släppas innan verkställigheten genomförts. Frågorna har överlämnats till mig att besvara. Lagen om särskild utlänningskontroll är ett värdefullt verktyg för att hantera utlänningar som bedöms utgöra säkerhetshot mot . Potentiella terrorister kan hindras från att komma in i eller att stanna kvar i . Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att se över bland annat lagen om särskild utlänningskontroll (Ju 2018:08). Syftet är att åstadkomma en ändamålsenlig, effektiv och överskådlig reglering som är förenlig med ett väl fungerande skydd för grundläggande fri- och rättigheter. I vissa avseenden uppfattas lagen om särskild utlänningskontroll som svårtillämpad och lagstiftningen är i behov av en översyn. I en hemställan till regeringen har Säkerhetspolisen efterfrågat att vissa bestämmelser i lagen förtydligas, görs mer ändamålsenliga och att luckor täpps till. Av utredningens direktiv framgår därför bland annat att den nuvarande regleringen för verkställighetsförvar bör ses över så att den inte innebär att personer som bedömts utgöra kvalificerade säkerhetshot mot måste försättas på fri fot i avvaktan på verkställighet av utvisningsbeslut. I direktiven anges även att utredaren ska överväga hur kontrollen av de personer som bedömts utgöra ett säkerhetshot och som inte kan utvisas förstärks, till exempel genom elektronisk övervakning som ett komplement till den anmälningsplikt som de är ställda under. Det är viktigt att lagstiftningen nu ses över. Mot denna bakgrund ser jag fram emot att utredaren redovisar sitt uppdrag . Förutsättningarna för verkställighet och förekomsten av verkställighetshinder är ofta beroende av omständigheter hänförliga till den enskilde eller förhållandena i ett visst land vilket innebär att de måste hanteras utifrån omständigheterna i varje enskilt ärende. Jag kan inte kommentera vilka åtgärder för verkställighet som kan eller bör vidtas i enskilda ärenden, som de frågeställarna hänför sig till. Utvisningsbeslut ska självfallet verkställas när så är möjligt. Utöver att jag generellt är förhindrad att uttala mig i enskilda ärenden som handläggs av myndigheter och domstolar är det i ärenden enligt lagen om särskild utlänningskontroll regeringen som överprövar överklagade beslut från om utvisning. Säkerhetspolisen är verkställande myndighet i ärenden enligt lagen om särskild utlänningskontroll. Jag och regeringen följer dock frågan noggrant.
frs · H612854 · 2019-08-15 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:854 av (SD) har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att stärka skyddet för personer som arbetar inom kollektivtrafiksystemet. Jag vill inledningsvis understryka att jag delar din uppfattning. Att bli utsatt för brott inom ramen för sin yrkesutövning är oacceptabelt. För att förhindra och bekämpa såväl denna som annan typ av brottslighet krävs en ändamålsenlig lagstiftning och ett effektivt rättsväsende. Straffbestämmelsen om våld och hot mot tjänsteman utgör här en viktig del. Bestämmelsen genomgick under den förra mandatperioden en förändring som bl.a. innebär att brottstypen ringa brott togs bort och att brottstypen grovt brott lades till. Regeringen har även lämnat förslag till om att straffskalan för grovt våld eller hot mot tjänsteman ska höjas (prop. 2018/19:155). Regeringen har härutöver vidtagit ett antal andra åtgärder som är relevanta att nämna i detta sammanhang. Under den förra mandatperioden har straffbestämmelserna om olaga hot, ofredande och förolämpning förtydligats och moderniserats. Straffskalorna för vissa allvarliga våldsbrott har också skärpts. Det innebär höjda minimistraff för brottstyper såsom grov misshandel, synnerligen grov misshandel och grovt olaga hot. redovisades regeringsuppdraget om kamerabevakning av allmänna transportmedel och stationer. Utredningen lämnar bl.a. förslag om att dagens tillståndsplikt ska tas bort för kamerabevakning i fordon som används i kollektivtrafiken och för knutpunkter i kollektivtrafiken, som stationer och terminaler. Undantagen från tillståndsplikten föreslås gälla om kamerabevakningen sker i brottsbekämpande syfte, i syfte att förhindra olyckor eller i ordningshållande syfte. Förslagen bereds nu inom . bereds också direktiv till en utredning för att göra en bred översyn av regelverket för ordningsvakter. Frågor som en sådan utredning kan komma att titta på är t.ex. på vilka platser ordningsvakter kan medverka till att upprätthålla den allmänna ordningen och vilka arbetsuppgifter och befogenheter en ordningsvakt bör ha. Det är viktigt att verksamhet förstärks. Regeringen är därför fast besluten att uppnå målsättningen om att antalet anställda i ska öka med 10 000 . Åtgärderna som vidtagits innebär sammantaget ett bättre skydd för alla personer som inom ramen för sin yrkesutövning riskerar att utsättas för brott, vilket inkluderar personer som arbetar inom kollektivtrafiksystemet. Regeringen kommer fortsätta att följa denna fråga men avser inte vidta några ytterligare åtgärder .
frs · H612855 · 2019-08-15 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:855 av (M) Möjligheten att anställa norska poliser i har frågat om han, mot bakgrund av vår allvarliga polisbrist, är beredd att ta initiativ till att utreda möjligheten att anställa norska poliser i . Arbetet i regeringen är fördelat så att det är jag som besvarar frågan. Jag välkomnar alla konstruktiva förslag som hjälper oss att få fler poliser. finns det dock hinder i lagstiftningen för att låta norska poliser utföra myndighetsutövning i och ett grundkrav för en anställning i är svenskt medborgarskap. Regeringens mål är att det ska bli 10 000 fler anställda och arbetar intensivt för att nå målet. Just nu är det rekordmånga som både söker och antas till polisutbildningen. räknar med att kunna anställa nära 2 000 poliser , vilket skulle vara den högsta nivån . För att klara av denna ökning har regeringen beslutat att starta två nya polisutbildningar, i och . Det finns också ett långtgående samarbete mellan svensk och norsk polis. undertecknade ansvariga ministrar från alla nordiska länder en gemensam avsiktsförklaring om att fördjupa polissamarbetet ytterligare. Dansk och finsk polis har möjlighet att tillfälligt bistå svensk polis operativt i enligt EU:s Prümrådsbeslut, exempelvis vid fotbollsmatcher eller demonstrationer. kommer att ansluta sig till det samarbetet och kommer då att få samma möjlighet. undertecknades också ett bilateralt avtal med som ska göra det möjligt för samarbete mellan svenska och norska särskilda insatsgrupper för att bekämpa terrorism. Det avtalet håller nu på att genomföras. Någon begäran att låta utreda möjligheten att anställa norska poliser i har dock inte inkommit från . Med hänvisning till den pågående kraftiga expansionen av och det redan nu djupa samarbetet med norsk polis har jag därför inte någon avsikt att låta utreda möjligheten att anställa norska poliser i .
frs · H612856 · 2019-08-02 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:856 av (M) Arbetet mot antibiotikaresistens har frågat mig om jag avser att ta några ytterligare initiativ för att stödja regionerna att nå förskrivningsmålet om 250 recept per tusen invånare och år samt för att minska skillnader regioner emellan i förskrivning som saknar medicinska förklaringar. Antibiotikaresistens är ett växande gräns- och sektorsöverskridande hot och en prioriterad fråga för regeringen. Användningen av antibiotika i är bland de lägsta i , vilket bidrar till det jämförelsevist goda resistensläget nationellt för både människor och djur. Detta är bland annat resultatet av ett aktivt engagemang inom olika sektorer och nivåer . Strama, ett nätverk av myndigheter och organisationer som på nationell nivå verkar för en rationell antibiotikabehandling och mot ökad antibiotikaresistens, visar i rapporten statistik över antibiotikaförsäljning samt antibiotikaresistens. Rapporten är en samproduktion mellan och (). Av rapporten framgår att nådde två regioner, och , det nationella målet för antibiotikaförskrivning till människor på 250 recept per tusen invånare och år. Det nationella genomsnittet för antibiotikaförskrivning till människor har nått under 300 recept per tusen invånare och år, vilket är en historiskt låg siffra. Som påpekar är skillnaderna stora mellan landets regioner. Orsakerna till detta är ännu inte helt kartlagda, men genom nationella riktlinjer för antibiotikaförskrivning samt fortsatt övervakning av både antibiotikaanvändning och resistensutveckling förväntas dessa skillnader gradvis minska. Införandet av den nationella läkemedelslistan förväntas också bidra till en ytterligare minskning av antibiotikaanvändning i . Förbättrad åtkomst till information om en patients tidigare antibiotikabehandling, inklusive uppgift om varför dessa behandlingar eventuellt har satts ut, innebär att förskrivarnas underlag för val av framtida antibiotikabehandling blir bättre . Då den nationella läkemedelslistan kommer att innehålla rikstäckande uppgifter om samtliga förskrivna läkemedel – både vad som har förskrivits och hur mycket som hämtats ut på apotek – ökar förutsättningarna för att minska regionala skillnader. För att bibehålla låga antibiotikakonsumtion samt långsamma resistensutveckling är det viktigt att fortsätta vårt effektiva och långsiktiga arbete med klok antibiotikaanvändning, förebyggande av infektioner och minskad smittspridning. Den reviderade tvärsektoriella handlingsplanen för myndigheterna mot antibiotikaresistens 2018–2020 och regeringens strategi bygger vidare på erfarenheterna och resultaten från ett mångårigt svenskt arbete mot antibiotikaresistens. Sammantaget är på god väg att nå förskrivningsmålet om 250 recept per tusen invånare samt även minska de regionala skillnaderna genom pågående initiativ, uppdrag och strategier. Även om har kommit långt i arbetet mot antibiotikaresistens påverkas vi i hög grad av globala utmaningar. har därför tillsammans med tagit initiativ till , där ett flertal länder arbetar tillsammans för att på internationell nivå begränsa problematiken med ökad antibiotikaresistens.
frs · H612857 · 2019-08-05 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:857 av (M) Svenskt deltagande i European Intervention Initiative har frågat mig om det, med den nära och konstruktiva dialog som regeringen uppger sig ha med och andra deltagande länder, är ambitionen att ska förmås bjudas in som medlem av European Intervention Initiative (EII). I enlighet med mitt svar på fråga om och EII (2018/19:803) bedömer regeringen att EII är ett viktigt initiativ med potential att stärka det säkerhets- och försvarspolitiska samarbetet i som helhet, tillsammans med andra samarbetsformat. Inför gemensamt beslut av deltagarländerna om en eventuell utvidgning av deltagarkretsen i EII, som tidigast kan fattas , för regeringen dialog med dessa länder om intresse av att gå med i och bidra till initiativet.