ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H712488 · 2019-12-03 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:488 av (L) och kärnkraftverken har frågat mig hur regeringen och statsrådet ser på att vill ha möjlighet att fortsätta att driva kärnkraftverket längre än beräknat, och är regeringen beredd att låta kärnkraftverken användas efter 2040. Den blocköverskridande energiöverenskommelse som slöts mellan fem riksdagspartier, , , de gröna, och slår fast att ska förnybar elproduktion. Detta är ett mål, inte ett stoppdatum som förbjuder kärnkraft och innebär inte heller en stängning av kärnkraft med politiska beslut. Överenskommelsen innebär också att kärnkraften ska bära sina egna kostnader och att principen om att kärnkraft inte ska subventioneras består. Avslutningsvis vill jag också poängtera att jag i rollen som energiminister inte ska ha synpunkter på Vattenfallkoncernens marknadsmässiga bedömningar.
frs · H712489 · 2019-12-04 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:489 av (SD) Kristendomen och svensk kultur har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag vidtar för att värna betydelsen av kristendomen som en del av den svenska kulturen. Med anledning av frågan vill jag framhålla att de nationella kulturpolitiska målen slår fast att kulturen ska vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft med yttrandefriheten som grund. Kulturens frihet är således fundamental inom kulturpolitiken. En viktig princip för att säkra kulturens frihet är den om armlängds avstånd. Jag värnar om kulturens frihet och är övertygad om att politiker inte bör försöka styra kulturens innehåll. De kulturpolitiska åtgärder jag förespråkar är sådana som kan bidra till att skapa förutsättningar för att uppnå de nationella kulturpolitiska målen, bland annat det om att främja ett levande kulturarv som bevaras, används och utvecklas. Det kyrkliga kulturarvets bevarande stöds framför allt genom den ersättning som får för kulturhistoriskt motiverade kostnader i samband med vård och underhåll av de kyrkliga kulturminnena (den s.k. kyrkoantikvariska ersättningen).
frs · H712490 · 2019-12-04 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:490 av (SD) Uttalanden om sanktioner har frågat mig om mitt uttalande gällande sanktioner i samband med besöket i innebär att regeringen har ett nytt förhållningssätt gentemot auktoritära regimer inklusive . Svaret är nej. förhållningssätt gentemot dessa länder har inte förändrats. behöver ha ändamålsenliga kontakter med officiella företrädare från och . Sådana kontakter är inte en belöning utan en förutsättning för fungerande relationer med länder i vårt närområde. Att isolera länderna vore sämre för vår säkerhet och för deras folk. De skillnader i synen på demokrati och mänskliga rättigheter som vi har gentemot och gör dialogen mer angelägen, eftersom den ger möjlighet att framföra våra och EU:s synpunkter. EU har sanktioner mot fyra individer samt ett vapenembargo mot , vilket stödjer. står bakom EU:s linje att konkreta framsteg för situationen för mänskliga rättigheter krävs för att EU:s relation med ska fördjupas. Vi har inget intresse av att isolera det belarusiska folket. Vi anser att dialog och ett brett engagemang i frågor som ligger i vårt intresse är det mest effektiva sättet att utöva påverkan. Detta innebär inte att vi gör avkall på våra krav på respekt för mänskliga rättigheter och demokratisk utveckling i landet. Jag kan efter mitt besök i bekräfta att vår principfasta politik, kombinerad med dialog och engagemang, uppskattas av civilsamhälle och människorättsförsvarare i landet. EU:s sanktioner mot är kopplade till de brott mot folkrätten som annekteringen av och aggressionen i östra utgör. verkar för att EU:s sanktioner mot ska bibehållas så länge skälen för deras införande består.
frs · H712492 · 2019-12-03 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:492 av (M) Åtgärder mot psykisk ohälsa har frågat mig vilka nya konkreta nationella åtgärder som jag skyndsamt avser verka för att vidta i syfte att minska den psykiska ohälsan Psykisk hälsa är en mycket prioriterad fråga för mig och regeringen. Jag delar frågeställarens uppfattning att det hälsofrämjande insatser är nödvändiga för att den psykiska ohälsan ska minska. beslutade om prop. 2017/18:249 God och jämlik hälsa- en utvecklad folkhälsopolitik. Syftet med förslagen i propositionen är att underlätta folkhälsoarbetet på alla samhällsnivåer. Det nya målet är att folkhälsopolitiken ska skapa samhälleliga förutsättningar för en god och jämlik hälsa i hela befolkningen och sluta de påverkbara hälsoklyftorna inom en generation. har i uppdrag att utveckla en stödstruktur för det statliga folkhälsoarbetet som möjliggör systematiska och samordnade insatser. Myndigheten ska , redovisa en samlad strategi för hur detta arbete ska ske Regeringens nuvarande strategi inom området psykisk hälsa gäller mellan åren 2016–2020. Syftet med regeringens strategi är att skapa förutsättningar för ett långsiktigt och strategiskt arbete, med ett gemensamt ansvarstagande inom ordinarie strukturer. Målet är att främja psykisk hälsa, motverka psykisk ohälsa, förstärka tidiga insatser till personer som drabbas av psykisk ohälsa och förbättra vården och omsorgen för personer med omfattande behov av insatser. Regeringen föreslår i budgeten en satsning på området psykisk hälsa på och avsätter motsvarande summa . har satsningen på psykisk hälsa mer än fördubblats, från till . Det förebyggande och främjande arbetet är en viktig del i satsningen på psykisk hälsa.
frs · H712493 · 2019-12-04 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:493 av (M) Vägnätet på landsbygden har frågat mig om jag avser att se över agerande och vidta åtgärder för att bilister på landsbygden ska vara säkra. En god tillgänglighet i hela är nödvändig för att det ska vara möjligt att bo, leva och verka i alla delar av landet samt för att få ett som håller ihop. Regeringen beslutade om en nationell trafikslagsövergripande plan för transportinfrastrukturen för perioden –2029. Regeringen genomförde då en rekordstor satsning på vägunderhåll, totalt satsas . Regeringen har i samband med budgetpropositionen genomfört riktade satsningar på underhåll av vägar i landsbygd omfattande . Regeringen har i vårändringsbudgeten utökat bidraget för drift av enskild väg med samt föreslår i budgeten att denna satsning förlängs och utökas med ytterligare 2020–2022. har regeringens uppdrag att utföra vägunderhåll och vidta åtgärder för att förbättra trafiksäkerheten. av underinvesteringar genomför nu regeringen satsningar som skapar förutsättningar för en hög nivå på tillgänglighet och säkerhet på hela det statliga vägnätet . Här gör ett annat val och föreslår sänkt bensinskatt med och en neddragning av medlen till klimatsatsningar. Detta i ett läge när hundratusentals ungdomar över världen protesterar och demonstrerar för att de är oroliga för sin framtid.
frs · H712494 · 2019-12-04 00:00:00 — En trygg övergång från daglig verksamhet [konvertering pågår]
frs · H712495 · 2019-12-04 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:495 av (M) om höghastighetståg har frågat mig om höghastighetsbanans kostnader. har granskat statens planering av höghastighetsjärnväg. Resultatet av granskningen redovisades i en granskningsrapport som publicerades . Regeringen kommer att efter publiceringsdatumet lämna en skrivelse till där regeringen redogör för sin syn på rekommendationer. Den borgerliga regeringen tillsatte Sverigeförhandlingen (N2014:04) med syfte att möjliggöra ett snabbt genomförande av nya stambanor. När det gäller kostnaderna för höghastighetsbanan är den senaste kostnadsberäkningen i prisnivå 2015–06 med ett osäkerhetsintervall på ±30 miljarder kronor. Denna beräkning härrör från Sverigeförhandlingens slutrapport och bostäder – ett gemensamt samhällsbygge (SOU 2017:107) som lämnades till regeringen . , som är en sakpolitisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, de gröna, står det att nya stambanor för höghastighetståg ska färdigställas så att , , och regioner och städer längs med och i anslutning till banans sträckning bättre knyts samman med moderna och hållbara kommunikationer. I slås också fast att den beslutade nationella planen för infrastruktur 2018–2029 med investeringar i vägar och järnvägar i hela landet på ska fullföljas. Det innebär att genomförandet av nya stambanor inte kommer att ske på bekostnad av andra satsningar i landet. Vi måste kunna fortsätta utveckla den svenska järnvägen. Nya stambanor behövs för att möta det kraftigt ökande tågresandet, ge möjlighet till mer gods på tåg och öka pendeltågens möjlighet i nuvarande tågsystem eftersom det är fullt i det svenska järnvägssystemet. Det behövs mer kapacitet. Det moderniserar och knyter ihop landet på ett klimatsmart sätt. Dessutom är nya stambanor viktigt även ur ett samhällsbyggnadsperspektiv. Enligt Sverigeförhandlingen kommer närmare 100 000 bostäder att kunna byggas längs sträckningen. Vi måste också fråga oss vad frånvaron av investeringar innebär. Att inte bygga mer järnväg , det skulle allvarligt försvåra möjligheterna att både nå klimatmål och få en bättre fungerande järnväg.
frs · H712496 · 2019-12-04 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:496 av (M) Slutrapport från har frågat mig om jag avser att lämna någon slutrapport från . Hanteringen av arbete är inte klar.
frs · H712497 · 2019-12-04 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:497 och 2018/19:504 av (M) EU:s vapenpass och Landets jägare och sportskyttar har frågat mig när jag och regeringen tror att regelverket kommer att ändras så att EU:s vapenpass kan gälla även i . har även frågat mig när en utredning som ska se över vapenlagstiftningen kommer att tillsättas och vara klar. Enligt EU:s vapendirektiv ska ett europeiskt skjutvapenpass på begäran utfärdas av en medlemsstats myndigheter till en person som legalt förvärvar och använder skjutvapenpass. Ett skjutvapenpass medför i sig ingen rätt att föra ett vapen mellan medlemsländer utan fungerar som ett bevis om att den person som anges i passet har rätt att inneha vapnet i sitt hemland. Vid sidan av bestämmelserna om skjutvapenpass finns en möjlighet för medlemsstaterna att kräva nationellt införseltillstånd. har haft ett krav på införseltillstånd för att ett vapen tillfälligt ska få föras in i landet. Syftet med reglerna om införseltillstånd är att ska kunna göra en bedömning av om det är lämpligt i det enskilda fallet att det aktuella vapnet förs in i . gör vid sin prövning bl.a. en lämplighetskontroll och kontrollerar syftet med att ta in vapnet (jakt eller målskytte). För att få tillstånd att föra in ett skjutvapen krävs att samma förutsättningar som gäller för innehav av skjutvapen i är uppfyllda. När gick med i EU valde man att behålla kravet på införseltillstånd. Skälet till detta var att det finns medlemsstater som inte uppnår samma höga skyddsnivå i sin lagstiftning vad gäller exempelvis kontroll och tillståndskrav för innehav av skjutvapen som . Det finns medlemsstater där kontrollen av vissa typer av vapen, exempelvis hagelgevär, är i det närmaste obefintlig. Det är angeläget att den svenska vapenlagstiftningen är utformad på ett sådant sätt att den i möjligaste mån motverkar att vapen kommer till brottslig användning. Handläggningstiderna för vapenärenden inom behöver bli kortare. På regeringens initiativ pågår därför ett reformarbete hos som bl.a. syftar till att korta handläggningstiderna. har redan vidtagit en rad åtgärder. Myndigheten har bl.a. infört ett digitalt ansökningsförfarande och även omfördelat ärenden mellan olika polisregioner. fortsätter att arbeta med hanteringen av vapentillstånd och mot ökad och effektiviserad digitalisering och ska rapportera statistik över handläggningstiderna till regeringen. Kortare handläggningstider får dock aldrig prioriteras på bekostnad av den prövning som är nödvändig för att undvika att vapen missbrukas. Regeringen arbetar med flera prioriterade frågor inom vapenområdet som t.ex. det försenade genomförandet av ändringsdirektiv till EU:s vapendirektiv.
frs · H712498 · 2019-12-05 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:498 av (M) allvarliga misstag har frågat mig om jag och regeringen har fortsatt förtroende för och generaldirektör . Frågan har sin bakgrund i att anlitat en konsult för ett arbete som innebar att konsulten fick tillgång till uppgifter i rovdjursregistret Rovbase och hade ett förtroendeuppdrag i . Jag har svarat på frågor om samma konsultuppdrag, nämligen fråga 2019/20:166 av (C) Dataintrång på och fråga 2019/20:167 av (C) Jägarnas trygghet. har ett pågående utvecklingsarbete kring hur myndigheten informationstekniskt kan förbättra regleringen av personuppgifter och kontinuerligt förbättra begränsningen av databehörighet vid genomförande av olika uppdrag. arbetar också med att säkra sina rutiner vid anlitande av uppdragstagare för att bland annat bättre kunna fånga upp omständigheter som kan uppfattas som förtroendeskadliga. Regeringen har förtroende för att vidtar de åtgärder som krävs för att säkerställa att sekretess och skydd av personuppgifter stärks ytterligare. Svaret på fråga är ja. Jag och regeringen har fortsatt förtroende för och generaldirektör .
frs · H712499 · 2019-12-04 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:499 av (M) Polisens sjunkande utredningsresultat har frågat mig varför jag accepterar att utredningsresultat blir lidande av gängkriminaliteten i stället för att skjuta till de resurser som polisen behöver. Regeringen arbetar för att ska ha en polis som är bättre dimensionerad för sitt uppdrag. Därför följer vi utvecklingen inom myndigheten när det gäller verksamhet, ekonomi och personal. Och därför genomför vi en historisk expansion av svensk polis med målet om 10 000 fler polisanställda till 2024. Regeringen står bakom Operation Rimfrost för att få ner antalet skjutningar och sprängningar i landet. Polisen fokuserar resurser mot att inkapacitera personer i kriminella nätverk, öka beslagen av vapen och narkotika samt stärka tryggheten bland allmänheten. Det finns ingenting som tyder på att skulle sakna finansiering för den fortsatta utbyggnaden av myndigheten. Tvärtom visar senaste prognos att myndigheten beräknas ha ett överskott på ca vid utgången av 2019. Det är medel som kommer att kunna flyttas över till 2020 för att bidra till fortsatt finansiering av verksamheten. arbetar hårt på alla fronter med att rekrytera personal till sin verksamhet. Det gäller inte bara nya poliser utan också civil personal, både i syfte att utreda fler brott och att avlasta poliser i deras arbete. har växt med nästan 2 500 anställda . anställdes dessutom 515 nya aspiranter runt om i och fick de sällskap av 546 nya, färdiga poliser. 2016 är det färre poliser som slutar och var fjärde person som slutade till följd av polisens ombildning har återrekryterats till myndigheten. Ordningsvakter är ett viktigt komplement till polisen i det trygghetsskapande och brottsförebyggande arbetet. Det är dock polisen som har huvudansvaret för att upprätthålla den allmänna ordningen och säkerheten. Regeringen bedömer att regelverket som styr ordningsvakternas verksamhet är föråldrat och har därför tillsatt en utredning som ska se över regelverket från grunden. Syftet är att modernisera och effektivisera regelverket och anpassa det till dagens förhållanden, så att ordningsvakter på ett bättre sätt kan bidra till trygghet och ordning i samhället. Ett bättre regelverk för ordningsvakter kan också bidra till att kan använda sina resurser till mer prioriterade uppgifter. Regeringen kommer att fortsätta att utöka och rusta svensk polis i enlighet med målet 10 000 fler anställda 2024.
frs · H712500 · 2019-12-04 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:486 av Boriana (M) Felaktig utbetalning av bidrag från , 2019/20:500 av (M) Behov av kontroll i socialförsäkringssystemen och 2019/20:510 av (SD) Bidragsbrottslighet och felaktiga utbetalningar från Boriana har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att skärpa kontrollen av bidragsutbetalningar så att det fortsättningsvis inte på felaktiga grunder utbetalas bidrag till personer som inte bor i . har frågat mig vad jag avser att göra för att det som han beskriver i sin fråga inte ska upprepas , och hur jag avser att säkerställa att det inte finns fler personer som uppbär ersättning utan giltiga skäl. har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att stävja bidragsbrottslighet och därmed stoppa felaktiga utbetalningar från . Rätt person ska ha rätt ersättning och alla typer av bidragsbrott är oacceptabla. Inte en krona ska gå till någon som inte har rätt till det. agerar alltid snabbt på signaler om misstanke om brott mot våra välfärdssystem och bedriver ett systematiskt arbete med kontroller. Myndigheten har intensifierat arbetet både på egen hand och i samverkan med andra myndigheter. mer än fördubblades antalet polisanmälningar från . Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att stärka kontrollen och minska brottsligheten inom välfärdssystemen. En utredning har tillsatts för samordning av statliga utbetalningar från välfärdssystemen. Ett folkbokföringsbrott har återinförts och en utredning har tillsatts för att minska fel i folkbokföringen. och har fått i uppdrag att tillsammans med de utbetalande myndigheterna förbättra hanteringen av bidragsbrott. har fattat beslut om att straffskalan för grovt bidragsbrott ska skärpas så att det maximala straffet höjs från fyra till och att bidragsbrottslagen utökas till att omfatta fler stöd än . De brottsutredande och bidragsutbetalande myndigheterna bedriver ett gemensamt arbete mot organiserade välfärdsbrott. Alla former av brott mot välfärdssystemen hotar förtroendet för systemet som helhet. Vi ska kunna lita på välfärden och att den inte missbrukas. Regeringen följer utvecklingen noga.
frs · H712501 · 2019-12-04 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:501 av (M) Återkallelse av svenskt medborgarskap har frågat mig om regeringen avser att utreda möjligheten att återkalla svenskt medborgarskap, t.ex. från svenskar som stridit för Islamiska staten eller begått brott mot mänskligheten. Ingen svensk medborgare som är eller har varit bosatt i riket får fråntas sitt medborgarskap. Det följer av 2 kap. 7 § regeringsformen. För att införa en möjlighet till återkallelse av medborgarskap skulle därför en grundlagsändring krävas. Återkallelse av medborgarskap på grund av handlingar som allvarligt skadar statens vitala intressen är tillåten enligt folkrätten, men endast om personen i fråga även har ett annat medborgarskap. En möjlighet till återkallelse av medborgarskap för personer med dubbelt medborgarskap skulle betyda att det svenska medborgarskapet blir villkorat för dem. Det svenska medborgarskapet skulle därmed inte längre vara lika för alla. Att frångå principen om att medborgarskapet är lika för alla skulle innebära genomgripande förändringar av den svenska medborgarskapsrätten. I likhet med andra grundlagsändringar bör en sådan förändring stödjas av en bred majoritet i för att genomföras. Så är inte fallet , och regeringen har därför inte för avsikt att ta några initiativ i denna fråga.
frs · H712502 · 2019-12-04 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:502 av ClasGöran (S) True crime ClasGöran har frågat mig hur jag ser på möjligheten att utreda ett tydligare regelverk kring användandet av rättegångsprotokoll och vittnesuppgifter exempelvis i true crime-poddar. Låt mig inledningsvis uttrycka min stora sympati för alla de brottsoffer som drabbats av svåra trauman och personliga förluster genom de brott som de utsatts för. Jag har stor förståelse för att brottsoffer och anhöriga känner sig illa behandlade och exploaterade när t.ex. deras förhörsuppgifter återges i true crime-poddar och på så sätt sprids till en bred allmänhet. De true crime-poddar som ClasGöran beskriver i sin fråga framställs och sprids med stöd av den grundlagsskyddade yttrandefriheten. Det är en frihet som, tillsammans med offentlighetsprincipen, utgör en grundbult för vårt demokratiska statsskick och som måste värnas för att skydda vårt öppna samhälle. Det är en frihet som måste utnyttjas med respekt för andras berättigade krav på respekt för sitt privatliv. Hänsyn behöver också tas till andra viktiga motstående intressen. Om sättet att använda olika typer av material från rättegångar t.ex. får till följd att parter och vittnen inte vågar eller vill berätta eftersom deras berättelser kan komma att utnyttjas som inslag i en kommersiell podd på internet påverkas även rättsstatens villkor av verksamheten. Det är av central betydelse för rättskipningen att de som medverkar i en rättsprocess känner sig trygga när de befinner sig i rättssalen. Regeringen har därför tagit initiativ till flera åtgärder för att stärka ordningen och säkerheten i domstolarna. Därutöver har ett lagförslag om kriminalisering av spridande av bilder från rättegångar remitterats. Förslaget bereds nu i . Att reglera vilka som ska ha rätt att använda rättegångsprotokoll och vittnesuppgifter i publiceringssyfte och hur det ska få göras väcker komplexa frågor som har bäring på vår grundlagsskyddade tryck- och yttrandefrihet. Frågor om villkoren för hur material ska få göras tillgängligt på internet övervägs i flera sammanhang. redovisade den s.k. sitt uppdrag av bl.a. behovet av en reglering av beställradio. Frågan bereds fortsatt i . Vidare har tryck- och yttrandefrihetskommitté getts i uppdrag att bl.a. överväga om det finns skäl att möjliggöra villkor för och granskning av public service-företagens verksamhet på internet. Kommittén ska redovisa sitt uppdrag senast . har jag inte för avsikt att ta initiativ till ytterligare utredningsåtgärder.
frs · H712503 · 2019-12-04 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:503 av (V) basprognoser och klimatmålen har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att stärka åtgärdsområdet Transporteffektivt samhälle i basprognoser samt övrigt planeringsunderlag inför kommande transportplaner för att stärka omställningen av transportsektorn i enlighet med våra klimatmål. ska bli världens första fossilfria välfärdsland. Transportsektorn står för en tredjedel av utsläpp av växthusgaser och har därmed en betydande roll i klimatomställningen. Regeringens handlingsplan för fossilfria transporter och elektrifiering står på tre ben: transporteffektivt samhälle, energieffektiva och fossilfria fordon samt förnybara drivmedel. behöver bli ett transporteffektivt samhälle där trafikarbetet kan minska utan att göra avkall på tillgängligheten. Underlagen för regeringens beslut om långsiktiga planer för transportinfrastrukturen behöver visa hur styrmedel och andra åtgärder med syfte att minska transporternas klimatpåverkan väntas påverka efterfrågan på transporter, samt hur olika satsningar i transportinfrastrukturen påverkar möjligheterna att nå våra klimatmål. Arbetet med kommande nationell infrastrukturplanering bereds inom . Just nu genomförs den beslutade nationella trafikslagsövergripande planen för transportinfrastrukturen för perioden –2029 med satsningar på totalt . Det är mer än den föregående nationella planen som den borgerliga regeringen beslutade om.