ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H611608 · 2019-05-03 00:00:00 — Fråga 2018/19:608 Människor som slussas mellan och Arbetsförmedlingen av (V) till Arbetsmarknadsminister (S) Många människor slussas från till Arbetsförmedlingen när de nekas att få sin sjukpenning förlängd. När de skriver in sig hos Arbetsförmedlingen hamnar de sist i kön. Redan innan Arbetsförmedlingens neddragningar har dessa personer, enligt information vi fått ta del av, i snitt fått vänta för att få hjälp av Arbetsförmedlingen. har Arbetsförmedlingen hemma i uppmanat att inte överföra fler personer till dem, då de inte har möjligheter att bistå dem på grund av deras kraftigt beskurna resurser. Mot bakgrund av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att bistå de människor som kommer i kläm mellan och Arbetsförmedlingen?
fr · H611609 · 2019-05-03 00:00:00 — Fråga 2018/19:609 Transportstyrelsens företagskontroller av (SD) till Infrastrukturminister (S) Bussbranschen och åkerinäringen har påtalat hur stelbent och fyrkantigt Transportstyrelsen utför sina företagskontroller. Regeringen har också kritiserat myndigheten för dess snäva tolkningar av regelverket, men inget tycks hjälpa. Gång på gång visar Transportstyrelsen att de övertolkar lagstiftningen och tolkar regler snävare än lagstiftningens syfte. Lagstiftaren har satt upp tydliga gränser för förarens körtider, raster, annat arbete och dygnsvila. Föraren ska också redovisa sin arbetsdag i sin färdskrivare oavsett om den är analog eller digital. Åkeriägaren har en skyldighet att planera och följa upp sin verksamhet så att förarna har möjlighet att följa lagstiftningen. Åkeriägaren ska informera sin personal om nyheter i lagstiftningen och vid behov också tillse att personalen utbildas; så långt är det gott och väl. Transportstyrelsen drar sedan iväg de juridiska tolkningarna så till den milda grad att till och med myndigheten själv har svårt att förklara. Hur ska då förare och åkeriägare ha en rimlig chans att hänga med i dessa juridiska krumbukter? Alltför mycket fokus hamnar på administrativa brister, såsom knapptryckningar eller liknande. Många företag inom transportbranschen saknar förtroende för Transportstyrelsens förmåga att utföra sina kontroller, vilket en mycket allvarlig situation, inte minst för myndigheten själv. Lagstiftningen vilar på tre ben: trafiksäkerhet, konkurrens på lika villkor och förarens sociala villkor. Det är dessa tre ben som är bärande i den här lagstiftningen. Det vore önskvärt att Transportstyrelsen ägnade tid och kraft åt att påföra sanktionsavgifter på dem som uppenbart fuskar eller manipulerar systemet. Den seriösa åkerinäringen har ett problem med fuskande åkerier och förare och då måste också myndigheterna ägna sin tid och kraft att beivra det medvetna fusket. Det är uppenbart att Transportstyrelsen inte klarar att lösa den uppgiften. Med anledning av ovanstående vill jag fråga infrastrukturminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att öka Transportstyrelsens förmåga att stävja det medvetna fusket inom transportnäringen?
fr · H611610 · 2019-05-03 00:00:00 — Fråga 2018/19:610 Transportstyrelsens kontroller av (SD) till Infrastrukturminister (S) Bussbranschen och åkerinäringen har påtalat hur stelbent och fyrkantigt Transportstyrelsen utför sina företagskontroller. Regeringen har också kritiserat myndigheten för dess snäva tolkningar av regelverket, men inget tycks hjälpa. Gång på gång visar Transportstyrelsen att de övertolkar lagstiftningen och tolkar regler snävare än lagstiftningens syfte. Lagstiftaren har satt upp tydliga gränser för förarens körtider, raster, annat arbete och dygnsvila. Föraren ska också redovisa sin arbetsdag i sin färdskrivare oavsett om den är analog eller digital. Åkeriägaren har en skyldighet att planera och följa upp sin verksamhet så att förarna har möjlighet att följa lagstiftningen. Åkeriägaren ska informera sin personal om nyheter i lagstiftningen och vid behov också tillse att personalen utbildas; så långt är det gott och väl. Transportstyrelsen drar sedan iväg de juridiska tolkningarna så till den milda grad att till och med myndigheten själv har svårt att förklara. Hur ska då förare och åkeriägare ha en rimlig chans att hänga med i dessa juridiska krumbukter? Alltför mycket fokus hamnar på administrativa brister, såsom knapptryckningar eller liknande. Många företag inom transportbranschen saknar förtroende för Transportstyrelsens förmåga att utföra sina kontroller, vilket är en mycket allvarlig situation, inte minst för myndigheten själv. Lagstiftningen vilar på tre ben: trafiksäkerhet, konkurrens på lika villkor och förarens sociala villkor. Det är dessa tre ben som är bärande i den här lagstiftningen. Det vore önskvärt att Transportstyrelsen ägnade tid och kraft åt att påföra sanktionsavgifter på dem som uppenbart fuskar eller manipulerar systemet. Den seriösa åkerinäringen har ett problem med fuskande åkerier och förare och då måste också myndigheterna ägna sin tid och kraft att beivra det medvetna fusket. Det är uppenbart att Transportstyrelsen inte klarar att lösa den uppgiften. Med anledning av ovanstående vill jag fråga infrastrukturminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att minimera övertolkningen i Transportstyrelsens kontroller?
fr · H611611 · 2019-05-03 00:00:00 — Fråga 2018/19:611 Brott mot företagare av (M) till Statsrådet (S) Återigen händer det som inte får hända för svenskt företagande. En grupp aktivister bryter sig in hos ett svenskt företag för att dokumentera och göra egna bedömningar av företagets laglighet; ett företag som följer svensk lagstiftning och regelbundet granskas av myndighet för att säkerställa att lagar och förordningar följs. Trots detta anser sig en liten grupp extremister stå över både lagen och det etablerade samhället. Förutom olaga intrång i verksamheten pågår även ett hotfullt påverkansarbete utanför företaget som möter företagets personal. Yttrandefrihet och demonstrationsrätt är viktigt, men någonstans går gränsen för när denna frihet hotar någon annans. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att skydda näringsfriheten i gentemot extremister som olagligen bryter sig in hos och hotar företag?
fr · H611612 · 2019-05-06 00:00:00 — Fråga 2018/19:612 Brist på militära övningsplatser i län av (M) till Försvarsminister (S) Hemvärnet utgör de enda territoriella försvarsstyrkorna och för de flesta delar av landet den enda försvarsorganisationen. Med dess korta inkallelsetid har hemvärnet en avgörande funktion för att säkra och skydda samhällsviktiga funktioner vid händelse av kris eller krig. Möjligheten att utbilda, men i förlängningen även förmågan att rekrytera och kvarhålla, kompetent personal inom hemvärnet bygger på närhet till övningsplatser. län kan i denna mening sägas utgöra motsatsen, detta då länet som möjligen det enda i helt saknar militära skjutbanor. För att genomföra en skjutövning måste exempelvis en hemvärnssoldat i först åka till för att hämta förbandets fordon och därefter till för att hämta sina vapen och därefter till i kommun, , för att genomföra övningen. Detta betyder en enkel resa på och minst fyra timmars tidsåtgång. Hemvärnets förmåga att snabbt verka lokalt är helt avgörande för dess förmåga att lösa sina uppgifter. Men med dagens organisation för hemvärnet i län försvåras snabba insatser. Utöver att bristen på lokala skjutfält och övningsplatser förslösar viktig övningstid verkar den demoraliserande för hemvärnssoldaterna och försvårar därmed rekrytering till en viktig samhällsfunktion. Min fråga till försvarsminister är därför: Vilka åtgärder avser försvarsministern att genomföra i syfte att tillskapa skjutfält för hemvärnsverksamheten i län?
fr · H611614 · 2019-05-06 00:00:00 — Fråga 2018/19:614 Flytt av folkbildningsanslagen av (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) I vårbudgeten annonserade regeringen att folkbildningsanslaget ska flyttas från kulturbudgeten till utbildningsbudgeten. frågade jag kulturministern: ”Hur ser kulturministern på att en så stor del av kulturpolitiken flyttas från kulturområdet i riksbudgeten, och varför gör man denna förflyttning?” I vårpropositionen anger regeringen att samtliga anslag som avser vuxenutbildning bör vara samlade inom ett utgiftsområde som skäl till flytten av anslagen. I kulturministerns svar anger hon att flytten handlar om barns och ungas tillgång till kultur och om dessa gruppers möjlighet att möta kultur, och att folkbildningen därför är en självklar ingrediens i vårt skolväsen. Vi upplever en viss tvetydighet från regeringen i denna fråga. anser vi att de båda angivna förklaringarna är otillfredsställande. Folkbildning handlar nämligen främst om bildning och inte utbildning. Således är det inte naturligt att se folkbildningen som vuxenutbildning. riktar sig folkbildningsverksamheten framför allt till vuxna; det är alltså vuxenbildning. Vuxenbildning har en naturlig plats i vårt samhälle och är en viktig ingrediens i vår demokrati. Även om det finns utbildningsinslag inom folkbildningen används en särskild studiemetodik som är väsensskild från det ordinarie utbildningsväsendet. Folkbildningen är således en kulturfråga och har stått under kulturbudgeten , av goda skäl. En placering av folkbildningsanslaget i kulturbudgeten är motiverad. Jag vill därför fråga kultur- och demokratiminister : Anser ministern att vuxenbildning är viktig för kulturen och för vår demokrati?
fr · H611615 · 2019-05-06 00:00:00 — Fråga 2018/19:615 Näringslivets roll i totalförsvaret av (M) till Försvarsminister (S) När man läser direktivet till utredningen roll inom totalförsvaret samt försörjningstrygghet i fråga om försvarsmateriel (dir. 2018:64) är ansatsen väldigt bred, vilket är bra. Men när jag lyssnade på regeringens särskilda utredare, , på Folk och Försvars seminarium uppgav hon att utredningen inte kommer att lägga förslag som innebär lagändringar annat än i ringa omfattning. Begränsningar av det slaget går inte att finna i direktiven. Därför vill jag ställa följande fråga till försvarsminister : Finns det en begränsning i utredningsuppdraget när det gäller att se över lagar och förordningar?
fr · H611616 · 2019-05-08 00:00:00 — Fråga 2018/19:616 Landbaserad laxodling i av (C) till Statsrådet (S) I har teknik tagits fram för att producera lax i saltvatten på land utan utsläpp till havet av Smögenlax. Försöken har varit framgångsrika, och tekniken har bevisats fungera. Försöken har skett i samarbete med , Innovatum och SLU. Smögenlax sökte miljötillstånd för att skala upp till kommersiell nivå och få en fullskalig produktionsodling på . Företaget fick avslag för detta i mark- och miljödomstolen. Den landbaserade odlingen hade möjliggjort för att öka den egna produktionen och minska importen av mindre miljövänlig lax från utlandet. Mark- och miljödomstolens beslut innebär att företagen inte kan verka vidare utan lägger driften i träda eftersom de inte fick miljötillstånd för en kommersiell odling. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta åtgärder för att ändra lagstiftningen för att möjliggöra kommersiell landbaserad laxodling i ?
fr · H611617 · 2019-05-08 00:00:00 — Fråga 2018/19:617 Skärpta straff för våldtäkt av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Andelen våldtäkter i samhället ökar alltmer, och det behövs kraftfulla åtgärder för att sätta stopp för sexualbrotten. Enligt den nationella trygghetsundersökningen har utsattheten för sexualbrott ökat kraftigt . Unga kvinnor är särskilt drabbade. Var tredje kvinna känner sig otrygg i sitt eget bostadsområde. För få sexualbrott upp. Brottsoffren får inte det stöd som de behöver. När en gärningsman väl blir dömd, så är straffen för exempelvis våldtäkt alltför låga. Åldern på både förövare och brottsoffer sjunker alltmer, och det är få brott som är så kränkande mot den enskilde som våldtäkt. Få andra brott får så långa och för framtiden så djupa konsekvenser för brottsoffret som just våldtäkt. Samhället måste därför ta dessa brott på större allvar. Med anledning av detta har riktat ett tillkännagivande till regeringen (2018/19:JuU11) om att se över straffskalorna för sexualbrott. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : När avser ministern att påbörja arbetet med att se över straffskalorna för sexualbrott?
fr · H611618 · 2019-05-08 00:00:00 — Fråga 2018/19:618 Nya isbrytare av (C) till Infrastrukturminister (S) Vi står inför betydande utmaningar inte minst klimatmässigt, vilket kommer att kräva ett aktivt arbete för att ställa om, såväl av industrin som på politisk nivå. Regeringen har i regeringsförklaringen varit tydlig med att klimatomställningen ska genomsyra politiken, att det klimatpolitiska ramverket ligger fast och att all relevant lagstiftning ska ses över. Detta är välkomna och nödvändiga åtgärder för omställningen. Regeringen har också uttalat ett tydligt mål att flytta gods från vägtransporter till järnväg och sjöfart, som ett led i arbetet med att minska transportsektorns klimatpåverkan och trängsel. Sjöfarten spelar också en viktig roll i transportsystemet både vad avser passagerartransporter för resande till och från och för svensk import och export. av vårt lands export och import går via sjöfarten. har något av en nyckelroll genom ansvaret för de statliga farlederna, lotsning och isbrytning. , som är ett affärsverk, har dock under en lång följd av år brottats med ekonomiska problem; inte minst investeringsbehov i den befintliga fartygsflottan inklusive nya isbrytare utgör betydande ekonomiska utmaningar. De isbrytare som finns inom verksamhet är från1970- och . Samtliga börjar bli slitna och skulle behöva bytas ut. Vi kan aldrig säga hur vintrarna blir, och om det blir tuffa vintrar framöver så kan det finnas en risk för att isbrytningen inte kommer att kunna klara sig inom utsatt tid. har och ett bra upparbetat samarbete när det gäller isbrytning och dessutom förs samtal med om avtal för isbrytning. När det gäller nya isbrytare har flera aktörer inom svensk industri uttalat sig positiva till att kunna vara med i arbetet med att ta fram nya isbrytare. Industrin har sagt att man vill vara en partner till svenska staten rörande kommande införskaffning. Detta är något som kan ses som mycket positivt då det skapar arbetstillfällen, forskning, utbildning med mera i . Ett samarbete med industrin skulle inte bara ge nya isbrytare utan även stärka hela den svenska maritima industrin samt som sjöfartsnation. Med anledning av ovanstående vill jag fråga infrastrukturminister : Hur ser ministern på behovet av nya isbrytare och hur finansiering av dessa ska ske?
fr · H611619 · 2019-05-08 00:00:00 — Fråga 2018/19:619 Rehabiliteringskedjan av (M) till Statsrådet (S) infördes rehabiliteringskedjan som en större del av sjukförsäkringen. Det var en reform som påbörjades under statsminister ledning men den S-ledda regeringen valde att inte lägga fram den så nödvändiga reformen. Utgångspunkten för reformen var att skapa större möjligheter för sjukskrivna att komma tillbaka i arbete. Jag som moderat företrädare anser att människor ska erbjudas att arbeta av sin förmåga. Alliansregeringen införde en tidsgräns i sjukskrivningen för att öka incitamenten att kunna återgå i någon form av sysselsättning. Införandet av tidsgränsen innebar att antalet sjukskrivningar sjönk. valde den rödgröna regeringen att ta bort denna tidsgräns, och ökar antalet sjukskrivningar. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta åtgärder för att minska antalet långa sjukskrivningar?
fr · H611620 · 2019-05-08 00:00:00 — Fråga 2018/19:620 Ombyggnationen av genom av (M) till Infrastrukturminister (S) Den olycksdrabbade E4-sträckan mellan och i kommun ska enligt planering dras om, men olyckligt nog enbart som en så kallad två-plus-ett-väg. Kommunen vill dock att framtidssäkrar vägen och bygger den med fyrfältsstandard, något som menar inte behövs eftersom trafikmängden längs sträckan inte slår i kapacitetstaket. Detta är ett mycket dåligt förslag för alla som bor och verkar i länen norr om ! Strypningar längs den viktiga E4:an ska byggas bort, inte byggas till på nytt. Exempelvis borde sträckan mellan och , som är en två-plus-ett-väg, vara tillräckligt avskräckande och i stället fungera som ett skolboksexempel på hur man inte ska bygga. Det är billigare att göra rätt från början än att bygga till ett körfält i efterhand. Staten borde vara mer långsiktig med sina infrastrukturinvesteringar. Min fråga till infrastrukturminister är därför: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att tillse att omdragningen av mellan och Gnarp, i kommun, byggs med fyrfältsväg i stället för att, som är föreslaget, som en så kallad två-plus-ett-väg?
fr · H611621 · 2019-05-08 00:00:00 — Fråga 2018/19:621 Antisemitiska strömningar i av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Antisemitiska strömningar i har väckt internationell uppmärksamhet. Judiska organisationer har varnande pekat på det förakt och hat som tillåtits frodas i tredje största stad. I vissa fall har boende avstått från att bära exempelvis kippa av rädsla för att utsättas för trakasserier eller förföljelse. Så sent som kunde man höra slagord skanderas med klart antisemitiskt innehåll samt verbala attacker riktade mot demokrati . ”Krossa sionismen”: ”Och vi har kastat stenar på/ soldater och poliser./ Och vi har skjutit raketer/ mot våra fiender./ Och hela världen känner till vår kamp.” Det senaste tilltaget medverkar ytterligare till att sprida rädsla och piskar upp stämningar med udden tydligt riktad mot det judiska. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern och regeringen att agera mot antijudiska och antisionistiska krafter i som medverkar till att sprida rädsla och som riskerar att piska upp stämningar?
fr · H611622 · 2019-05-08 00:00:00 — Fråga 2018/19:622 Antisemitismen i av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Frågan om antisemitism har aktualiserats till följd av årets förstamajfirande. I förstamajtåget i kunde SSU i höras skandera "krossa sionismen", något man nu offentligt bett om ursäkt för. Situationen bland judar i är problematisk. for Fundamental Rights (FRA) slog i en undersökning fast att av totalt 1 000 tillfrågade judar oroade sig nära hälften för att bli utsatta för antisemitiska trakasserier, en tredjedel undviker judiska event till följd av otrygghet och anser att antisemitismen har blivit värre. Vidare vittnar judar om att vänner och bekanta i den judiska befolkningen flyttar på grund av rädsla och oro för att utsättas för antisemitiskt hot och våld, och har övervägt att flytta från på grund av utvecklingen. Inga människor ska någonsin behöva känna den här typen av rädsla och oro, och det är därför av största vikt att såväl politiken som berörda myndigheter agerar kraftfullt och fördömande mot den här typen av beteenden och brott. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Hur avser ministern att agera för att motverka antisemitiska strömningar samt vilka åtgärder avser han att vidta för att stärka tryggheten hos den judiska befolkningen i ?
fr · H611623 · 2019-05-08 00:00:00 — Fråga 2018/19:623 Paragraf 3-områden av (KD) till Statsrådet (S) Var femte kommun använder sig av ordningsvakter på grund av ökad otrygghet och bristande polisnärvaro. Enligt lagen om ordningsvakter kan kommunerna ansöka om så kallade paragraf 3-områden där ordningsvakter får verka ifall det finns särskilda behov och är av väsentlig betydelse från allmän synpunkt. Exempelvis och har glesa lapptäcken av flera mindre paragraf 3-platser. I har kommunen fått avslag på sin ansökan om att få använda ordningsvakter i centrum trots utbredd otrygghet och problem med öppen droghandel. har otryggheten ökat som polisstyrkan stagnerat till antalet. Enligt har bristen på poliser lett till att livskvalitetsbrott som inbrott och stölder mer sällan utreds. Regeringen har föreslagit 10 000 nya poliser fram , men på står fortfarande stolar tomma. Kommunerna kan inte vänta på fler poliser utan behöver verktyg nu för att hantera den växande problematiken. Ett av dessa verktyg är att ändra lagen om ordningsvakter . Denna lagstiftning kom till i då man ville upprätthålla ordning vid bland annat cirkusföreställningar och danstillställningar. Den är förlegad och anpassad efter en svunnen tid, och i takt med att verkligheten och ordningsvakternas uppdrag förändras måste lagen förnyas för att möta dagens utmaningar. Även delar denna problembild och skickade en skrivelse till i vilken det efterfrågas en moderniserad lagstiftning om ordningsvakternas möjlighet att verka mer flexibelt på fler platser. Genom att låta kommuner bli LOV 3-områden kan kriminaliteten motverkas brett i stället för att förflyttas längs med paragraf 3-platsernas avgränsningar. Ordet "restriktivt" vad gäller tillämpningen av nuvarande lagstiftning behöver skyndsamt strykas ur lagtexten i väntan på en mer omfattande ny lagstiftning. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att lagen om ordningsvakter ska förnyas så att hela kommuner ska kunna bli LOV 3-områden?
fr · H611624 · 2019-05-08 00:00:00 — Fråga 2018/19:624 Regeringens reformering av lärarutbildningen av (SD) till Statsrådet (S) I en artikel i uttryckte statsrådet att lärarutbildningen ska reformeras under kommande mandatperiod, detta också mot bakgrund av den 73-punktsöverenskommelse som Socialdemokraterna gjorde med bland andra Liberalerna och . Ernkrans hänvisar också i artikeln till en undersökning av där 32 lärarutbildningar av 67 undersökta fick betyget "ifrågasatt kvalitet". Denna siffra är oerhört hög och alarmerande. Statsrådet gav i artikeln uttryck för att ansvaret för denna höga siffra med ifrågasatt kvalitet enbart låg på lärosätena själva (vilket det rent formellt delvis gör såklart). Det är dock uppenbart vid brister av denna storleksordning att det finns systemfel där ansvaret ligger på regering och riksdag. Lika uppenbart är det att problem av denna allvarliga art kräver resoluta åtgärder av regeringen. Länk till nämnd artikel: . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Planerar statsrådet och regeringen några konkreta åtgärder som ska vidtas för att minska antalet lärarutbildningar med ifrågasatt kvalitet?
fr · H611625 · 2019-05-08 00:00:00 — Fråga 2018/19:625 Åtgärder för att minska sjukskrivningarna av (M) till Statsrådet (S) Vid en granskning av antalet sjukskrivningar kan jag konstatera att 602 000 personer fick sjukpenning . av dessa var kvinnor och män. Det är en oroande utveckling och en stor ojämställdhet som kräver åtgärd . Antalet sjukskrivningar har minskat marginellt medan antalet sjukskrivningar med diagnosen psykisk ohälsa ökat stort. Majoriteten av de sjukskrivna är kvinnor. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att minska sjukskrivningarna?
fr · H611626 · 2019-05-08 00:00:00 — Fråga 2018/19:626 Den europeiska åklagarmyndigheten av (V) till Statsrådet (S) Den europeiska åklagarmyndigheten arbetar med brottslighet riktad mot EU:s budget, som bedrägerier och gränsöverskridande skattebrott. Det har funnits i princip en politisk konsensus kring att inte ska ingå i Eppo. Dock har flera svenska partier ändrat sina tidigare ställningstaganden och menar att ska ingå i Eppo och att myndighetens uppdrag ska förändras till att inkludera även arbete mot terroristbrott. Regeringens ställningstagande är oklart då statsminister i ett tal i uttalade att , socialdemokratiskt motstånd, ska ingå i Eppo. Regeringspartiet säger fortfarande nej till att ingå i Eppo. Vad Socialdemokraterna och i justitieutskott anser är också oklart. Något som däremot är tydligt är Säpos kritik mot att Eppo ska få ett utvidgat uppdrag. anser att arbetet mot terrorism kommer att försvåras och menar att den goda samverkan som finns angående terroristbrott mellan Europol och Eurojust kommer att försämras om Eppo får ytterligare ett uppdrag. Att utvidga Eppos mandat till att arbeta med terroristbrottslighet skulle alltså vara rent kontraproduktivt i kampen för att motverka terrorism. Med anledning av vad som anförts ovan vill jag fråga statsrådet : Anser statsrådet att ska ingå i Eppo och att Eppos uppdrag ska utvidgas till att även inkludera terroristbrott?