ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H711640 · 2019-12-16 00:00:00 — Fråga 2019/20:640 Upprustning av Viskadalsbanan av (C) till Infrastrukturminister (S) Viskadalsbanan är en järnväg som går från i norr till i söder och passerar igenom . Banan stod klar och har betytt mycket för samhällsutvecklingen i . Banan har också fungerat som omledningsbana om det skulle vara stopp i tågtrafiken på järnvägarna kring . Viskadalsbanan kommer att stängas för upprustning och renovering och framåt , då arbetet ska vara klart. Då ska bland annat spår, växlar och kontaktledningar bytas ut. I anslutning till att Viskadalsbanan ska genomgå upprustning kommer sedan mängden tåg att öka kraftigt på banan. Fler tåg kommer att kunna köras, men fler tåg kommer också att omledas från . Detta med anledning av allt arbete som sker med Västlänken i . När fler tåg kommer att gå på banan ställer det också större krav på att infrastrukturen runt banan fungerar. Viskadalsbanan har flera övergångar som både är bevakade och obevakade. I bland annat , och finns järnvägsövergångar med bommar. När nu tågtrafiken ökar kommer köerna att bli längre och trafikflödet inne i och samt i i anslutning till att påverkas till det sämre. har framfört synpunkter till där man bland annat i vill se en planfri korsning för att kunna få till stånd ett mer trafiksäkert och bättre trafikflöde. Detta är något som påverkar samhällsplaneringen som finns runt omkring i form av näringsliv och bostäder, som då kan få en negativ påverkan om trafikflödet inte fungerar. Detta är något som helt har slagit ifrån sig och inte vill titta på. Min fråga till infrastrukturminister blir därför: Vad avser ministern att göra för att ska ta större hänsyn, helhetsgrepp och dialog kring kommunernas samhällsplanering i stort när infrastruktur byggs eller rustas upp?
fr · H711641 · 2019-12-16 00:00:00 — Fråga 2019/20:641 Dispensgivning för mobila kranar av (C) till Infrastrukturminister (S) Mobila kranar med hög lyftkapacitet är en förutsättning för ett fungerande samhälle. Kranarna är av naturliga skäl tunga, tyngre än ordinarie godstransporter, och för att skydda det allmänna vägnätet finns därför ett omfattande regelverk för var, när och hur dessa mobila kranar och andra tunga transporter har tillstånd att nyttja vägnätet. Tillstånd att förflytta mobilkranar och till andra tunga transporter ges genom ett dispensförfarande som anger vägsträcka, villkor för hastighet, tider och passage av broar och andra känsliga delar av vägnätet samt krav på vägtransportledare. Både landets 290 kommuner och är i varierande grad involverade i dispenshanteringen. Inte sällan sker inställelse av mobilkran till arbetsställe med kort framförhållning, till exempel i samband med olyckor. Vid sådana tillfällen eller då passage sker genom en kommun som saknar erfarenhet av att handlägga dispens för nyttjande av vägnät inom kommunen eller då ett beställt uppdrag, med given dispens, med anledning av förseningar förskjuts uppstår problem. Behov av snabb inställelse och tunga lyft är ett problem att hantera inom ramen för dagens regelverk. Ett förenklat och mer flexibelt tillämpat regelverk är av vikt för att underlätta och vidmakthålla en legal och korrekt process för en samhällsviktig verksamhet. Ett sätt att möta utmaningen som beskrivs ovan skulle kunna vara att delegeras att, efter samråd med berörda väghållare, sköta all dispenshantering avseende transporter av mobila kranar och tunga fordon. Min fråga till infrastrukturminister blir: Är ministern beredd att medverka till en fortfarande rättssäker men jämfört med snabbare och mer flexibel dispensgivning avseende nyttjande av det allmänna vägnätet för mobilkranar och andra tunga transporter?
fr · H711642 · 2019-12-16 00:00:00 — Fråga 2019/20:642 Samhällsekonomisk analys vid tillståndsgivning för elkraftsledning av (C) till Statsrådet (S) Staten investerar ca i ny infrastruktur inom vägtrafik, järnvägstrafik, sjöfart och luftfart. Den bärande principen vid beslut om dessa är att de mest samhällsekonomiskt effektiva transportlösningarna ska väljas. Som stöd för beslutsprocessen finns den så kallade fyrstegsprincipen, där billigare åtgärder alltid ska övervägas innan dyrare lösningar – till exempel investeringar i ny infrastruktur – beslutas. Moderna tillståndsprocesser för elnät bereds i . har i närtid haft uppdraget att föreslå åtgärder som kan effektivisera och snabba på elnätsutbyggnaden, med bibehållen rättssäkerhet. En central del för att garantera effektivitet i utbyggnaden av elnät är att den samhällsekonomiskt mest lönsamma åtgärden alltid väljs först. Av den anledningen förordade utredningen de förslag som presenteras i en rapport som gjort i ämnet. Bland annat föreslogs att krav ska ställas på en samhällsekonomisk analys vid elnätsutbyggnad, vilket var ett förslag som gillades av många remissinstanser. Jag vill därför försäkra mig om att förslag om samhällsekonomiska analyser inte tappas bort i den nu pågående beredningen på . Min fråga till statsrådet blir därför: Hur ser statsrådet på förslagen från med flera om att samhällsekonomiska analyser ska ges en plats i den framtida planeringen för elnätsutbyggnad?
fr · H711643 · 2019-12-16 00:00:00 — Fråga 2019/20:643 och fri hyressättning av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) (JÖK:en) mellan Socialdemokraterna, anges i punkt 44 dels: ”Fri hyressättning vid nybyggnation införs. Hyran inom dessa bestånd sätts efter en inledande period enligt en tariff grundad på jämförbara nybyggda objekt med en gradvis anpassning för att uppnå förutsägbarhet eller genom gängse förhandling. Fastighetsägaren väljer vilken av dessa metoder som tillämpas (Utredning 2019–2020. Ny lagstiftning på plats ).” ”En kommission ska kartlägga den varierande tillämpningen av lägesfaktorn mellan olika orter och föreslå lämpliga åtgärder från statens sida i de fall (på de orterna) det konstateras att lägesfaktorn inte beaktas i tillräcklig mån. (Kommission tillsätts . Slutsatser presenteras före ).” , när lägesfaktorskommissionen skulle tillsättas, har passerat, och det har snart också , då utredningen om fri hyressättning vid nybyggnation skulle påbörjas. ställde jag en skriftlig fråga angående den lägesfaktorskommission som enligt svaret då skulle tillsättas ””. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Är det ministerns bedömning att slutsatserna från lägesfaktorskommissionen kommer att kunna presenteras före och att ny lagstiftning för fri hyressättning vid nybyggnation kommer att vara på plats ?
fr · H711644 · 2019-12-16 00:00:00 — Fråga 2019/20:644 stränder av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) har det flutit i land stora mängder paraffin på kusterna i , och på . flyter ofattbart stora mängder med plast och skräp från all världens hörn i land upp på kusterna i på grund av havsströmmarna. I är det ett kommunalt ansvar att städa upp på stränderna och därmed rädda miljö, djurliv och turismindustrins utveckling. Jag anser att det borde vara ett nationellt ansvar att hjälpa de små kommunerna längs våra vackra, värdefulla kuster att hålla våra hav och kustremsor rena och friska. Jag vill därför fråga miljö- och klimatminister : Vad avser ministern att vidta för åtgärder för att hjälpa kommunerna längs våra kuststräckor att hålla stränderna rena från miljöfarligt avfall som kommer från havet?
fr · H711645 · 2019-12-16 00:00:00 — Fråga 2019/20:645 Reglerna om slopad uppskovsränta av (M) till Statsrådet (MP) I en tidigare publicerad artikel tidningen i påstods att bostadsministern givit uttryck för att uppskovsräntan för reavinst från bostadsförsäljningar skulle slopas från . Kort därefter plockades artikeln ned, och dementerade finansministern påståendet. Detta har naturligtvis skapat stor osäkerhet kring vad som egentligen gäller och när regeringen avser att slopa uppskovsräntan i fråga. Min fråga till statsrådet är därför mycket konkret: När kommer reglerna om slopad uppskovsränta att träda i kraft?
fr · H711646 · 2019-12-16 00:00:00 — Fråga 2019/20:646 Organdonation av (M) till Socialminister (S) I snitt dör en person som satt upp sig på nationella lista för organdonation. behövdes 807 organ i . Vissa människor behövde flera organ, men även med det i åtanke är listan på personer som tillsammans med familjemedlemmar, vänner och grannar sitter i dödens väntrum alltför lång. Svenskar är mest positiva till organdonation i världen. av befolkning ställer sig positiva till att donera. Men i verkligheten transplanteras inte alls särskilt många organ i . har antalet legat på omkring 180 . I , där flest människor i förhållande till befolkningens storlek donerar organ, är siffran för avlidna per miljon invånare 48,0. Motsvarande siffra i är 17,72. Huvudförklaringen till den stora skillnaden mellan och är att har en lagstiftning som möjliggör organdonation efter cirkulationsstillestånd, DCD, alltså när en människas hjärta stannat. I har organdonationer länge bara genomförts hos patienter vars cirkulation hållits igång med hjälp av respirator efter att patienten konstaterats ha utvecklat total hjärninfarkt. Det betyder att donatorn behöver vårdas på en intensivvårdsavdelning och i respirator för att en transplantation ska bli av. Alliansregeringen tillsatte 2013 en utredning för att se om lagstiftningen skulle kunna ändras. Utredningen kom fram till ett antal rekommendationer och flera bra förslag när det gäller att introducera åtgärder som redan finns i många andra europeiska länder och runt om i världen, till exempel i och . Frågan har sedan utretts ytterligare en gång och utmynnade i SOU 2019:26. har sex intensivvårdsavdelningar i ingått i en pilotstudie där donation efter cirkulationsstillestånd testats. Dessa projekt har fått klartecken att fortsätta, men mycket arbete återstår, och framför allt behövs en tydlig lagstiftning på området. uttalade sig socialminister om . ”Antalet organdonationer i behöver öka. Vi kommer att läsa igenom donationsutredningen noggrant och se hur vi bäst går vidare med förslagen.” Det har gått mer än dess. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga socialminister : När avser ministern att plocka fram ur byrålådan och lägga fram lagförslag för att öka möjligheterna att få fler ?
fr · H711647 · 2019-12-16 00:00:00 — Fråga 2019/20:647 Inskränkningar av privata sjukvårdsförsäkringar av (M) till Socialminister (S) Omkring 700 000 svenskar har en privat sjukvårdsförsäkring, de allra flesta antingen genom sin arbetsgivare eller genom sitt fackförbund. Ett vanligt skäl som anges för att få eller skaffa en sjukförsäkring är köer eller bristande tillgänglighet i den skattefinansierade hälso- och sjukvården. Vid frågestund, , fick socialministern en fråga från (L) om hur socialministern ser på att privata sjukförsäkringar kraftigt ökar och om regeringen avser att göra något åt detta. I socialministerns andra replik säger socialministern: ”Jag fortsätter gärna dialogen med och andra ledamöter i om att begränsa privata sjukvårdsförsäkringar och se till att det är den generella välfärden och sjukvården efter behov som styr.” Min fråga till socialminister är: Vilka begränsningar av privata sjukvårdsförsäkringar är det ministern ser framför sig, och vilka initiativ avser ministern att ta för att nå de begränsningar som åsyftas?
fr · H711648 · 2019-12-16 00:00:00 — Fråga 2019/20:648 Tillgänglighet i primärvården av (M) till Socialminister (S) Myndigheten för vård- och omsorgsanalys har undersökt hur primärvårdsläkare i upplever att vården fungerar och jämfört med vad primärvårdsläkare i tio andra tycker. De första siffrorna, med kommentarer, släpptes . Rapporten i sin helhet släpps . Siffrorna är mycket intressanta och är i och med kommande primärvårdsreform högaktuell. Några av de slutsatser som kom fram i rapporten var: – Läkare i är de i undersökningen som upplever mest stress på arbetet. De är också minst nöjda med sin arbetsbörda och den tid de kan lägga på varje patient. Däremot är de relativt nöjda med att arbeta som läkare och tycker att den övergripande kvaliteten på hälso- och sjukvårdssystemet är bra. – är ett av de länder med lägst tillgänglighet till vård på de ordinarie vårdcentralerna utanför kontorstid och . – är det land som i allra högst grad använder digitala verktyg för informationshantering, både för läkare och för patienter. – Läkare i svarar i lägre utsträckning än läkare i andra länder att de är väl förberedda vad gäller kompetens och erfarenhet att erbjuda vård till personer med kroniska sjukdomar. De upplever också brister i samordningen av information med andra vårdgivare. Mycket är bra inom svensk hälso- och sjukvård, men just tillgängligheten är ett sorgebarn. Det visar sig även i denna rapport. Köerna till specialistvården har vuxit i rask takt, och tillgängligheten till vårdcentraler är inte vad den borde vara. Ska primärvården bli utgångpunkten i svensk vård behöver tillgängligheten stärkas. Med anledning av denna rykande färska rapport och slutsatserna i densamma vill jag fråga socialminister : Hur avser ministern att stärka tillgängligheten inom primärvården?
fr · H711649 · 2019-12-17 00:00:00 — Fråga 2019/20:649 Bevarandet av av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) i är ett stiftelseägt museum som på ideell basis arbetar för hågkomsten av heliga liv och gärningar. Man förvaltar medeltida kulturarv och medeltida föremål och tillgängliggör detta för allmänheten. Klostermiljön i är ett viktigt nationellt kulturarv som dessutom är högst levande i och med att Birgittinerorden än är verksam där. Museet drivs helt på ideell basis och finansieras nästan uteslutande privat genom entréavgifter, donationer och fondmedel. Givet det viktiga kulturarvsstiftelsen har att förvalta och de förväntade ändrade förutsättningar som museet får då trettiofaldigar hyran vore ett större statligt ansvar motiverat. Det finns en stor potential att ytterligare utveckla verksamheten och klostermiljön, vilket själva konstaterar. Klostermuseet och klostermiljön är välbesökta och blir allt viktigare, inte bara som rent turistmål men också för många pilgrimer som vallfärdar dit. Då klostermuseet med sin verksamhet ihop med den gamla klosterbyggnaden med omgivning har ett stort kulturhistoriskt värde vore det oerhört tragiskt om det skulle försvinna. Utan klostermiljön finns det inte mycket museum kvar och utan museet finns ingen som berättar om kulturarvet. Därför vore det lämpligt om staten kunde ta ett större ansvar för så att det exempelvis kunde bli en del av statens historiska museer. Kulturarvet är alldeles för viktigt för att riskera att falla i glömska på grund av att en ideell verksamhet inte mäktar med att upprätthålla museet resursmässigt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Vad avser ministern att göra för att tillse bevarandet av ?
fr · H711650 · 2019-12-17 00:00:00 — Fråga 2019/20:650 Villkoren för svensk filmindustri av (S) till Arbetsmarknadsminister (S) Tillväxtpotentialen i svensk film- och tv-produktion bedöms vara stor. I undersökningen Svenskarna och internet slås fast att Netflixtittandet i har fördubblats . Därutöver kommer flera liknande streamningstjänster, såsom , Amazon och Disney+, att presenteras på den svenska marknaden , vilket gissningsvis kommer att öka det totala tittandet ytterligare. I och med att efterfrågan på film och tv ökar så ökar behovet att kvalificerad arbetskraft. Och här handlar det för del om många kvalificerade och attraktiva jobb. Många länder har olika typer av produktionsincitament för att gynna filmproduktionen i det egna landet. Faktum är att är ett av endast fyra EU-länder som inte har några produktionsincitament. Många filmer – även sådana som till stor del utspelas i – spelas in i andra länder. Det kan inte uteslutas att avsaknaden av produktionsincitament spelar roll för detta. En annan viktig del i att tillvarata potentialen i filmnäringen är att se till att rätt kompetenser finns i landet. Här gör regeringen ett bra jobb, inte minst när det kommer till att öka antalet kurser på , men mer kan göras. Filmbranschen har själva tagit initiativ till att starta en yrkesnämnd som ska kartlägga de ökande behoven av kvalifikationer. Under förutsättning att vi snart får produktionsincitament på plats så kan vi vidare fundera på hur vi säkrar att vi har rätt kompetenser (även bakom kameran) för att klara det förmodat ökade produktionstrycket. Vi bör dessutom se till att dessa yrkesgrupper har skäliga arbetsvillkor. I (där man har produktionsincitament) avsätts en liten del av den rabatt filmbolagen får tillbaka till en kompetensförsörjningsfond, med syfte att värna den långsiktiga tillväxten för brittisk filmindustri. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Hur kommer ministern att arbeta för att säkra återväxten av filmarbetare i ?
fr · H711651 · 2019-12-17 00:00:00 — Fråga 2019/20:651 Ett förbud mot kreosot av (KD) till Statsrådet (S) Kreosot är ett impregneringsmedel och används för att förlänga livslängden på trä i utsatta miljöer. EU:s kemikalielagstiftning (Reachförordningen) anger att trä som behandlats med kreosot bara får användas industriellt, till exempel till järnvägssliprar eller ledningsbyggnad för el och telefoni. Användningen är hårt reglerad. Att använda trä medför en mängd miljöfördelar och gör att vi slipper använda ändliga resurser som betong, stål och plast. Andra tänkbara alternativ till kreosotbehandlat virke i sliprar och telefonstolpar är betong, stål och plast. Stål och betong kräver mer energi att tillverka, transportera, installera och destruera, och plaster är icke önskvärt fossilt material. Livscykelanalyser visar att kreosot är ett miljömässigt bättre alternativ. Kostnaden för att byta ut stolpar och sliprar i EU uppgår till flera hundra miljarder, för del betydande summor. Utbyte av träsliprar kostade per kilometer . För skulle kostnaden bli 40 miljarder. Tillverkningen av stolpar och sliprar har kommit långt när det gäller alternativ impregnering för att fasa ut kreosot, men kreosot kommer att behövas under en överskådlig framtid. har Europeiska kemikaliemyndigheten (Echa), som en del i den socioekonomiska utvärderingen av fortsatt användning av kreosot, begärt inspel från berörda parter. Ett förbud mot kreosot skulle få stora konsekvenser för beredskap i krissituationer. Om svensk produktion av stolpar och sliprar försvinner skulle också beredskapslagren i försvinna. Förändrade väderförhållanden har lett till stormar som vid varje enskild storm med mycket kort varsel kräver ansenliga volymer för att snabbt återuppbygga el- och telefonledningar. Vid stormen behövdes exempelvis 17 000 stolpar . Vid urspårningar av tåg kan upp till 2 000 sliprar behövas för att snabbt få igång tågtrafiken igen. bedömer ett behov på 240 000 sliprar . Utan produktion i kommer inte dessa beredskapslager att finnas inom landets gränser. Alternativa stolpmaterial lagerhålls inte, och för det kapillära nätet av järnvägar är träsliprar det lämpligaste materialet för utbyte och underhåll. Inrikesministern bär det yttersta ansvaret för svensk krisberedskap. av stolparna exporteras och är impregnerade med kreosot. Om förutsättningarna för exporten försvinner, försvinner också förutsättningarna för svensk produktion och beredskapslager. Dessutom skulle hundratals arbetstillfällen i glesbygd försvinna och förlora exportintäkter. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur säkerställer regeringen att stolpar och sliprar i trä finns i tillräckliga volymer inför upprustningen av järnvägen och eventuella naturkatastrofer?
fr · H711652 · 2019-12-17 00:00:00 — Fråga 2019/20:652 Privata aktörer inom välfärden av (SD) till Statsrådet (S) SKR, kommuner och regioner, rapporterar att andelen köp från privata utförare och antalet privata företag minskar. Behoven av tjänster inom välfärdsområden är dock omfattande. I debatten ges återkommande exempel – vårdköerna växer, liksom behoven inom skola och äldreomsorg. Kommuner och regioner betalade till privata utförare för att utföra kärnverksamhet som skola, vård och omsorg. Det var 3 miljarder mer än 2017, men eftersom kommunernas och regionernas totala verksamhetskostnader ökade ännu mer på grund av befolkningsökning och ökande behov så har de privata utförarnas andel av kostnaderna minskat . Det finns fördelar med många olika utförare, eftersom det ger mångfald och valfrihet. Vårdföretagarna har varnat för att tillståndsplikten och den avgift som ska betalas när företaget ansöker skulle kunna påverka antalet företag i branschen. Kravställning är nödvändig, men formerna och effekterna av de nya reglerna kan behöva ses över så att man kan utreda om privata företag på något sätt hindras av dessa. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : På vilket sätt avser statsrådet att agera för att inte avgifter och byråkrati ska minska mångfalden och antalet privata alternativ i den offentliga sektorn?
fr · H711653 · 2019-12-17 00:00:00 — Fråga 2019/20:653 Statens fastighetsverks hyreshöjningar av (M) till Statsrådet (MP) har att förvalta för landet viktiga kulturbyggnader som utgör en omistlig del av det svenska kulturarvet. Många av dessa fastigheter inhyser viktiga kulturella verksamheter såsom museer. Ett exempel på detta är i . Det är ett stiftelseägt museum som på ideell basis arbetar för hågkomsten av den heliga liv och gärningar, förvaltar medeltida kulturarv och medeltida föremål och tillgängliggör detta för allmänheten. Att flytta verksamheten till andra lokaler är inte aktuellt då det är helt omöjligt att fortsätta att bedriva museal verksamhet om den heliga och klosterlivet utan att göra detta i det gamla klostret. Skulle museet behöva flytta för att chockhöjer hyran vore detta alltså en stor förlust för ett väldigt viktigt svenskt kulturarv. Trots detta har aviserat en nästan 30-faldig årshyra från till . För ett museum som drivs på ideell basis och nästan uteslutande finansieras privat genom entréavgifter, donationer och fondmedel vore detta ett dråpslag. Dessutom är det otänkbart att lokalerna skulle kunna nyttjas av någon annan typ av verksamhet då byggnaden i sig med sin interiör har ett stort kulturhistoriskt värde. kan inte bedriva verksamheten på ett sådant affärsmässigt sätt att viktiga kulturverksamheter i princip kastas ut som hyresgäster. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur avser statsrådet att agera för att tillse att viktiga kulturverksamheter såsom även fortsatt kan verka med rimliga hyror i nödvändiga lokaler som förvaltas av ?
fr · H711654 · 2019-12-18 00:00:00 — Fråga 2019/20:654 Rovdjurscentrum i Grönklitt av (S) till Miljö- och klimatminister (MP) med Rovdjurscentrum och Trä är ett uppskattat utflyktsmål i mitt hemlän . De gör också en viktig insats för folkbildningen om våra större rovdjur. Detta arbete för information om våra rovdjur får också statligt stöd via . Stödet ges specifikt till informationsverksamhet och får inte bidra till den kommersiella verksamheten. I övrigt är verksamheten vid stiftelsen fristående från staten, och informationen ska vara opartisk och korrekt. har beviljat anslag om . I den högerkonservativa budget som vann stöd minskades dock anslagen till . har anslaget därför varit , det vill säga en minskning av anslaget med . I budgeten ökas anslagen till med . Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Anser ministern att de oberoende rovdjursstiftelserna har ett viktigt uppdrag, och avser ministern i så fall att verka för att bidragen till dessa, t.ex. till Grönklitt och Trä, ska att öka ?