ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H612702 · 2019-06-12 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:702 av (S) Export av socialt utsatta människor har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att få bukt med problemet med exporten av socialt utsatta till mindre kommuner. Precis som skriver ska verksamhet bygga på respekt för människors självbestämmande och integritet. Att tvinga någon att flytta är inte i linje med socialtjänstlagens intentioner. Det är inte heller godtagbart att enstaka kommuner, om så är fallet, vältrar över ansvaret på andra kommuner. Regeringen är emellertid förhindrad att ha synpunkter på hur en kommun bör agera i ett enskilt fall eller ge anvisningar åt en kommun om hur lagar och andra författningar bör tolkas. Jag kan därför endast uttala mig på en generell nivå om innehållet i den befintliga regleringen. Ansvarsfördelningen mellan kommuner för stöd och hjälp regleras i 2 a kap. socialtjänstlagen (2001:453). Syftet är att undvika tvister och stärka den enskildes rättssäkerhet. Enligt huvudregeln har bosättningskommunen ansvar för stöd och hjälp. Om den enskilde har för avsikt att flytta till en annan kommun ska denna kommun anses vara bosättningskommun. Reglerna i socialtjänstlagen innebär vidare att var och en i första hand är skyldig att försörja sig själv och sin familj inom ramen för sin förmåga. I detta ingår också ansvar för att ordna bostad på egen hand. Kommunerna har enligt lag ett ansvar för bostadsförsörjningen och ska med riktlinjer planera för bostadsförsörjningen i kommunen. har det skett en kraftig ökning av antalet kommuner som har aktuella riktlinjer för bostadsförsörjningen vilket är positivt. ansvar och uppdrag i bostadsfrågor kan dock upplevas som otydligt. Utredningen socialtjänst (S2017:03) har i uppdrag att bland annat analysera detta. Uppdraget ska redovisas .
frs · H612703 · 2019-06-12 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:703 av (S) Den dolda folksjukdomen migrän har frågat mig vad jag och regeringen avser göra för att komma till rätta med det lidande och de samhällsekonomiska kostnader som migrän innebär. Kroniska sjukdomar och smärttillstånd, såsom migrän, medför svårt lidande för den enskilde och kostnader för samhället i form av t.ex. sjukfrånvaro och läkemedel. Därför är det självfallet viktigt att den vård och behandling som ges är baserad på kunskap. Eventuella nya kunskapsstöd från statliga myndigheter måste utgå från konkreta kunskapsluckor och att ny kunskap efterfrågas av hälso- och sjukvården. Landstingen har, med stöd av bl.a. Kommuner och Landsting (SKL), utarbetat en ny struktur för kunskapsstyrning av hälso- och sjukvården. I syfte att säkerställa att staten stöttar det pågående arbetet på bästa sätt har ett formellt partnerskap bildats mellan den nya kunskapsstyrningsstrukturen och Rådet för statlig styrning med kunskap. Det betyder att representanter för sjukvårdsregionerna, SKL och fyra av myndigheterna i rådet, dvs , , social utvärdering och , långsiktigt ska samverka på nationell nivå i frågor som rör kunskapsstyrning av hälso- och sjukvården. Partnerskapet ska bl.a. bidra till ökad samverkan, dialog och samordning av initiativ för behovsanpassad kunskapsutveckling och att bästa tillgängliga kunskap kan erbjudas vid varje möte mellan vårdpersonal och patient för en vård av hög kvalitet. Utöver dessa insatser ger staten ekonomiskt bidrag till forskningen. fördelas ca till klinisk forskning genom . Tillsammans med landstingen finansierar staten också klinisk behandlingsforskning om ca. Vidare utlyser forskningsråden Forte och medel för vårdforskning om –2023. Jag menar därför att staten bidrar till att stärka förutsättningarna för en kunskapsbaserad och god vård och avser inte att vidta några ytterligare åtgärder.
frs · H612704 · 2019-06-12 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:704 av (KD) tillämpning av socialförsäkringsbalken har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att säkerställa att den enskildes möjlighet att välja utförare i enlighet med intentionen med LSS inte kommer att inskränkas på grund av ändrade tillämpning av 51 kap. 17 § socialförsäkringsbalken, som i praktiken medför att kommunen kompenseras retroaktivt endast för de kostnader som den haft när kommunen själv utfört insatsen i väntan på beslut från . Självbestämmande och den enskildes rätt till inflytande över sin livssituation är grunden för insatsen personlig assistans. I det ligger bland annat möjligheten att få välja om det är kommunen eller annan anordnare som ska ge den hjälp som den enskilde behöver. Det är en valmöjlighet som ska värnas. Jag kan dock inte uttala mig om tillämpning av socialförsäkringsbalken. Men regeringen har ansvaret att följa upp hur lagen tolkas och tillämpas för att säkerställa att intentionerna med personlig assistans följs. Det gör regeringen och jag följer detta noga.
frs · H612705 · 2019-06-12 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:705 av (KD) Effektivare utnyttjande av optikers kompetens har frågat mig vilka åtgärder jag kommer vidta för att säkerställa att optiker ges den behörighet som krävs för att de ska kunna utföra de kvalitetsmässigt bästa undersökningar som krävs för att deras kompetens ska användas på ett effektivt sätt inom hälso- och sjukvårdens synvård i enlighet med intentionen i . En förutsättning för att kunna tillgodose befolkningens behov av god och säker vård är att personalen har adekvat kompetens och ändamålsenliga arbetsuppgifter. Detta säkerställs genom reglering av behörighet men lagstiftningen detaljstyr som regel inte vem som får göra vad utan främst hur arbetsuppgifterna ska utföras. Enligt 7 kap. 4 § patientsäkerhetsförordningen får meddela föreskrifter om skyldigheter för hälso- och sjukvårdspersonalen som behövs till skydd för människors liv, personliga säkerhet eller hälsa. Bestämmelser om optikers arbetsuppgifter finns i föreskrifter och allmänna råd SOSFS 1995:4 om legitimerade optikers arbetsuppgifter inom hälso- och sjukvården. Det är upp till som expertmyndighet att överväga om det finns behov av att ändra i myndighetens föreskrifter.
frs · H612706 · 2019-06-12 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:706 av (V) Upprustning av har ställt frågor till mig om upprustning av . Jag utgår från att beaktar alla relevanta frågor i den av regeringen utpekade bristanalysen där regeringen angett att bör fortsätta att utreda –framtida funktion (överflyttning väg till järnväg samt omledning). Utredningsarbetet med de utpekade bristanalyserna bör enligt regeringen ha som målsättning att dessa stråk, noder eller motsvarande är så pass utredda att de kan övervägas i nästa planeringsomgång och planrevidering.
frs · H612707 · 2019-06-11 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:707 av (M) Utländska doktorander har frågat mig vilka åtgärder som jag avser vidta för att utländska doktorander framledes kan se som hemvist för sina fortsatta forskarkarriärer. Regeringens övergripande mål för forskningspolitiken är att ska vara ett av världens främsta forsknings- och innovationsländer och en ledande kunskapsnation. En förutsättning för detta är att vi lyckas attrahera unga kvalificerade doktorander och forskare, såväl från som från andra länder. Att en så stor andel av doktoranderna kommer från ett annat land ser jag därför som värdefullt. Jag vill att vi ska skapa förutsättningar för att både rekrytera och behålla kompetensen. En förutsättning för att lyckas är att säkerställa att villkoren för att genomföra utbildning och forskning är goda och att det finns förutsättningar för en fortsatt forskarkarriär. Av dessa anledningar förbättrade regeringen under den förra mandatperioden villkoren bland annat för doktoranderna. Utbildningsbidraget avskaffades och villkoren för stipendiefinansierade doktorander förbättrades. Förändringarna när det gäller stipendier, som trädde i kraft , är av särskild vikt för utländska doktorander eftersom det är främst i den gruppen som stipendiefinansieringen förekommer. Som påtalar så påverkas de utländska doktoranderna även av det migrationsrättsliga regelverket och den praxis som följer därav, frågor som vi delar med flera europeiska länder. och Europeiska unionens råd antog därför direktivet (EU) 2016/801 om villkoren för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för bland annat forskning och studier. Direktivet, benämnt student- och forskardirektivet, syftar till att bidra till att unionen får en ställning som en attraktiv plats för forskning och innovation och stärka unionen i den globala konkurrensen om begåvningar. Inom har departementspromemorian Genomförande av student- och forskardirektivet (Ds 2018:37) utarbetats. Promemorian har remissbehandlats och förslagen till genomförandet av direktivet bereds nu i . En av utgångspunkterna vid genomförandet är att internationella studenter, inklusive doktorander, och forskare är viktiga kunskapsbärare som bidrar till samhällsutvecklingen. Det är därför angeläget att det finns goda förutsättningar för att attrahera dem till . Regeringens förslag till genomförande av direktivet syftar till att underlätta överföring av kunskaper och kompetens till för att därigenom stärka attraktions- och konkurrenskraft som kunskapsnation. De redan genomförda åtgärderna avseende doktorandernas villkor och de kommande åtgärderna inom ramen för direktivets genomförande skapar tillsammans goda förutsättningar för att många utländska doktorander med värdefull kompetens även framledes kan se som hemvist för sina fortsatta forskarkarriärer.
frs · H612708 · 2019-06-12 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:708 av (M) Ekologisk mättnad har frågat mig om regeringen har för avsikt att trappa ner stödet till ekologisk produktion så att även den ekologiska produktionen drivs på marknadens villkor. Det stämmer som konstaterar i sin fråga att efterfrågan stagnerat något , har efterfrågan på ekologiska produkter ökat kraftigt sett och utgör ett viktigt produktsegment. Enligt den globala marknadsanalys som Business presenterade kan jag konstatera att ekologiska livsmedel har en stor potential på ett flertal exportmarknader. Det är därför angeläget att vi i har konkurrenskraftiga villkor och förutsättningar för svenska producenter att möta den efterfrågan som finns. Regeringen arbetar just nu med att förhandla reglerna för kommande CAP-period 2021–2027. Parallellt med det har vi påbörjat arbetet med det kommande genomförandet genom att analysera hur strategiska plan kan utformas för att på bästa sätt bidra till de mål som formulerats för den gemensamma jordbrukspolitiken. Analysen utgår från förutsättningar, erfarenheter från innevarande programperiod, omvärldsfaktorer och de utmaningar inom politikområdet vi ser framför oss. Den nya CAP-perioden ska införlivas och arbetet befinner sig i ett tidigt skede Därför går det ännu inte att uttala sig om hur ersättningarna som berör ekologisk produktion kommer att utformas i nästa programperiod.
frs · H612709 · 2019-06-12 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:709 av (M) Färjor med rälskapacitet har frågat mig om jag avser vidta några åtgärder för att ekonomiskt underlätta för de rederier som önskar utföra ett sådant uppdrag och för de som upprätthåller och underhåller färjor med rälskapacitet. Regeringen genomför nu en rad insatser för att stärka sjöfarten med målet att flytta gods från vägtransporter till järnväg och sjöfart. Insatser som finns tillgängliga för alla aktörer. Sjöfarten har en avgörande roll när det gäller förbindelserna till kontinenten. Tågfärjekonceptet utgör en del i detta transportsystem. är det endast mellan –och –där det bedrivs tågfärjetrafik. besökte jag och diskuterade olika hamnrelaterade frågor såsom betydelsen av att det även kan bedrivas tågfärjetrafik från . Jag avser följa frågan framöver.
frs · H612711 · 2019-06-12 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:711 av (SD) Effektbrist har frågat mig vilka åtgärder som jag avser att vidta för att undvika framtida effektbrist i elsystemet. Som bakgrund till frågan tar upp effektbrist på regional nivå och kapacitetsbrist i . Jag kan konstatera att det finns lokala utmaningar i elförsörjningen när t.ex. städer växer och elbehovet ökar som en följd av ökad elektrifiering. En självklar del i den långsiktiga lösningen är förstärkningar av elnäten. gör och planerar därför för omfattande investeringar i stamnätet för att säkerställa att el kan överföras till de områden där elbehovet är som störst. Utbyggnad av stamnätet tar dock tid. Det krävs därför också andra åtgärder som kan ge snabbare resultat. Det kan handla om ökad förbrukarflexibilitet, energilager och förutsättningar för elproduktion i eller nära storstäder. Ett robust och tillförlitligt energisystem är en grundläggande förutsättning för ett modernt och väl fungerande samhälle. Jag tycker att det är allvarligt att brist i nätkapacitet försvårar den samhällsutveckling som eftersträvas. Jag är självfallet beredd att agera inom ramen för de verktyg som regeringen förfogar över.
frs · H612712 · 2019-06-12 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:712 av (M) Ersättning till Kriminalvården för merkostnader har frågat mig om jag anser att det är rätt att skattebetalarna ska betala merkostnader som uppstår vid utvisningstransporter som stoppas av aktivister och om inte, hur jag avser agera. Regeringen styr myndigheterna bl.a. genom lagstiftning och genom att myndigheterna tilldelas resurser för sin verksamhet. En myndighet har att självständigt, och utan regeringens eller ingripande, utifrån en helhetsbedömning besluta hur man ska agera i frågor som rör myndighetens verksamhet och därmed sammanhängande frågor. Det aktuella fall som refererar till i sin fråga är under domstolsprövning och jag avser inte att uttala mig rörande detta.
frs · H612713 · 2019-06-12 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:713 av (M) Företagshälsovårdens kompetensförsörjning har frågat mig vilken instans jag anser bär ansvaret för företagshälsovårdens kompetensförsörjning. Det finns inte någon instans som ensam bär ansvaret för företagshälsovårdens kompetensförsörjning. T.ex. meddelar föreskrifter och allmänna råd om läkares specialisttjänstgöring och hanterar specialistkompetensbevis. För att bli specialist i arbetsmedicin och bli s.k. ”företagsläkare” ska en läkare genomgå en utbildning enligt föreskrifterna. Det är de vårdgivare som tar emot läkare för specialisttjänstgöring som ansvarar för att det finns förutsättningar för en hög och jämn kvalitet på tjänstgöringen. Myndigheten för arbetsmiljökunskap har fått medel för att främja företagshälsovårdens kompetensförsörjning och en uppgift i sin instruktion att följa och främja företagshälsovården. I regleringsbrevet fick myndigheten i uppdrag att sammanställa underlag om och analysera behovet av utbildningar av relevans för olika yrkesgrupper inom företagshälsovården. Regeringen har mottagit rapporten och frågan bereds nu i .
frs · H612714 · 2019-06-18 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:714 av Nooshi Dadgostar (V) Regeringens sjukförsäkringspolitik Nooshi Dadgostar har frågat mig på vilket sätt jag anser att den sjukförsäkringspolitik som jag varit ansvarig för skiljer sig från den som de borgerliga regeringarna bedrev . Regeringen har genomfört flera viktiga reformer inom sjukförsäkringen i syfte att skapa en trygg sjukförsäkring och bättre stöd för individen. En av viktigaste åtgärderna är att slopa den bortre tidsgräns i sjukförsäkringen som alliansregeringen införde . Många av dem som utförsäkrades var för sjuka för att kunna stå till arbetsmarknaden förfogande. Andra regeländringar med stor betydelse för många individer är höjningen av taket för sjukpenningen, som alliansregeringen sänkte, och höjda ersättningsnivåer för sjuk- och aktivitetsersättningen. Regeringen har dessutom tillsatt en särskild utredare med uppdraget att se över bedömningarna mot normalt förekommande arbete i den så kallade rehabiliteringskedjan (Dir. 2018:26). Utredaren ska också se över de särskilda skäl som finns för att skjuta upp bedömningen mot hela arbetsmarknaden samt bestämmelserna för timanställda. Den senare har särskilt betydelse för kvinnor inom vård och omsorg där timanställningarna är vanliga. Utredaren kommer att slutredovisa sina överväganden . Regeringen har vidtagit ett flertal åtgärder för att förbättra stödet till de individen som drabbas av ohälsa. Bland annat har Arbetsförmedlingen och ett gemensamt uppdrag att samverka kring individen. Syftet är att flera ska få stöd att återgå i arbete och att ingen ska falla mellan stolarna. Vidare har fått ett särskilt uppdrag att ge individen bättre stöd tidigt i sjukskrivningsprocessen och att samverka med andra aktörer, vilket är en förutsättning för att stödet till individen ska fungera. Det ställs också nya krav på arbetsgivare som ska upprätta planer för återgång i arbete för anställda som varit sjukskrivna . För att trygga en välfungerande sjukskrivningsprocess har regeringen tillsatt en nationell samordnare som, med individens och samhällets bästa i fokus, ska främja samverkan mellan aktörerna i sjukskrivningsprocessen (Dir. 2018:27) Regeringens ambition är att skapa förutsättningar för en trygg sjukförsäkring som kan erbjuda individen det stöd som hen behöver för att kunna återfå arbetsförmågan. Detta är en stor skillnad jämfört med den tidigare borgerliga regeringens politik som karaktäriserades av utförsäkring och bristande stöd som ledde till otrygghet och stigande sjukfrånvaro.
frs · H612715 · 2019-06-12 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:715 av (SD) Särbehandling inom bostadspolitiken har frågat statsrådet om han avser vidta åtgärder för att förhindra att våra medborgare fortsatt diskrimineras i bostadskön eller att på annat sätt markera att detta är fel väg att gå med tanke på att särbehandlingen tycks öka snarare än minska. Ansvaret inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Kommunerna har enligt lag ett ansvar för bostadsförsörjningen och ska med riktlinjer planera för bostadsförsörjningen i kommunen. Syftet är att skapa förutsättningar för alla i kommunen att leva i goda bostäder och främja att ändamålsenliga åtgärder för bostadsförsörjningen förbereds och genomförs. I sitt planeringsarbete måste kommunerna därmed även beakta mottagandet av nyanlända. Exempel på verktyg som kommunerna kan arbeta med är att planlägga mark, ge ägardirektiv till allmännyttan, uppföra bostäder med tidsbegränsade bygglov, anordna bostadsförmedling och tillämpa förturer. Jag ser positivt på kommuner som arbetar för att alla i kommunen ska kunna leva i goda bostäder, som motverkar boendesegregation och underlättar de nyanländas etablering i arbets- och samhällslivet. Jag har inte för avsikt att motarbeta kommuner som på olika sätt arbetar aktivt med bostadsförsörjningsfrågor.
frs · H612717 · 2019-06-12 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:717 av (M) Bristande sammanhållning i rättskedjan har frågat mig hur och när jag avser att åtgärda de allvarliga brister när det gäller sammanhållningen i rättskedjan som uppmärksammat i en granskningsrapport. granskning om styrningen av rättskedjan lämnades till regeringen. Regeringen tycker att ett helhetsperspektiv i frågor som rör rättsväsendets myndigheter är viktigt och välkomnar därför granskningen. Analys av granskningen och de rekommendationer som har lämnat pågår. Regeringen kommer att återkomma till med svar på vilka åtgärder som avses vidtas med anledning av granskningen .
frs · H612718 · 2019-06-14 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:718 av (M) Myndighetsgemensamt arbete mot organiserad brottslighet har med anledning av arbete mot organiserad brottslighet frågat justitie- och migrationsminister hur han avser att åtgärda de brister som pekar på i rapporten, och när ministern avser att vidta dessa åtgärder. Frågan har överlämnats till mig att besvara. granskning om det myndighetsgemensamma arbetet mot organiserad brottslighet lämnades till regeringen. Arbetet är mycket viktigt och regeringen välkomnar därför granskningen. Analys av granskningen och de rekommendationer som har lämnat pågår. Regeringen kommer med en skrivelse att återkomma till med svar på vilka åtgärder som avses vidtas med anledning av granskningen .
frs · H612719 · 2019-06-12 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:719 av (M) kontroll har frågat mig när jag tänker agera för att åtgärda de allvarliga brister som ”kontroll – en träffsäker verksamhet?” visar på och vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av det anförda. Regeringen är fast besluten att slå tillbaka mot smuggling av narkotika och vapen eftersom människor drabbas hårt. Att förhindra smugglingen är därför en politiskt viktig fråga. I budgetpropositionen genomförde regeringen en kraftfull satsning på som fick det största resurstillskottet . Syftet var att öka tullkontrollerna vid gränserna. Myndigheten har i den av beslutade budgeten fått en förstärkning av sitt anslag med . Genom att kunna utföra fler tullkontroller har myndigheten givits ännu bättre förutsättningar att säkra gränserna från smuggling av narkotika och vapen, men det är också angeläget att analys- och underrättelseverksamheten, kontrollmetoderna och den internationella samverkan löpande vidareutvecklas. Regeringen följer resultatutvecklingen av kontrollverksamhet avseende smuggling av narkotika och vapen noga, bl.a. i myndighetsdialogen med och i samband med redovisningen till i budgetpropositionen. I det arbetet är granskningar och iakttagelser av stor betydelse. det pågår ett arbete i med att analysera rapporten och regeringen kommer att lämna en skrivelse till gällande .
frs · H612720 · 2019-06-12 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:720 av (M) utredningar av kriminella och terrorfinansiärer har frågat justitie- och migrationsministern hur ministern ser på de framkomna uppgifterna om utredningar och vilka åtgärder han är beredd att vidta för att säkerställa ett välfungerande arbete från sida mot kriminalitet och terrorfinansiering. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Jag vill inleda med att konstatera att kommer att fortsätta att arbeta mot organiserad brottslighet och terrorism i samma utsträckning som . För att bekämpa den organiserade brottsligheten måste samhällets insatser sättas in på flera fronter. har en viktig roll i arbetet mot organiserad brottslighet och finansiering av terrorism. Hela byråkratins verktygslåda behöver användas. och det myndighetsgemensamma arbetet mot organiserad brottslighet har varit och är framgångsrikt. tar arbetet på stort allvar och det fortsätter i samma takt som . har olika kammarrätter gjort olika bedömningar om var bevisbördan i skattemål ska placeras. På grund av denna oklarhet har överklagat en av domarna till . De olika domarna från kammarrätterna har gjort att förtydligat sitt metodstöd för vissa skatteutredningar och den tillhörande bevisföringen i avvaktan på ytterligare vägledning. Detta för att säkra så god bevisning som möjligt. Det kan tilläggas att den dom som är överklagad inte handlar om organiserad brottslighet och finansiering av terrorism. brottsbekämpande verksamhet har andra befogenheter än beskattningsverksamheten och påverkas inte av den aktuella frågeställningen. har en viktig roll i arbetet mot organiserad brottslighet och finansiering av terrorism. Så kommer det att fortsätta att vara.