ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H412243 · 2019-01-25 00:00:00 — Fi2016/03778/SE Fi2016/03844/SE Fi2016/03854/SE Fi2016/03857/SE Fi2016/03855/SE Svar på fråga 2016/17:221 av (M) Bensinpriset, fråga 2016/17:242 av (M) Åtgärder för att stödja landsbygden vid ökade transportkostnader, fråga 2016/17:243 av (M) Kompensation för ytterligare höjningar av bensinskatten, 2016/17:249 av (M) Priset på bensin och på fråga 2016/17:250 av bergheden (M) Priset på diesel för den tunga yrkestrafiken har frågat mig om jag avser att ta initiativ för att ytterligare höja skatten på bensin, och vad jag anser vara ett eftersträvat pris på bensin. har frågat landsbygdsminister om vilka åtgärder han avser att vidta för att säkerställa landsbygdens fortlevnad och människors möjligheter att bo och verka på landsbygden vid ökade skattepålagor, som exempelvis bensinskatten. har också frågat infrastrukturminister vilka åtgärder hon avser att vidta för att säkerställa att människor som bor i län med stora avstånd och som saknar möjligheter att åka kollektivt kompenseras för ytterligare höjningar av bensinskatten. har frågat infrastrukturminister vilket pris på bensin hon anser är rimligt för att skapa ett tryck att välja alternativa drivmedel och om hon avser att vidta åtgärder för att ytterligare höja skatten på bensin. har också frågat infrastrukturminister om hon anser att bensinen är för billig och avser hon i så fall att verka för en höjning av bensinskatten trots att det skulle innebära ytterligare konkurrensnackdelar för den svenska tunga yrkestrafiken. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på samtliga frågor. Skatten på drivmedel är en viktig intäktskälla för staten och genom den kan vi finansiera viktiga reformer samt genomföra satsningar på järnväg och annan infrastruktur och välfärd i hela landet. ger en skatt på drivmedel skattesystemet en viktig miljöstyrande effekt. En tredjedel av utsläppen av växthusgaser kommer från transportsektorn. Dessa måste minska för att vi ska kunna leva upp till . Att prissätta utsläpp är avgörande för att klara klimatutmaningen. En viktig del i insatserna för att nå en fossilfri fordonsflotta är att skapa långsiktiga spelregler för hållbara biodrivmedel. har beslutat att skattesatserna på bensin och dieselbränsle ska räknas om med förändringen i konsumentprisindex plus . Regeringen har inte föreslagit några skattsatsförändringar för bensin och dieselbränsle i Budgetpropositionen . Priset på drivmedel sätts av marknaden. Drivmedelsbeskattningen utgör en av flera faktorer som i slutändan sätter priset på drivmedel.
frs · H412249 · 2019-01-25 00:00:00 — Fi2016/03778/SE Fi2016/03844/SE Fi2016/03854/SE Fi2016/03857/SE Fi2016/03855/SE Svar på fråga 2016/17:221 av (M) Bensinpriset, fråga 2016/17:242 av (M) Åtgärder för att stödja landsbygden vid ökade transportkostnader, fråga 2016/17:243 av (M) Kompensation för ytterligare höjningar av bensinskatten, 2016/17:249 av (M) Priset på bensin och på fråga 2016/17:250 av bergheden (M) Priset på diesel för den tunga yrkestrafiken har frågat mig om jag avser att ta initiativ för att ytterligare höja skatten på bensin, och vad jag anser vara ett eftersträvat pris på bensin. har frågat landsbygdsminister om vilka åtgärder han avser att vidta för att säkerställa landsbygdens fortlevnad och människors möjligheter att bo och verka på landsbygden vid ökade skattepålagor, som exempelvis bensinskatten. har också frågat infrastrukturminister vilka åtgärder hon avser att vidta för att säkerställa att människor som bor i län med stora avstånd och som saknar möjligheter att åka kollektivt kompenseras för ytterligare höjningar av bensinskatten. har frågat infrastrukturminister vilket pris på bensin hon anser är rimligt för att skapa ett tryck att välja alternativa drivmedel och om hon avser att vidta åtgärder för att ytterligare höja skatten på bensin. har också frågat infrastrukturminister om hon anser att bensinen är för billig och avser hon i så fall att verka för en höjning av bensinskatten trots att det skulle innebära ytterligare konkurrensnackdelar för den svenska tunga yrkestrafiken. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på samtliga frågor. Skatten på drivmedel är en viktig intäktskälla för staten och genom den kan vi finansiera viktiga reformer samt genomföra satsningar på järnväg och annan infrastruktur och välfärd i hela landet. ger en skatt på drivmedel skattesystemet en viktig miljöstyrande effekt. En tredjedel av utsläppen av växthusgaser kommer från transportsektorn. Dessa måste minska för att vi ska kunna leva upp till . Att prissätta utsläpp är avgörande för att klara klimatutmaningen. En viktig del i insatserna för att nå en fossilfri fordonsflotta är att skapa långsiktiga spelregler för hållbara biodrivmedel. har beslutat att skattesatserna på bensin och dieselbränsle ska räknas om med förändringen i konsumentprisindex plus . Regeringen har inte föreslagit några skattsatsförändringar för bensin och dieselbränsle i Budgetpropositionen . Priset på drivmedel sätts av marknaden. Drivmedelsbeskattningen utgör en av flera faktorer som i slutändan sätter priset på drivmedel.
frs · H412250 · 2019-01-25 00:00:00 — Fi2016/03778/SE Fi2016/03844/SE Fi2016/03854/SE Fi2016/03857/SE Fi2016/03855/SE Svar på fråga 2016/17:221 av (M) Bensinpriset, fråga 2016/17:242 av (M) Åtgärder för att stödja landsbygden vid ökade transportkostnader, fråga 2016/17:243 av (M) Kompensation för ytterligare höjningar av bensinskatten, 2016/17:249 av (M) Priset på bensin och på fråga 2016/17:250 av bergheden (M) Priset på diesel för den tunga yrkestrafiken har frågat mig om jag avser att ta initiativ för att ytterligare höja skatten på bensin, och vad jag anser vara ett eftersträvat pris på bensin. har frågat landsbygdsminister om vilka åtgärder han avser att vidta för att säkerställa landsbygdens fortlevnad och människors möjligheter att bo och verka på landsbygden vid ökade skattepålagor, som exempelvis bensinskatten. har också frågat infrastrukturminister vilka åtgärder hon avser att vidta för att säkerställa att människor som bor i län med stora avstånd och som saknar möjligheter att åka kollektivt kompenseras för ytterligare höjningar av bensinskatten. har frågat infrastrukturminister vilket pris på bensin hon anser är rimligt för att skapa ett tryck att välja alternativa drivmedel och om hon avser att vidta åtgärder för att ytterligare höja skatten på bensin. har också frågat infrastrukturminister om hon anser att bensinen är för billig och avser hon i så fall att verka för en höjning av bensinskatten trots att det skulle innebära ytterligare konkurrensnackdelar för den svenska tunga yrkestrafiken. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på samtliga frågor. Skatten på drivmedel är en viktig intäktskälla för staten och genom den kan vi finansiera viktiga reformer samt genomföra satsningar på järnväg och annan infrastruktur och välfärd i hela landet. ger en skatt på drivmedel skattesystemet en viktig miljöstyrande effekt. En tredjedel av utsläppen av växthusgaser kommer från transportsektorn. Dessa måste minska för att vi ska kunna leva upp till . Att prissätta utsläpp är avgörande för att klara klimatutmaningen. En viktig del i insatserna för att nå en fossilfri fordonsflotta är att skapa långsiktiga spelregler för hållbara biodrivmedel. har beslutat att skattesatserna på bensin och dieselbränsle ska räknas om med förändringen i konsumentprisindex plus . Regeringen har inte föreslagit några skattsatsförändringar för bensin och dieselbränsle i Budgetpropositionen . Priset på drivmedel sätts av marknaden. Drivmedelsbeskattningen utgör en av flera faktorer som i slutändan sätter priset på drivmedel.
frs · H412277 · 2019-01-25 00:00:00 — Dnr N2016/06931/MRT Svar på frågorna 2016/17:277 och 2016/17:279 av (M) Sanktionsavgifter för cabotageöverträdelser och Transportstyrelsens tolkning av regelverket för cabotagetransporter har frågat inrikesministern vilka åtgärder han avser att vidta för att reglerna runt sanktionsavgifterna efterlevs som det var tänkt, det vill säga att den åkare som bryter mot reglerna får en kännbar sanktionsavgift. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Vidare har frågat mig om jag tänker ta initiativ till att förändra lagstiftningen på området eller vidta någon annan åtgärd med anledning av det framför om Transportstyrelsens tolkning av regelverket för cabotagetransporter. Jag väljer att besvara de båda frågorna samlat. trädde nya regler i kraft som innebär att sanktionsavgifter, i stället för böter, tas ut från den som överträder bestämmelserna om cabotage. Regeringen fattade beslut om att sätta nivån på sanktionsavgiften till . Ordningen med sanktionsavgifter i stället för böter infördes för att den bedömdes bli mer effektiv, bl.a. till följd av en underlättad verkställighet. upprättade Transportstyrelsen en vägledning som bland annat redovisar myndighetens tolkning gällande påförande av sanktionsavgifter vid överträdelser av reglerna om cabotage. Det bör framhållas att den är förhindrad att bestämma hur en förvaltningsmyndighet i ett särskilt fall ska besluta i ett ärende som rör myndighetsutövning mot en enskild eller som rör tillämpning av lag. Regeringen följer dock fortlöpande utvecklingen av om de aktuella reformerna fått avsedd effekt och om så inte är fallet ber jag att få återkomma.
frs · H412279 · 2019-01-25 00:00:00 — Dnr N2016/06931/MRT Svar på frågorna 2016/17:277 och 2016/17:279 av (M) Sanktionsavgifter för cabotageöverträdelser och Transportstyrelsens tolkning av regelverket för cabotagetransporter har frågat inrikesministern vilka åtgärder han avser att vidta för att reglerna runt sanktionsavgifterna efterlevs som det var tänkt, det vill säga att den åkare som bryter mot reglerna får en kännbar sanktionsavgift. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Vidare har frågat mig om jag tänker ta initiativ till att förändra lagstiftningen på området eller vidta någon annan åtgärd med anledning av det framför om Transportstyrelsens tolkning av regelverket för cabotagetransporter. Jag väljer att besvara de båda frågorna samlat. trädde nya regler i kraft som innebär att sanktionsavgifter, i stället för böter, tas ut från den som överträder bestämmelserna om cabotage. Regeringen fattade beslut om att sätta nivån på sanktionsavgiften till . Ordningen med sanktionsavgifter i stället för böter infördes för att den bedömdes bli mer effektiv, bl.a. till följd av en underlättad verkställighet. upprättade Transportstyrelsen en vägledning som bland annat redovisar myndighetens tolkning gällande påförande av sanktionsavgifter vid överträdelser av reglerna om cabotage. Det bör framhållas att den är förhindrad att bestämma hur en förvaltningsmyndighet i ett särskilt fall ska besluta i ett ärende som rör myndighetsutövning mot en enskild eller som rör tillämpning av lag. Regeringen följer dock fortlöpande utvecklingen av om de aktuella reformerna fått avsedd effekt och om så inte är fallet ber jag att få återkomma.
frs · H412309 · 2019-01-25 00:00:00 — Dnr N2016/07053/JM Svar på fråga 2016/17:309 av (M) Handläggningstider som riskerar svensk kycklingproduktion samt fråga 2016/17:311 av (M) Handläggningstider som riskerar jobbutvecklingen på landsbygden har frågat mig vilka åtgärder regeringen och jag kommer att vidta för att skyndsamt förbättra landsbygdsföretagares villkor, inte minst vad gäller onödigt långa handläggningstider för till exempel jordbruk- och livsmedelsproducenter. har också frågat närings- och innovationsminister vilka konkreta åtgärder regeringen och statsrådet avser att vidta för att skyndsamt förbättra villkoren och effektivisera byråkratin för näringsidkare. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på båda frågorna. Jag svarar på frågorna i ett sammanhang. Jag vill inleda med att jag tycker att det är positivt att delar mitt engagemang för landsbygdsföretagen. Svensk kött- och livsmedelsproduktion spelar en viktig roll för tillväxt och jobb på landsbygden. som håller fjäderfä, t.ex. kyckling, spelar en viktig roll för den svenska livsmedelsproduktionen och bidrar till jobb, tillväxt och en hållbar produktion på den svenska landsbygden. Som en del i att stärka att verksamheterna ska kunna bedrivas på ett hållbart sätt och med rättvisa konkurrensvillkor har EU gemensamma regler som kräver miljötillståndsprövning bl.a. för fjäderfäanläggningar med mer än 40 000 platser. I en miljötillståndsprövning ingår tid för samrådsförfaranden som syftar till att fånga upp frågor som är viktiga för företaget och dess förutsättningar att bedriva verksamhet på en viss plats. Tillståndet ger en förutsägbarhet och trygghet som är viktig när beslut om stora långsiktiga investeringar ska göras. Det är i sammanhanget viktigt att de beslut som tas är väl underbyggda och rättssäkra, men också angeläget att prövningsprocessen är effektiv. Det svenska näringslivet, inte minst landsbygdsföretagen, bidrar till utveckling av hållbara produktionsmodeller och produkter. Nya investeringar, utveckling av företag och produkter gör att resurseffektiteten ytterligare kan förbättras och bidra till att konkurrenskraften stärks. Medel för att stimulera detta finns inom landsbygdsprogrammet. Dessutom tar regeringen nu ett större grepp genom att ta fram en livsmedelsstrategi. I denna tar regeringen ett brett grepp om frågor som är viktiga för konkurrenskraften såväl i livsmedelssektorn som i jordbrukssektorn. I denna utveckling är en effektiv miljötillståndsprövning en viktig förutsättning. Målsättningen är att länsstyrelsernas ärenden om tillstånd ska avgöras från det att en fullständig ansökan har lämnats in. Regeringen har dessutom i handlingsplanen Smart industri presenterat åtgärder som bl.a. syftar till att effektivisera miljötillståndsprövningen. I sammanhanget vill jag lyfta fram den referensgrupp för dialog med näringslivet och myndigheter som regeringen avser att tillsätta i syfte att minska ledtiderna för miljötillståndsprövning. Det är min fasta övertygelse att detta på ett positivt sätt kan bidra till att prövningsprocesserna och därmed förutsättningarna för svenska landsbygdsföretagares villkor förbättras.
frs · H412311 · 2019-01-25 00:00:00 — Dnr N2016/07053/JM Svar på fråga 2016/17:309 av (M) Handläggningstider som riskerar svensk kycklingproduktion samt fråga 2016/17:311 av (M) Handläggningstider som riskerar jobbutvecklingen på landsbygden har frågat mig vilka åtgärder regeringen och jag kommer att vidta för att skyndsamt förbättra landsbygdsföretagares villkor, inte minst vad gäller onödigt långa handläggningstider för till exempel jordbruk- och livsmedelsproducenter. har också frågat närings- och innovationsminister vilka konkreta åtgärder regeringen och statsrådet avser att vidta för att skyndsamt förbättra villkoren och effektivisera byråkratin för näringsidkare. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på båda frågorna. Jag svarar på frågorna i ett sammanhang. Jag vill inleda med att jag tycker att det är positivt att delar mitt engagemang för landsbygdsföretagen. Svensk kött- och livsmedelsproduktion spelar en viktig roll för tillväxt och jobb på landsbygden. som håller fjäderfä, t.ex. kyckling, spelar en viktig roll för den svenska livsmedelsproduktionen och bidrar till jobb, tillväxt och en hållbar produktion på den svenska landsbygden. Som en del i att stärka att verksamheterna ska kunna bedrivas på ett hållbart sätt och med rättvisa konkurrensvillkor har EU gemensamma regler som kräver miljötillståndsprövning bl.a. för fjäderfäanläggningar med mer än 40 000 platser. I en miljötillståndsprövning ingår tid för samrådsförfaranden som syftar till att fånga upp frågor som är viktiga för företaget och dess förutsättningar att bedriva verksamhet på en viss plats. Tillståndet ger en förutsägbarhet och trygghet som är viktig när beslut om stora långsiktiga investeringar ska göras. Det är i sammanhanget viktigt att de beslut som tas är väl underbyggda och rättssäkra, men också angeläget att prövningsprocessen är effektiv. Det svenska näringslivet, inte minst landsbygdsföretagen, bidrar till utveckling av hållbara produktionsmodeller och produkter. Nya investeringar, utveckling av företag och produkter gör att resurseffektiteten ytterligare kan förbättras och bidra till att konkurrenskraften stärks. Medel för att stimulera detta finns inom landsbygdsprogrammet. Dessutom tar regeringen nu ett större grepp genom att ta fram en livsmedelsstrategi. I denna tar regeringen ett brett grepp om frågor som är viktiga för konkurrenskraften såväl i livsmedelssektorn som i jordbrukssektorn. I denna utveckling är en effektiv miljötillståndsprövning en viktig förutsättning. Målsättningen är att länsstyrelsernas ärenden om tillstånd ska avgöras från det att en fullständig ansökan har lämnats in. Regeringen har dessutom i handlingsplanen Smart industri presenterat åtgärder som bl.a. syftar till att effektivisera miljötillståndsprövningen. I sammanhanget vill jag lyfta fram den referensgrupp för dialog med näringslivet och myndigheter som regeringen avser att tillsätta i syfte att minska ledtiderna för miljötillståndsprövning. Det är min fasta övertygelse att detta på ett positivt sätt kan bidra till att prövningsprocesserna och därmed förutsättningarna för svenska landsbygdsföretagares villkor förbättras.
frs · H412399 · 2019-01-25 00:00:00 — Dnr N2016/07424/MRT Dnr N/2016/07429/MRT Svar på fråga 2016/17:399 av (M) Vinterutrustning i tunga fordon och svar på fråga 2016/17:400 av (M) Märkning av vinterdäck för tunga fordon. har frågat mig om jag är beredd att ta några lagstiftningsinitiativ eller vidta någon annan åtgärd för att säkerställa att alla lastbilar medför vinterutrustning i form av snökedjor. Vidare har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att få till stånd en gemensam märkning av vinterdäck inom EU där det även framgår om ett däck är anpassat till det nordiska klimatet. Att den tunga trafiken har rätt däck är viktigt både för trafiksäkerheten och för framkomligheten på vägarna. För regeringen är ordning och reda på vägarna en högt prioriterad fråga. För den tunga trafiken ställs det krav enligt trafikförordningen (1998:1276) på vinterdäck eller likvärdig utrustning på drivaxeln på tunga lastbilar, tunga bussar samt personbilar klass 2 med en totalvikt på över . Med likvärdig utrustning menas bland annat snökedjor, slirskydd och vissa grovmönstrade däck. Samtliga däck på tunga fordon ska ha ett mönsterdjup på när det är vinterväglag. gav regeringen i uppdrag att utreda behov av utökade vinterdäckskrav för tunga fordon. I uppdraget ingår att Transportstyrelsen ska utreda om, och i så fall på vilket sätt, ytterligare vinterdäckskrav bör ställas på tunga fordon även utifrån ett trafiksäkerhetsperspektiv. Inom ramen för uppdraget ska även erfarenheter från andra europeiska länder inhämtas och redovisas. Enligt delredovisning av uppdraget har Transportstyrelsen inledningsvis genomfört en upphandling med om att genomföra en trafiksäkerhetsstudie av tunga lastbilar med avseende på däckval. Uppdraget ska slutredovisas . Jag vill inte föregripa redovisningen av utredningsuppdraget. Det finns en gemensam energimärkning av däck inom EU som mäter utöver bränsleeffektivitet även väggrepp vid vått underlag och bullernivå. Kopplat till genomförandet av förordningen har varit aktiva i den arbetsgrupp som bildats för att se över hur vinteregenskaper kan integreras inför revideringen av förordningen. representerar i arbetet och har en nära dialog med andra svenska myndigheter, däribland Transportstyrelsen, i frågan.
frs · H412400 · 2019-01-25 00:00:00 — Dnr N2016/07424/MRT Dnr N/2016/07429/MRT Svar på fråga 2016/17:399 av (M) Vinterutrustning i tunga fordon och svar på fråga 2016/17:400 av (M) Märkning av vinterdäck för tunga fordon. har frågat mig om jag är beredd att ta några lagstiftningsinitiativ eller vidta någon annan åtgärd för att säkerställa att alla lastbilar medför vinterutrustning i form av snökedjor. Vidare har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att få till stånd en gemensam märkning av vinterdäck inom EU där det även framgår om ett däck är anpassat till det nordiska klimatet. Att den tunga trafiken har rätt däck är viktigt både för trafiksäkerheten och för framkomligheten på vägarna. För regeringen är ordning och reda på vägarna en högt prioriterad fråga. För den tunga trafiken ställs det krav enligt trafikförordningen (1998:1276) på vinterdäck eller likvärdig utrustning på drivaxeln på tunga lastbilar, tunga bussar samt personbilar klass 2 med en totalvikt på över . Med likvärdig utrustning menas bland annat snökedjor, slirskydd och vissa grovmönstrade däck. Samtliga däck på tunga fordon ska ha ett mönsterdjup på när det är vinterväglag. gav regeringen i uppdrag att utreda behov av utökade vinterdäckskrav för tunga fordon. I uppdraget ingår att Transportstyrelsen ska utreda om, och i så fall på vilket sätt, ytterligare vinterdäckskrav bör ställas på tunga fordon även utifrån ett trafiksäkerhetsperspektiv. Inom ramen för uppdraget ska även erfarenheter från andra europeiska länder inhämtas och redovisas. Enligt delredovisning av uppdraget har Transportstyrelsen inledningsvis genomfört en upphandling med om att genomföra en trafiksäkerhetsstudie av tunga lastbilar med avseende på däckval. Uppdraget ska slutredovisas . Jag vill inte föregripa redovisningen av utredningsuppdraget. Det finns en gemensam energimärkning av däck inom EU som mäter utöver bränsleeffektivitet även väggrepp vid vått underlag och bullernivå. Kopplat till genomförandet av förordningen har varit aktiva i den arbetsgrupp som bildats för att se över hur vinteregenskaper kan integreras inför revideringen av förordningen. representerar i arbetet och har en nära dialog med andra svenska myndigheter, däribland Transportstyrelsen, i frågan.
frs · H412477 · 2019-01-25 00:00:00 — Dnr Ju2016/08892/ Ju2016/08893/ Svar på de sammanslagna riksdagsfrågorna 2016/17:477 Kvalitet i asylprövningen och 2016:17:478 Prognos över antalet beviljadeuppehållstillstånd, båda av (M) har ställt två frågor till mig angående andelen beviljade uppehållstillstånd. Den första frågan gäller vad jag gör för att säkerställa kvalitet i asylprövning trots det stora antalet avgjorda ärenden. Den andra frågan gäller hur jag säkerställer att den höga och stigande bifallsandelen i asylärenden beaktas i prognoser vad gäller antalet beviljade uppehållstillstånd. Regeringen har tagit flera initiativ för att asylhantering ska bli mer kostnadseffektiv och rättssäker. Regeringens satsningar har bl.a. möjliggjort att har kunnat genomföra nödvändiga och kraftiga personalförstärkningar. Regeringen har vidare, bl.a. genom uppdrag till , Migrationsöverdomstolen, migrationsdomstolarna och , vidtagit åtgärder för att med bibehållen rättssäkerhet öka förutsättningarna för att asylsökande som överklagat beslut snabbt ska få ett beslut. För att kunna bedöma om bifallsfrekvensen är rimlig, bör den sättas i relation till fördelningen mellan ursprungsländer avseende de asylärenden som avgjorts av . Till och med november har drygt 100 000 ärenden avgjorts och bifallsfrekvensen totalt för dessa ärenden är . Av de ärenden som avgjorts avser syrier, eritreaner och statslösa. Gemensamt för dessa tre grupper är att presumtionen för beviljande är hög. Bifallsandelen t.o.m. november ligger på för såväl syrier som eritreaner och på för statslösa. Bifallsandelen för ensamkommande barn från dessa ursprungsländer och för statslösa är ännu högre, dvs. bedömer och redovisar ärendesammansättning och bifallsandel i sina prognoser. prognoser innefattar även bedömningar avseende kommunmottagande. För den del av kommunmottagandet som sker till följd av bosättningslagen för dessutom en dialog med respektive kommun avseende fördelning av mottagandet . Regeringen har även gett och i uppdrag att samordna och vidareutveckla prognos- och analysarbetet i syfte att förbättra möjligheterna att göra tillförlitliga och rättvisande prognoser.