ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H611500 · 2019-04-04 00:00:00 — Fråga 2018/19:500 Avstyckning av fastigheter av (M) till Statsrådet (MP) har långa handläggningstider hos för avstyckning av fastigheter. () har i 2019:184 redovisat svar på frågor från mig om bland annat hur verksamheten är organiserad i jämfört med i , samt hur långa handläggningstiderna är i våra grannländer och vad kostnaderna är för att göra en avstyckning 2017 och 2018. I är långa handläggningstider i förrättningsverksamheten en stor utmaning för den statliga lantmäterimyndigheten (SLM). Kompetensbrist, omoderna handläggningsstöd och ett arbetssätt som inte säkerställer framdrift i ärendena ses som bidragande orsaker. SLM har tagit flera initiativ för att komma till rätta med problemen, men någon påtaglig förbättring bedöms inte kunna förverkligas förrän på . JO har riktat kritik mot Lantmäteriet för långsam och passiv handläggning. Även flera kommunala lantmäterimyndigheter (KLM) har långa handläggningstider. Skälen skiljer sig delvis från SLM:s, och även mellan olika KLM finns stor variation. Styrningen av deras verksamheter sker inom respektive kommun, vilket gör överblicken begränsad från ett nationellt perspektiv. beskrev Lantmäteriet i en rapport (Dnr 409-208/566) läget om bland annat vänte- och handläggningstider för förrättningar att det finns stora variationer mellan myndigheterna rörande förrättningshandläggningen, vilket medför en ojämn servicenivå för medborgare, företag och myndigheter beroende på var i landet förrättningarna sker. Det nuvarande målet är att nå i genomsnitt högst 40 veckors handläggningstid till . visar att det råder väldigt stora skillnader i handläggningstider mellan , och för samma typ av förrättning (avstyckning): : max (= ) enligt norska PBL : (genomsnitt ) – statens myndighet: (privat bostadsbyggande, medelvärde enigt Lantmäteriets årsredovisning 2018). Stora skillnader föreligger också i de avgifter som fastighetsägare måste betala. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet och regeringen att vidta för att handläggningstiden för avstyckningar i vårt land ska nå de nivåer som råder i och , och vad avser regeringen att göra för att nordiska erfarenheter vad gäller organisation och teknik ska användas i den svenska digitala transformationen av förrättningsverksamheten?
fr · H611501 · 2019-04-04 00:00:00 — Fråga 2018/19:501 Vägnätet i av (M) till Infrastrukturminister (S) Konsumentorganisationen Motormännen har granskat kvaliteten på vägar och konstaterat att 19 av de 20 sämsta vägarna finns i . Vägkvalitetsrapporten har gjorts av organisationens vägombud. "Vi har inga bra vägar i . De är dåligt asfalterade, potthål och dåligt underhåll på asfaltsvägarna. Grusvägarna var också mindre bra", säger företrädare i ett inslag i SVT . har också påtalat att vägstandarden kommer att sänkas än mer om inte regeringen tillför medel till vägunderhållet i . I överväger man att omvandla asfalterade vägar till grusvägar, enligt . Det vore att försämra vägstandarden i drastiskt. genomför också en omvandling av större allmänna vägar i till privata trots att det finns ett stort motstånd mot detta från de som berörs. Man vill inte ta över kostnadsansvaret för vägarna utan anser – med all rätt – att bor man i så ska man ha möjlighet att ta sig fram och åka på vägar bekostade av det allmänna. Den här problematiken är ett sådant exempel när man väljer att inte investera i hela och där människor som bor på glesbygden får lida för det. Om hela ska leva så behöver hela ha bra vägar. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att förbättra vägnätet i där 19 av de 20 sämsta vägarna i finns?
fr · H611502 · 2019-04-04 00:00:00 — Fråga 2018/19:502 Långa handläggningstider för det statliga samfällighetsregistret av (M) till Statsrådet (MP) Det finns ca 26 000 samfälligheter i , och antalet fastigheter som ingår i en eller flera samfälligheter är över 1 miljon. Samfällighetsföreningar bildas i syfte att förvalta och underhålla en eller flera fastigheters gemensamhetsanläggningar eller rättigheter. Detta kan till exempel vara enskilda vägar, parkeringsplatser, grönområden, lekplatser, laddstolpar, bryggor och badplatser, data/TV. Varje samfällighetsförening har ett organisationsnummer och är en juridisk person. Ägarna av de fastigheter som har andel i en samfällighet är automatiskt medlemmar i samfällighetsföreningen. Uppgifter om varje samfällighetsförening finns i (SFR) som förs av Lantmäteriet. Förändringar vad gäller vilka fastigheter som ingår och vilka personer som valts att sitta i styrelsen sker ständigt. Nya uppgifter i registret ska enligt Lantmäteriets hemsida genast uppdateras när ett förhållande ändrats. är den aktuella handläggningstiden hos Lantmäteriet , vilket inte överensstämmer med det mål som Lantmäteriet själva har satt. Handläggningstiden kan jämföras med aktuella handläggningstider: för registrering av ny förening och för att ändra företrädare för förening. De långa handläggningstiderna hos Lantmäteriet medför problem för samfällighetsföreningarna i deras kontakter med banker och myndigheter och för att till exempel hantera den mycket aktuella frågan om laddstolpar. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Varför är det så stora skillnader i handläggningstid mellan två myndigheter som utför likartad handläggning av registerärenden, och vad görs för att minska Lantmäteriets handläggningstider i aktuella registerärenden ?
fr · H611503 · 2019-04-04 00:00:00 — Fråga 2018/19:503 En rättssäker bedömning av behovet av personlig assistans av (KD) till Socialminister (S) Sedan S-MP-regeringens direktiv till 2016 om att bryta kostnadsutvecklingen inom assistansen har antalet beviljanden av förstagångsansökningar om assistansersättning minskat kraftigt. fick eller 761 personer beviljad assistansersättning första gången de ansökte. var motsvarande siffra eller 217 personer. Färska siffror från som och Ungdomar (RBU) har bearbetat visar dessutom att det är mycket stora regionala skillnader när det gäller vilka som fick statlig personlig assistans . I , , och , beviljades inte en enda nyansökan. Men i var det så många som av de som ansökte som fick ja. I fyra län ligger beviljandegraden bara på eller under: , , och län. Vi kristdemokrater anser att det är orimligt med så stora regionala skillnader då det inte är sannolikt att den andel av befolkningen som har behov av assistans skiljer sig så mycket mellan olika regioner. Under en frågestund i kammaren gav statsrådet mig det glädjande svaret att regeringen instämmer i att det inte är acceptabelt med så stora regionala skillnader. Statsrådet betonade också att de stora regionala skillnaderna är ett tecken på att man behöver stärka rättssäkerheten i bedömningarna och besluten. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vilka åtgärder kommer statsrådet och regeringen att vidta för att säkerställa att utövar en rättssäker bedömning så att den som behöver assistans ska få det, oavsett var i landet personen bor?
fr · H611504 · 2019-04-04 00:00:00 — Fråga 2018/19:504 Korrekta data vid utbetalning av royaltyer av (S) till Justitie- och migrationsminister (S) Enligt svensk lag har rättighetshavare på musikområdet rätt till ersättning när deras alster används i olika sammanhang. Den digitala revolutionen i allmänhet, och streamning i synnerhet, har lett till enorma mängder data som underlag vid utbetalningar för dessa ersättningar. Miljarder datahändelser genereras , vilka i sin tur ska analyseras och användas som beräkningsunderlag vid utbetalningar av royaltyer till ”musikkonstnärer”, till exempel artister och låtskrivare. Det har blivit sådana mängder att det inte längre går att granska data manuellt. Ingen vet med säkerhet hur korrekta dessa utbetalningar är eftersom ingen ännu har granskat dessa väldiga datavolymer. Ofta anlitar stora sammanslutningar externa it-företag på billigare marknader utanför gränser, som bearbetar data för underlag till royaltyutbetalning. Det finns inte heller någon samordning i beräkningar eller någon översyn av data som samlas in. Den statliga myndighet som har tillsynsansvar över upphovsrätten är . De genomför inga kvalitetsgranskningar där data uppstår eller granskningar i mellanleden på hur beräkningarna sker eller uppföljningar på att data analyseras på ett sätt som gör att rättighetshavarna får den ersättning som de enligt lag och avtal har rätt till. Det gör i sin tur att det inte finns någon som vet om lagen och avtalen följs, om upphovsrättsinnehavarna får den ersättning de har rätt till. Det är upp till varje skivbolag, distributör, streamningstjänst, musikförlag, upphovsrättssällskap eller annan leverantör att analysera och bearbeta den enorma mängd data som genereras , och kontrollmyndigheten har inga möjligheter att följa upp om beräkningarna stämmer. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Hur kan staten säkerställa att korrekta data bildar underlag för utbetalning av royaltyer?
fr · H611505 · 2019-04-05 00:00:00 — Fråga 2018/19:505 Upplevd könstillhörighet bland unga av (SD) till Socialminister (S) har antalet unga som inte känner sig hemma i sin könstillhörighet ökat markant. Regeringen har tagit initiativ för att underlätta för unga att byta kön i statliga register och för att få hjälp även med medicinsk behandling och operationer. Dessa åtgärder verkar dock vara drivna av snarare politisk övertygelse än av evidensbaserad kunskap. avslöjade också att många unga ångrar sin behandling och sitt byte av kön i det statliga registret. Innan man underlättar ytterligare för att byta könstillhörighet i statliga register och dessutom gör det lättare att skära i barns kroppar, bör man ha ordentligt på fötterna att det också är en lösning i varje enskilt fall. Då det saknas kännedom om varför så många unga har svårt att acceptera sin könstillhörighet, så saknas också kunskapen om det är rätt lösning för alla att få byta könstillhörighet. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Avser ministern att ta initiativ till en mer djupgående analys av varför unga människor inte känner sig hemma i sin könstillhörighet?
fr · H611506 · 2019-04-05 00:00:00 — Fråga 2018/19:506 Könskorrigering av (SD) till Socialminister (S) I finns det precis som i andra länder olika åldersgränser för att bruka en vara eller göra vissa saker då man anser att mognaden inte är tillräcklig. Exempelvis måste du vara för att få övningsköra en personbil och och för en personbil med släp eller en lätt lastbil, för inköp av folköl, för att få rösta i allmänna val eller gifta sig samt för att få handla på Systembolaget eller gå på kasino. Man måste ha fyllt hela för att få bli steriliserad eller för att få adoptera ett barn. Det är inte konstigt att man har satt upp dessa åldersgränser, då det uppenbarligen inte är riskfritt att tillåta att alltför unga fattar vissa beslut. har dock regeringen aviserat viljan att sänka åldersgränsen för könskorrigering från till , något som också med rätta är kraftigt ifrågasatt – inte minst efter Uppdrag gransknings senaste avsnitt. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Är det ministern och regeringens uppfattning att en 15-åring är mer mogen att fatta beslut om att korrigera sitt kön än att köra bil, köpa folköl, gifta sig eller göra något av det andra som kräver en högre åldersgräns och som lyfts upp i texten ovan, och vad baserar statsrådet och regeringen i sådana fall sitt ställningstagande på?
fr · H611508 · 2019-04-08 00:00:00 — Fråga 2018/19:508 Organisationskraven för miljöorganisationers talerätt av (SD) till Miljö- och klimatminister (MP) Enligt 16 kap. § 13 ges ideella föreningar, om de uppfyller lagens kriterier, rätt att överklaga vissa domar och beslut kopplade till . Dessa föreningar är vanligtvis ideologiskt burna och kan ha som uttalat mål att konsekvent motverka jakt. Därför är lagen problematisk i sin utformning och påverkar i allra högsta grad möjligheterna att bedriva en sund viltvård. Det har visat sig att organisationskraven varit högst bristfälliga då vissa ”föreningar” varken har haft bärande medlemslistor eller verksamhetsberättelser. Till och med Facebookgrupper har ansetts uppfylla kraven för att få överklaga myndighetsbeslut. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Tänker ministern se över och utreda konsekvenserna av denna lagstiftning och återkomma med förslag om hur organisationskraven, lagstiftning och tillämpning kan förbättras?
fr · H611509 · 2019-04-08 00:00:00 — Fråga 2018/19:509 Dansbandsmoms av (SD) till Finansminister (S) När dansband spelar upp till dans på folkparker och dansbanor är momssatsen . När andra orkestrar uppträder för publik räknas det som en konsert och beskattas med kulturmomsen på . Detta är ekonomiskt kostsamt, inte bara för dansbanden, utan också för arrangörer och dansbandspubliken, som får betala ett högre pris. Detta innebär att en person som uppskattar dansbandsmusik och ändå inte har den minsta avsikt att dansa måste betala mer än om denne person uppskattat en annan typ av musik. Om ett band spelar konserter för sittande publik är det alltså i moms, men om samma band spelar på en dansbana med exakt samma låtar så är momsen . I en dom där gått vidare till kammarrätten löd delar av domen: ”Deltagarnas uppmärksamhet är i huvudsak riktad mot sin danspartner och själva utförandet av dansen och inte mot scenen. Den musik som spelas tycks ha en underordnad roll och tyngdpunkten i arrangemanget är själva dansen.” Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Tänker ministern se över en sänkning av momsen för att ge dansbandskulturen bättre förutsättningar att leva vidare, och anser ministern därmed att en översyn av mervärdesskatten för kultur bör genomföras.
fr · H611510 · 2019-04-08 00:00:00 — Fråga 2018/19:510 Kriminell djurrättsaktivism av (SD) till Statsrådet (S) Utövare av laglig näringsverksamhet utsätts återkommande för brott av individer och organisationer som ställer sig över lagen och trakasserar utvalda animalieproducenter och företag som sysslar med vidareförädling av animalieprodukter. Det kan exempelvis gälla skinn. I många fall rör det sig om duktiga företagare som följer regler och arbetar aktivt med djuromsorg. Men ändå tillåts djurrättsaktivisterna att återkommande hota och skada människor, djur och egendom. Brotten kan till exempel bestå i mordhot, anlagda bränder, materiell förstörelse och utsläppta djur. Hot, hat och brott drabbar både företagare, deras familjer och ibland till och med deras barn, allt för att företagaren till slut ska ge upp och lägga ned sin verksamhet. Det kan även konstateras att i de fall där till exempel minkar släpps ut ur sina burar så ägnar sig dessa djurrättsaktivister åt kvalificerat djurplågeri. Förövarna ingår inte sällan i organisationer och nätverk med förgreningar både inom och utanför landet, men ändå utreds dessa brott av lokala polismyndigheter. Utan att förringa vare sig religiös eller annan politisk extremism är den nya ekoterrorismen både allvarlig och skrämmande. Och straffen för brottsligheten uteblir ofta helt eller blir väldigt lindriga i förhållande till utförda gärningar. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Ämnar statsrådet ålägga att ta ett nationellt helhetsansvar för att kartlägga, bekämpa och lagföra de individer och organisationer som ägnar sig åt kriminell djurrättsaktivism?
fr · H611511 · 2019-04-08 00:00:00 — Fråga 2018/19:511 Bidrag till miljöorganisationer av (SD) till Miljö- och klimatminister (MP) Det finns exempel på hur miljöorganisationer får bidrag för att aktivt motverka myndighetsbeslut. Detta anser vi i vara en orimlig ordning. uppbär betydande offentlig finansiering och får ett bidrag från för att processa om vargjakt i domstol och för att driva frågan i EU. Det utbetalda bidraget kan alltså användas av en organisation för att processa mot beslut från den myndighet som utbetalat bidraget. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Anser ministern att detta är i sin ordning, eller bör regeringen se över detta system?
fr · H611512 · 2019-04-09 00:00:00 — Fråga 2018/19:512 framtid av (M) till Infrastrukturminister (S) upprättades av regeringen . Rådet har till syfte att bidra till regeringens arbete med att långsiktigt utveckla . En av rådets ledamöter har varit den förra miljöministern . Flyget som transportmedel bidrar till att binda ihop och främjar jobb och tillväxt i hela landet. En plan för en framtida utveckling av är en förutsättning för att flygplatsen ska kunna vara ledande flygplats. Målet var att rådet skulle överlämna en färdplan för . Av okänd anledning har dock inte färdplanen offentliggjorts ännu, och framtid är oklar. Jag vill därför fråga infrastrukturminister : Avser ministern och regeringen att förlänga förordnande, eller kommer rådet i och med överlämningen av färdplanen att avvecklas?
fr · H611513 · 2019-04-09 00:00:00 — Fråga 2018/19:513 Väntetider för nya pass av (M) till Statsrådet (S) Återkommande har tiderna för att skaffa sig ett nytt pass varit oacceptabelt långa. Åtminstone i Syd- och . I vissa fall finns inga möjligheter att få för att förnya sitt pass trots villighet att använda sig av olika polisstationer. Det handlar om en viktig värdehandling. Utan den kan privata resor och affärsresor av stor betydelse omintetgöras. Det som sker är inget nytt. Genomgående under dessa år har socialdemokratiska regeringsföreträdare försäkrat att allt ska bli bättre. förklarade när det gäller de långa väntetider som finns: ”arbetar aktivt med att komma tillrätta med den uppkomna situationen och jag har förtroende för att de gör detta på bästa sätt.” I ett svar skrev dåvarande ansvarig minister : ”Väntetiderna för passansökan är på vissa håll i landet väldigt långa, vilket givetvis är beklagligt. Jag utgår ifrån att vidtar de åtgärder som krävs för att säkerställa att svenska medborgare kan få sina pass inom rimlig tid. Jag kommer att fortsätta följa polisens arbete i denna fråga.” Ett skäl som då angavs för de oacceptabla väntetiderna löd: ”utfärdades över 1,5 miljoner pass av och trycket på passexpeditionerna har ökat . Införandet av id-kontroller från till kan ha medfört att fler svenskar väljer att använda pass för att styrka sin identitet och det är inte osannolikt att detta har påverkat antalet ansökningar.” Ett problem som uppmärksammats borde ju rimligtvis leda till åtgärd – i vart fall om medborgaren och servicen till denna sätts i centrum. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad har statsrådet och regeringen för avsikt att vidta för åtgärder i förhållande till för att försäkra sig om att något görs åt oacceptabelt långa väntetider för att få ett nytt pass?
fr · H611514 · 2019-04-09 00:00:00 — Fråga 2018/19:514 Förankring av Nordefcos gemensamma vision av (M) till Försvarsminister (S) Under ordförandetid i Nordefco togs mellan de nordiska medlemsländerna fram en gemensam vision att gälla till 2025. Det får nog beskrivas som ganska ambitiöst. Hur ska samarbetet utvecklas inom detta viktiga område, som berör försvar och säkerhet? Med en gemensam och delad vision ges Nordefco en starkare och stabilare ram. Det finns en tydlig inriktning, i vart fall mellan de deltagande regeringsföreträdare som medverkat i framtagandet av denna vision. Med anledning av ovanstående vill jag fråga försvarsminister : Hur har ministern och regeringen arbetat med att i förankra den nu antagna vision som Nordefco arbetar efter?
fr · H611515 · 2019-04-09 00:00:00 — Fråga 2018/19:515 Generaldirektör för för socialförsäkringen av (M) till Statsrådet (S) avsattes som generaldirektör för . Generaldirektören för Inspektionen för socialförsäkringen, , blev då tillförordnad generaldirektör för . Inspektionen för socialförsäkringen fick en tillförordnad generaldirektör. Trots att har gått har varken eller Inspektionen för socialförsäkringen fått någon ordinarie generaldirektör. Min fråga till statsrådet är: När avser regeringen att tillsätta en ordinarie generaldirektör för för socialförsäkringen?
fr · H611516 · 2019-04-09 00:00:00 — Fråga 2018/19:516 Generaldirektör för av (M) till Statsrådet (S) avsattes som generaldirektör för . Generaldirektören för Inspektionen för socialförsäkringen blev då tillförordnad generaldirektör för myndigheten. Trots att har gått har varken eller Inspektionen för socialförsäkringen fått någon ordinarie generaldirektör. är en stor och viktig myndighet, som behöver långsiktigt ledarskap. Det är högst anmärkningsvärt att regeringen fortfarande inte har tillsatt en ordinarie generaldirektör för myndigheten. Min fråga till statsrådet är: När avser regeringen att tillsätta en ordinarie generaldirektör för ?
fr · H611517 · 2019-04-09 00:00:00 — Fråga 2018/19:517 Obligatorisk hemförsäkring av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Obligatorisk trafikförsäkring finns för att alla ska vara skyddade i trafiken om olyckan är framme. Samma skydd finns däremot inte för personer i ett flerfamiljshushåll och kollektiv. En obligatorisk hemförsäkring skulle ge skydd för alla familjer i flerfamiljshus eller kollektiv om olyckan är framme. är en hemförsäkring för de allra flesta en självklarhet. Men att du själv har en hemförsäkring är ingen garanti för att du är skyddad om du bor i ett flerfamiljshus. Om en granne som saknar hemförsäkring orsakar skador på en annan lägenhet exempelvis genom brand eller vattenläckage är det inte självklart att grannens försäkring täcker detta. Därför bör regeringen se över möjligheten till en obligatorisk hemförsäkring för boende i flerfamiljshus som likt en trafikförsäkring täcker de kostnader som man eventuellt orsakar för andra. Det skulle skapa en trygghet för samtliga boende i flerfamiljshus om olyckan skulle vara framme. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern att se över möjligheterna att göra hemförsäkringen obligatorisk för boende i flerfamiljshus i syfte att öka tryggheten för samtliga boende?
fr · H611518 · 2019-04-10 00:00:00 — Fråga 2018/19:518 Minskat bostadsbyggande av (M) till Statsrådet (MP) Ett fallande bostadsbyggande drar ned de totala bygginvesteringarna både 2019 och 2020. Sammantaget är nu en tidigare het byggkonjunktur under kraftig nedkylning, och väntas sysselsättningen i byggbranschen minska. Detta skriver Byggindustrier, BI, i sin nya konjunkturprognos som medierna har rapporterat om. "Vi får en kylslagen byggkonjunktur. Vi har haft en het byggkonjunktur, men det slängs in lite iskallt vatten i form av bland annat det skärpta amorteringskravet, som slår direkt på det ägda boendet. Vi får ett minskat bostadsbyggande, när det skulle behöva öka", säger i en kommentar till rapporten. Det fallande bostadsbyggandet får konsekvenser för hela samhället och ekonomin. "Det minskade bostadsbyggandet gör att människor inte kan ta ett jobb och företagen inte får de kompetenser de behöver. Det minskade byggandet dämpar också tillväxten och slår mot hela ekonomi", skriver BI rörande det kraftiga fallet i byggandet i . BI räknar med att bygginvesteringarna i sammantaget minskar 2019 och lika mycket till 2020. I den senaste prognosen, , väntades bygginvesteringarna också minska 2019. Det som främst drar ned investeringarna är ett fallande bostadsbyggande, där antalet påbörjade bostäder väntas sjunka från 53 000 till 44 000 och sedan ytterligare något, till 39 500 . BI noterar att det i så fall skulle vara första gången som antalet påbörjade bostäder är mindre än 40 000. Det är djupt oroande att byggandet av bostäder sjunker i när vi har ett så stort behov av fler bostäder. Min fråga till statsrådet är: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att byggandet av bostäder i ska öka i stället för att som är fallet – rasa?