ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H711583 · 2019-12-06 00:00:00 — Fråga 2019/20:583 Ohälsa bland småbarnsföräldrar av (SD) till Statsrådet (S) Den psykiska ohälsan bland barn och vuxna ökar lavinartat, särskilt bland kvinnor som fått sitt andra barn. Sjukskrivningar på grund av just psykisk ohälsa motsvarar numera hälften av alla sjukskrivningar i . Regeringen bedriver aktivt en politik för att mödrar möjligast efter graviditet ska återgå till arbetslivet. Motiveringen har varit att det genererar ett jämställt samhälle. Genom att den andre föräldern tar ut en minst lika stor andel föräldradagar så menar regeringen att man når det målet fortare. Det är givetvis positivt att båda föräldrarna gemensamt tar sitt föräldraansvar, och vi uppmuntrar familjerna att alltid utgå ifrån vad som passar just dem bäst. I en rapport från konstateras att antalet uttagna föräldradagar bland pappor har ökat, att antalet dagar av obetald ledighet från mamman har ökat och att den psykiska ohälsan bland mammor som får sitt andra barn har ökat. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att öka kunskapen om det eventuella sambandet mellan kvinnors psykiska ohälsa och den ökade pressen att snabbt återgå till arbetslivet?
fr · H711584 · 2019-12-06 00:00:00 — Fråga 2019/20:584 Adoptioner på oriktiga grunder av (SD) till Socialminister (S) Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd har upphandlat en översättning av den parlamentariska utredningen om internationella adoptioner från under 70- . Rapporten finns just nu delvis sammanfattad på svenska, och i den framgår det tydliga brister i hanteringen av adoptioner som skedde . Enligt brottsutredningen framgår det att det rör sig om 630, än så länge, dokumenterade och registrerade barn, varav 615 som har hanterats via . Informationen visar att det går att konstatera att handläggningstiderna varit betydligt kortare än vad som kan anses rimligt. Enligt utredningen framgår det att vissa handläggningstider har kunnat vara så korta som , vilket är direkt oförenligt med de cirka som handläggningstiden bör vara. ratificerade om skydd av barn och samarbete vid internationella adoptioner, och arbetet med att säkra internationella adoptioner har i och för sig gjorts under dessa år. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Avser ministern att vidta åtgärder för att säkerställa att inte ger medgivande av adoptioner på oriktiga grunder, som bland annat de från där barn adopterats bort mot föräldrarnas vilja och kännedom?
fr · H711585 · 2019-12-06 00:00:00 — Fråga 2019/20:585 Den nya tågpassagerarförordningen av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Tågpassagerare har rätt till återbetalning av biljetten eller ombokning om tåget är inställt. För flyg gäller samma sak; konsumenten får alltid biljettpriset återbetalt om flyget är inställt, oavsett vad anledningen är. förslag till ny tågpassagerarförordning föreslår ett undantag för järnvägsföretagens skyldighet att betala ersättning om de kan bevisa att förseningen har orsakats av svåra väderförhållanden eller större naturolyckor som äventyrar den säkra driften av tjänsten och att den inte kunde ha förutsetts eller förhindrats även om alla rimliga åtgärder hade vidtagits, så kallad force majeure. Detta röstade emot i sitt förslag, men i rådets allmänna inriktning, där regeringen medverkat, finns skrivningen kvar, om än något omarbetad. Artikeln i fråga, artikel 17, hette i kommissionens originalförslag ”Ersättning av biljettpriset” men heter nu i rådets allmänna inriktning bara ”Ersättning”. Om man fortfarande syftar på återbetalning av biljettpriset eller nu i stället enbart behandlar kompensation under detta avsnitt framgår inte vare sig i underlaget, i regeringens ståndpunkt eller i svaret på de frågor som undertecknad ställt till statsrådet och statsrådets medarbetare under behandling i civilutskottet och . Om svenska konsumenter även i fortsättningen kommer att ha rätt till återbetalning av biljettpriset vid inställda tåg som beror på force majeure, så som flygpassagerare har, är därför en obesvarad men högst väsentlig fråga. Därför vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Om rådets allmänna inriktning blir den som EU antar, kommer svenska tågpassagerare även att få kostnaden för biljetten återbetald i händelse av inställt tåg, oavsett vad anledningen till inställandet är?
fr · H711586 · 2019-12-06 00:00:00 — Fråga 2019/20:586 Trafiksäkerhet och taxichaufförers villkor av (S) till Infrastrukturminister (S) Taxibranschen i stora delar av landet är helt beroende av uppdrag för det offentliga. Upphandlade skolskjutsar, färdtjänst och sjukresor är kärnan i många taxibolags verksamhet, åtminstone på mindre orter. Upphandlingsreglerna ger oönskade effekter på många områden. Som exempel kan nämnas min hemkommun och grannkommunen Piteås taxibolag, som båda vunnit upphandlingen av sjukresor i grannkommunen. Mellan och är sträckan närmare , vilket betyder att bilar från kommer att få långa framkörningssträckor för uppdrag i och vice versa. Knappast en klimatsmart lösning. Jag tänker dock att huvudfelet är det race mot botten i arbetsvillkor som upphandlingen skapar. I den ständiga jakten på lägsta pris som uppstår i upphandlingsförfarandet definieras hur taxichaufförers villkor ser ut. Som en konsekvens av detta kör taxichaufförer som regel på antingen helt eller delvis provisionsbaserad lön. I vanliga fall skulle jag mena att detta är en fråga som bör regleras i avtal mellan arbetsmarknadens parter. Men för just taxichaufförer blir det annorlunda. Dels är det väldigt många taxichaufförer som inte omfattas av kollektivavtal, dels är det en fråga om trafiksäkerhet. Att taxichaufförer har villkor som gör att de kan reglera sin lön med gaspedalen sätter människors liv på spel. Om chaufförens villkor ger incitament att köra skolskjutsen, färdtjänstresan, sjukresan lite snabbare för att få ihop pengar till mat på bordet äventyrar det trafiksäkerheten på ett allvarligt sätt. Jag vill med anledning av ovanstående fråga infrastrukturminister : Hur avser ministern att agera för att taxichaufförers arbetsvillkor inte ska utgöra en trafikfara?
fr · H711587 · 2019-12-06 00:00:00 — Fråga 2019/20:587 Åtgärder för utsatta områden av (SD) till Statsrådet (S) har enligt polisen 60 områden som klassas som ”utsatta”, varav 32 klassas som ”särskilt utsatta” eller ligger i riskzonen för att bli särskilt utsatta. Definitionen av ett utsatt område är ett geografiskt avgränsat område som karakteriseras av en låg socioekonomisk status och där de kriminella har en inverkan på lokalsamhället. Påverkan kan utgöras av direkta påtryckningar, exempelvis hot och utpressning, eller indirekta, som: offentliga våldshandlingar som riskerar att skada tredje man narkotikahandel som bedrivs öppet ett utåtagerande missnöje med samhället Ett särskilt utsatt område kännetecknas av en allmän obenägenhet att delta i rättsprocessen. Det kan även förekomma systematiska hot och våldshandlingar mot vittnen, målsägande och anmälare i området. Situationen i området innebär att det är svårt eller näst intill omöjligt för polisen att fullfölja sitt uppdrag, vilket kräver regelmässig anpassning av arbetssätt eller utrustning. har det också skett en normalisering, vilket har lett till att varken polisen eller de boende reflekterar över det avvikande läget i området. I dessa områden är otryggheten hög, ohälsan utbredd och andelen barn med övervikt och dålig tandhälsa mycket högre än riksgenomsnittet. Andelen områden med stora problem har ökat sen man började mäta 2015. är antalet särskilt utsatta områden hela 22 stycken, att jämföra med 15 stycken då – en ökning . Problemen är uppenbart mycket stora, och åtgärder måste vidtas för att stoppa den negativa utvecklingen. I vårt grannland klassas ett område som ghetto om tre av nedanstående kriterier är uppfyllda. Många av områdets invånare saknar arbete eller utbildning. Endast utbildningar godkända i räknas. Många av områdets invånare har folkeskole som högsta utbildningsnivå. Många av områdets invånare har låg inkomst. Många av områdets invånare har blivit dömda för kriminalitet, fler än riksgenomsnittet. Fler än hälften av områdets invånare är icke-västliga invandrare eller efterkommande. enades danska Socialdemokraterna, , , , och om ett ghettopaket för att skapa ett utan parallella samhällen. Paketet innebär att områden som inte kommit till rätta med problemen uppgraderas till ”hårt ghetto”. Kravet är att hårda ghetton ska ombilda, sälja eller riva av sitt bestånd för att få bukt med problemen. Vidare innebär paketet förbud mot inflyttning i dessa områden för människor med försörjningsstöd, krav på uppdelning på förskolor för att minska segregation, språktest i förskoleklass, förtur till lägenheter i området för personer med jobb och längre utbildning samt möjlighet för polisen att upprätta särskilda zoner där straffet för vissa brott fördubblas. Jag vill därför fråga statsrådet : Finns det några lärdomar från det danska sättet att hantera utsatta områden som statsrådet kommer att använda sig av i arbetet med att motverka parallella samhällen i ?
fr · H711588 · 2019-12-06 00:00:00 — Fråga 2019/20:588 Övergångszoner mellan skogs- och jordbruksmark av (SD) till Statsrådet (S) Övergångszoner mellan skogs- och jordbruksmark, skogsbryn, kan ofta erbjuda en biologiskt rik miljö. Alltmer ser man dock i de svenska landskapen en tvär kant mellan högvuxen gran och jordbruksmark. Brynets struktur och växtartssammansättning påverkar brynets betydelse för övrig biologisk mångfald. Om vi kan tillförsäkra en ändamålsenlig struktur och skötsel av tillräckligt många brynmiljöer kan de fungera som bärare av viktig biologisk mångfald utan att inkräkta alltför mycket på brukningsmålen gällande skog och jordbruk. Att se till att det finns biologiskt fungerande brynmiljöer kan alltså vara en av delarna i den effektiva miljöpolitik som förordar. Ett av sätten att säkerställa detta är att stödja skötsel av övergångszoner i de nya jordbruksreglerna. Det förutsätter att tillräckliga möjligheter har säkerställts under förhandlingar om de nya EU-reglerna för jordbruksstöd för att kunna ge skogs- och jordbrukare skäligt betalt för det arbete de kan utföra för att vårda och utveckla dessa miljöer. Konkret kan också ett hinder vara om betesmarksdefinitionen inom de nya EU-reglerna för jordbruksstöd inkräktar på möjligheterna för skötsel av biologiskt fungerande övergångszoner, t.ex. på grund av förekomsten av träd, såsom enar. Med anledning av detta önskar jag fråga statsrådet följande: Kommer statsrådet och regeringen att arbeta för stöd för skötsel av övergångszoner i den svenska strategin för genomförande av de gemensamma jordbruksreglerna, och ser statsrådet några hinder mot en sådan ordning?
fr · H711589 · 2019-12-06 00:00:00 — Fråga 2019/20:589 Enklare på- och avställning av husbilar av (M) till Finansminister (S) Finansministern har i ett medieutspel sagt att regeringen avser att förändra den så kallade husbilsskatten. I samma intervju säger finansministern att hon har gett i uppdrag att utreda enklare på- och avställning av husbilar. Detta är två olika frågor. Nivåerna på husbilsskatten, som är upp emot , ställer till stora problem för både säljare och köpare. Möjligheten att inte ställa på och av husbilen utan 14 dagars karens skapar ytterligare problem. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Vilket uppdrag har ministern egentligen gett till i denna fråga, och vilket problem kommer uppdraget mer konkret att lösa?
fr · H711590 · 2019-12-06 00:00:00 — Fråga 2019/20:590 Kinesiska bolagsförvärv av (SD) till Statsrådet (S) publicerade () den första allmänt kända kartläggningen av kinesiska bolagsförvärv i . Den är intressant inte minst mot bakgrund av stormaktsambitoner och sambandet mellan de svenska förvärvade bolagens verksamhetsområden och de områden som den kinesiska regimen uttalat som viktiga. Detta gäller särskilt i den statliga industriplanen Made in 2025, vilken specificerar områden som viktiga i syfte att göra landet tekniskt självförsörjande och i vissa fall världsledande. I FOI:s studie framgår det också att det troligen finns ett mörkertal gällande antalet kinesiska uppköp på grund av svårigheter med datainsamling och att det i frågan finns ”ett utrymme för fortsatta och fördjupade kartläggningar”. Utöver ambitioner på den globala scenen är inte som vilket land som helst, utan landet är en auktoritär enpartistat. Kinesiska bolag är i lag skyldiga att samarbeta och dela med sig av information till regimens underrättelsetjänst. Det är därför inte oproblematiskt att kinesiska företag, direkt eller indirekt, köper upp svenska företag och svenskt kunnande. Ytterst står svensk konkurrenskraft, innovationsförmåga och säkerhet på spel. Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag rikta följande fråga till statsrådet : Avser statsrådet att vidta åtgärder för att möjliggöra en fördjupning av kartläggningen av kinesiska bolagsförvärv i , och vilka åtgärder har ministern och regeringen vidtagit eller kommer att vidta för att förhindra potentiella säkerhetsrisker kring kinesiska företagsköp?
fr · H711591 · 2019-12-06 00:00:00 — Fråga 2019/20:591 Åtgärder mot vattenbrist av (M) till Statsrådet (S) Nästan var fjärde kommun som har svarat på en enkät från Ekot upplever att problemen med vattenbrist blivit större. Det är kommunerna som har huvudansvaret för den allmänna dricksvattenförsörjningen, och kostnader för dricksvatten finansieras genom va-taxan. Ministern har i en tidigare interpellationsdebatt anfört att regeringen har vidtagit andra åtgärder för att stödja ansvariga aktörer i arbetet med att säkra vattenförsörjningen, bland annat genom att tillföra medel. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur säkerställer statsrådet vad pengarna går till och om åtgärderna leder till resultat?
fr · H711592 · 2019-12-09 00:00:00 — Fråga 2019/20:592 Underhållsstödets sexmånadersregel av (SD) till Statsrådet (S) reformerades underhållsstödet i och med att en sexmånadersregel infördes som innebar att avslutade hanteringen av underhållsstödet om den betalande föräldern hade skött sina betalningar till . Efter den fungerande perioden , som innebär att betalningar sker mellan föräldrarna, missköts enligt vart sjätte fall och ett nytt ärende skickas in till och det görs en ny prövning av ärendet. Denna reformering innebär en onödig ekonomisk instabilitet, främst för de föräldrar där konflikter finns. Det kan resultera i att det blir en ekonomiskt försämrad situation för de barn och den förälder för vilka underhållsstödet eventuellt uteblir . Vidare kan det, i de fall där hot och våld finns med i bilden, vara mindre lämpligt för barnen och föräldrarna som på grund av myndighetens tillämpning av sexmånadersregeln, återigen hamnar i en konfliktdrivande situation. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att se över sexmånadersregeln så att lagen minskar eventuella konflikter så mycket som möjligt?
fr · H711593 · 2019-12-09 00:00:00 — Fråga 2019/20:593 En ytterligare flygskatt av (M) till Finansminister (S) Finansministern har infört en flygskatt i , en skatt som är skadlig för vårt land på många sätt. har finansministern även gått ut tillsammans med flera andra EU-länders finansministrar och pekat på behovet att beskatta flyget mer inom EU. Finansministern driver därför nu linjen att en flygskatt ska införas på EU-nivå. Men regeringen stannar inte där. I FN:s internationella luftfartsorgan, , driver den på för att ändra internationella regelverk för att göra det möjligt att beskatta fossilt flygbränsle internationellt. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : När och hur har ministern och regeringen inhämtat stöd från om att driva linjen att införa en flygskatt på EU-nivå, och vad är det konkret som finansministern menar bör uppnås i den här skattefrågan i EU och på global nivå?
fr · H711594 · 2019-12-09 00:00:00 — Fråga 2019/20:594 Det nationella nätverket för dricksvatten av (M) till Statsrådet (S) har det varit mer än dubbelt så många larm om risker med vattnet som vad kommunerna uppgav till rapporterar Ekot. De har frågat landets kommuner hur de uppmanat boende att koka sitt dricksvatten. De 240 kommuner som de fått svar från uppger att det handlar om sammanlagt 70 tillfällen. Vidare rapporterar kommunerna att det ofta rör sig om mindre samhällen som fått koka vattnet, och alltså inte hela kommuner. Det tyder på en fördubbling mot och den högsta siffran , om man jämför Ekots siffra med vad kommunerna rapporterat till . I hälften av fallen uppger kommunerna att orsaken varit konstaterade kvalitetsproblem som förhöjda halter av bakterier, som till exempel berott på att jord trängt in i en vattentäkt. Det här innebär en stor risk för den fortsatta dricksvattenförsörjningen i och för planeringen av krisberedskap och civilförsvar. finns ett nationellt nätverk för dricksvatten. Syftet med nätverket är att skapa helhetssyn på dricksvattenområdet, och genom samarbete och samordning av insatser ska nätverket bidra till bra och säkert dricksvatten och . Nätverkets vision är att befolkning ska ha tillgång till dricksvatten i tillräcklig kvantitet och av god kvalitet i en föränderlig värld. Min fråga till statsrådet är därför: Har statsrådet initierat någon uppföljning av vilka samarbeten och samordningar som gjorts inom det nationella nätverket, och finns det någon uppföljning gällande larmen hos de kommuner som drabbats av kontaminering?
fr · H711595 · 2019-12-09 00:00:00 — Fråga 2019/20:595 Dominans på mediemarknaden av (M) till Näringsminister (S) gav klartecken för Telias köp av , och har formellt tagit över . Den stora stötestenen för godkännandet var huruvida affären bröt mot . I beslutet från står att måste licensiera så kallade OTT-rättigheter för TV4 till minst en annan marknadsaktör, men kan naturligtvis också välja att fortsätta att licensiera OTT-rättigheter för TV4 till alla marknadsaktörer, så som skett . Om väljer att lägga sig på miniminivån i EU-villkoren och ge rättigheterna till endast en ytterligare aktör innebär det att en stor andel hushåll inte längre kommer att kunna se TV4 på digitala plattformar, vilket innebär att mediemångfalden inskränks. Det är alltså , där staten är största ägaren, som beslutar om det är mediemångfalden eller det delstatliga företagens marknadsposition som ska prioriteras. Denna situation är helt ny och har sin bakgrund i att har fått tillåtelse att förvärva . Med anledning av ovanstående vill jag fråga näringsminister : Avser statsrådet att tydliggöra hur regeringen ser på frågan om mediemångfald givet risken att TV4 inte längre blir tillgänglig för alla hushåll i ?
fr · H711596 · 2019-12-09 00:00:00 — Fråga 2019/20:596 Kommunikationsbehovet för myndigheter av (M) till Näringsminister (S) är en viktig leverantör av kommunikation för statens olika behov. Försvarsmakten är ett exempel. Staten är en stor ägare i med av ägandet. Trots den stora ägarandelen har bolaget valt att gå vidare med den så kallade Bonnieraffären trots statens motstånd. Det visar att ägandet per se inte innebär någon garanti för att säkra kritiska kommunikationsbehov för staten. Det finns flera möjligheter att säkra kommunikationsbehovet för staten. Ägandet av infrastruktur är en väg och avtal med utvalda leverantörer en annan. Vad regeringen anser i frågan är höjt i dunkel. Med anledning av ovanstående vill jag fråga näringsminister : På vilka sätt i form av ägande, avtal eller andra former avser ministern och regeringen att säkra statens kommunikationsbehov?
fr · H711597 · 2019-12-09 00:00:00 — Fråga 2019/20:597 En ny gruv- och mineralstrategi av (M) till Näringsminister (S) har omfattande naturresurser, framstående forskning, ledande företag inom gruv- och mineralnäringen samt kompetenta medarbetare. har goda förutsättningar att vara en ledande gruvnation. Dock håller den chansen på att gå förbi. Svensk gruv- och mineralpolitik har uppenbara brister. Tiderna för att få ett tillstånd är absurda. Den tidigare borgerliga regeringens ambition att utveckla näringen har ersatts med en påfallande passivitet av den nuvarande. Investeringar kan inte fullbordas, arbetstillställen uteblir och nyttan för miljön realiseras inte. Det har gått så långt att näringen själv kallat in näringsministern för krismöte. Det som krävs är ett samlat grepp. tog den dåvarande borgerliga regeringen ett sådant samlat grepp i form av mineralstrategi med ambitionen att stärka och utveckla näringen. Det ledarskapet saknas , vilket påtalas av näringslivet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga näringsminister : Avser ministern att följa initiativ och arbeta fram en ny gruv- och mineralstrategi?
fr · H711598 · 2019-12-09 00:00:00 — Fråga 2019/20:598 Telias köp av av (M) till Näringsminister (S) är ett stort, delstatligt och börsnoterat företag. Många människor möter som kunder för mobiltelefoni eller TV-tjänster. För staten och myndigheter är också en viktig leverantör av kommunikationstjänster. har lagt ett bud på företaget , däribland svenska TV4. Genom affären får staten direkt och indirekt kontroll över merparten av all nyhetsförmedling i nationella etermedier. En sådan medial dominans brukar när det gäller andra länder rendera debatt även i . I fallet har såväl den tidigare som nuvarande näringsministern uttryck att detta är ett problem. har med vissa förbehåll gett godkännande att fullfölja affären. Därmed ändrar frågan karaktär. Och det som näringsministern ansett vara ett teoretiskt problem blir nu ett praktiskt dito. Då krävs rimligen någon form av agerande om inte talet skulle vara just prat. Med anledning av ovanstående vill jag fråga näringsminister : Vilka åtgärder tänker ministern vidta med anledning av den mediala dominans staten är på väg att få?
fr · H711599 · 2019-12-09 00:00:00 — Fråga 2019/20:599 Hjälplinjen av (V) till Socialminister (S) Hjälplinjen, som har gett samtalsstöd för människor i kris, läggs ned . Linjen har varit öppen eftermiddagar och kvällar . Verksamheten finansieras av landets regioner och sköts av bolaget . har linjen mottagit runt 30 000 samtal. Hjälplinjen, som är bemannad med bland annat psykologer, har haft två funktioner: dels som direkt samtalsstödjande, dels som hänvisande part vidare i vårdprocessen. Beslutet att lägga ned telefonlinjen fattades formellt av Ineras vd men bygger på rekommendationer från regionerna. Enligt Inera ska detta in i regionernas ordinarie arbete. Ingen av storstadsregionerna planerar någon ny tjänst som ersättning för hjälplinjen, detta enligt Ekot. , en av få regioner som motsatte sig beslutet, kommer i stället att hantera det genom 1177 Vårdguiden. Den stora fördelen med att hålla verksamheten utanför regionerna var att det tillät en anonymitet som är svår att upprätthålla inom regionen. Det är med stor förundran vi försöker förstå beslutet, detta i av ökande psykisk ohälsa. Med anledning av vad som anförts ovan vill jag fråga socialminister : Avser ministern att vidta några åtgärder med anledning av beslutet att lägga ned Hjälplinjen i av ökad psykisk ohälsa samt utan garantier för att en statlig myndighet eller regioner kan ta över frågan av stora ekonomiska svårigheter för regionerna?
fr · H711600 · 2019-12-09 00:00:00 — Fråga 2019/20:600 Gymnasielagen och arbetslösheten av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Ett av kraven i gymnasielagen är att unga ska ha ett arbete som möjliggör försörjning , och har tolkat det som att det krävs en tillsvidareanställning eller en tidsbegränsad anställning . Detta måste de unga få efter godkända studier för att få förlängt uppehållstillstånd. Bland utrikes födda har rekordhög arbetslöshet och även bland unga är det en stor del som saknar arbete. Det tar tid att komma in på den svenska arbetsmarknaden. Få ungdomar har en varaktig anställning . Många prognoser pekar nu på att är på väg in i en sämre konjunktur, och därmed riskerar fler att bli arbetslösa. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Vilka åtgärder har ministern vidtagit, eller kommer att vidta, för att de ungdomar som beviljats uppehållstillstånd enligt gymnasielagen ska ha en rimlig möjlighet att inom stipulerad tid komma in på den svenska arbetsmarknaden?