ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H612721 · 2019-06-13 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:721 av (S) Fredsprocessen i har frågat mig om vilka initiativ kan ta för att utvärdera och förbättra effektiviteten i de planer och initiativ som tagits av den colombianska regeringen för att skydda sociala ledare och deras lokalsamhällen med målet att förbättra deras säkerhet. Jag vill inleda med att säga att jag delar oro för de utsatta människorättsförsvarare i och den utveckling om ökat hot och våld mot dem som beskrivs i flera rapporter. verkar aktivt för att stödja en hållbar fredlig utveckling i . Respekt för de mänskliga rättigheterna är en central del i det svenska engagemanget, en ståndpunkt som framhålls kontinuerligt i dialog med colombianska företrädare och inom ramen för EU och FN. stödjer FN:s kontor för de mänskliga rättigheterna samt svenska och colombianska enskilda organisationer som agerar för att stärka och skydda MR-försvarare samt övervakar att de mänskliga rättigheterna respekteras. Den svenska ambassaden i följer utvecklingen nära och är engagerad i frågan. Den för bl.a. en kontinuerlig dialog med colombianska regeringsföreträdare för att bidra till samordning mellan statens olika aktörer. Ambassaden deltar vidare aktivt i genomförandet och uppföljningen av fredsavtalet både genom biståndet och den politiska dialogen. Utöver de roller särskilt tilldelades i fredsavtalet (jämställdhet, offrens rättigheter och försvunna personer) arbetar ambassaden också med återintegrering av FARC-medlemmar. Ambassaden har tillsammans med de svenska organisationerna i landet genomfört en kampanj i sociala medier för att synliggöra enskilda MR-försvarare och deltar i en till stöd för MR-försvarare. Ambassaden deltar även i flera i frågor som jämställdhet, MR-försvarare och barn i väpnad konflikt. Sammanfattningsvis är djupt engagerat i såväl genomförandet som i uppföljningen av fredsavtalet som i arbetet med att utvärdera och förbättra skyddet av sociala ledare och deras lokalsamhällen på plats.
frs · H612722 · 2019-06-12 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:722 av Kadir Kasirga (S) Inkludering av barn med särskilda diagnoser Kadir Kasirga har frågat mig vad jag kan göra för att barn som och andra unga oavsett bakgrund ska kunna vara inkluderade i organisationer som scouterna. Målet för regeringens ungdomspolitik är att alla ungdomar ska ha goda levnadsvillkor, makt att forma sina egna liv och inflytande över samhällsutvecklingen. En prioriterad del inom ungdomspolitiken är ungas fritid och organisering. Ett särskilt ansvar i genomförandet av ungdomspolitiken har Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) som bl.a. har i uppdrag att utifrån ungdomars olika förutsättningar och levnadsvillkor bidra till att ungdomar etablerar sig i arbets- och samhällslivet, och att verka för att ungdomar har meningsfulla och utvecklande fritidsaktiviteter. För att stödja barns och ungas självständiga organisering finns en förordning (2011:65) om statsbidrag till barn- och ungdomsorganisationer utifrån vilken MUCF fördelar bidrag. Bidraget kan bara lämnas till organisationer som är självständigt och demokratiskt uppbyggda och i sin verksamhet respekterar demokratins idéer, inklusive jämställdhet och förbud mot diskriminering. Bidraget har unga med funktionsnedsättning som en särskild målgrupp. Regeringen har även gett Myndigheten för delaktighet i uppdrag att kartlägga insatser för hur en aktiv fritid för personer med funktionsnedsättning främjas lokalt och regionalt (S2019/01379/FST). Jag vill också understryka att ett fritt och självständigt föreningsliv är en bärande del av vårt demokratiska styrelseskick. En viktig princip är föreningars och organisationers självständighet i förhållande till staten.
frs · H612723 · 2019-06-13 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:723 av (S) Domen mot Amirsalar Davoudi har frågat mig om hur regeringen agerar med anledning av domen mot människorättsadvokaten . position vad gäller respekten för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer är tydlig. Att skydda, främja och stödja ett brett spektrum av människorättsförsvarare är också en tydlig prioritering i svensk utrikespolitik. Den allmänna situationen för de mänskliga rättigheterna i är fortsatt djupt oroväckande liksom domen mot Amirsalar Davoudi, inte minst som den är ytterligare en av en mängd domar mot MR-försvarare. Utvecklingen för dessa i fortsätter att försämras, en utveckling finner oacceptabel. Från svensk sida fortsätter vi därför att ta upp dessa fall under samtal med seniora iranska företrädare. Vi fortsätter kräva att respekterar mänskliga rättigheter. Utöver bilaterala kontakter arbetar systematiskt och löpande med dessa frågor i FN och genom EU i kontakter med iranska företrädare - så även beträffande enskilda ärenden. Flertalet av dessa frågor tas upp i UD:s rapport om mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer i som offentliggjordes .
frs · H612724 · 2019-06-14 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:724 av (V) Fossilgasterminalen i har frågat mig när regeringen kommer att hantera Swedegas koncessionsansökan för att ansluta en förgasningsanläggning i till stamnätet för gas och hur jag avser att agera i frågan. kom in med sitt yttrande över Swedegas AB:s ansökan om koncession till . Ärendet bereds i och det är inte lämpligt att jag förekommer resultatet av den processen. Min bedömning är att beredningen närmar sig sitt slutskede.
frs · H612725 · 2019-06-14 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:725 av (V) Körkort för vattenskotrar har frågat mig om jag avser ta initiativ till att förarbevis för vattenskoter införs. Regeringen beslutade att införa en åldersgräns för att få framföra vattenskoter. Denna reglering trädde ikraft . Frågan om något slags förarbevis för fritidsbåt har utretts och förslag har presenterats. Dessa förslag har remitterats på sedvanligt sätt och remissinstanserna visade sig vara oeniga över behovet och utformningen av ett förarbevis. Att frågan ännu inte fått en slutlig hantering visar tydligt hur komplext ärendet är. Eftersom området ifråga tidigare varit oreglerat har regeringen bedömt det lämpligt att införa en åldersgräns för framförandet av vattenskoter. Jag avser följa frågan nära och utifrån utvärdering av införande av åldersgräns överväga ytterligare regleringar inom området.
frs · H612726 · 2019-06-13 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:726 av (SD) Massakern vid har frågat mig på vilket sätt jag har hedrat de modiga studenter som massakrerades till följd av sina krav på demokrati och grundläggande mänskliga rättigheter, och om jag lyft denna händelse med kinesiska företrädare. Låt mig börja med att slå fast att regeringen är oroad över läget för de mänskliga rättigheterna i . I våra möten med kinesiska företrädare tar vi löpande upp frågor på området. kommer regeringen att ge ut en uppdaterad rapport om demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer i , med rapporter om andra . Vid massakern vid i riktades storskaligt och dödligt våld mot fredliga demonstranter. Det var en grov kränkning av de mänskliga rättigheterna. På själva gjorde jag själv ett uttalande som återupprepade våra krav på respekt för de mänskliga rättigheterna i och ansvarsutkrävande för dessa övergrepp. Också EU och företrädare för andra regeringar gjorde uttalanden. Från sida tog vi upp massakern med kinesiska regeringsföreträdare, och påminde då om regeringens syn i saken.
frs · H612727 · 2019-06-14 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:727 av (C) Sydvästlänken har frågat mig om vad som görs för att säkerställa att Sydvästlänken kan tas i skarp drift möjligast. Sydvästlänken som sträcker sig mellan och omfattar tre nya växelströmsstationer, två nya omriktarstationer samt markkabel och luftledning. Förbindelsen utgörs av två delar som möts strax norr om . Den norra delen som består av en luftledning togs i drift . Den södra delen som består av en likströmsförbindelse har dock försenats. Sydvästlänken är en viktig investering som syftar till att överföra stora mängder el från mellersta till . Förseningen är därför givetvis olycklig och beror på att leverantören som har uppdraget att leverera omriktarstationerna inte fått anläggningarna att fungera som avsett. Jag vet att arbetar hårt i samverkan med leverantörer för att få förbindelsen i drift. Just nu pågår provdrift och räknar med att den södra delen, och därmed hela Sydvästlänken, ska vara i kommersiell drift .
frs · H612728 · 2019-06-12 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:728 av (C) Luftrum och luftrumsklasser har frågat mig om jag är beredd att öppna för flera luftrumsklasser eller andra åtgärder för att säkerställa att flygsport och det kommersiella flyget kan samsas på lika villkor inom luftrummet. Regeringen gav i uppdrag att genomföra en fördjupad studie avseende utformning av det svenska luftrummet. skulle bland annat föreslå en luftrumsstrategi som kan utgöra underlag för uppdrag att genomföra en översyn av luftrummet. Luftrummets utformning och kapacitet är av stor betydelse för en säker, effektiv och miljöanpassad luftfart samt för ett lands ekonomi och konkurrenskraft. Luftrummets utformning har också stor betydelse för de olika luftrumsbrukare som finns. Det aktuella uppdraget redovisades till regeringen . Min ambition i det kommande arbetet är att hålla en öppen dialog med alla berörda aktörer med målsättning att luftrummet ska kunna delas av intressenterna på ett säkert, effektivt och hållbart sätt.
frs · H612729 · 2019-06-12 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:729 av (C) Fiskerättsägares intrångsersättning har frågat mig om det sätt på vilket restriktioner av fisket i älvs havsfiskeområde regleras från statens sida numera sker utifrån ett bemyndigande som är förenligt med grundlagen, och om staten numera ersätter förluster som dessa restriktioner orsakar i den mån de innebär inskränkningar av fiskerättsägares rådighet till sina områden. Staten reglerar fisket i området dels genom de nationella reglerna i fiskelagstiftningen, dels genom de regler som överenskommits med gränsälvsöverenskommelse. Även de sistnämnda har tagits in i lag och förordning. Härutöver finns de regler som gäller enligt EU:s gemensamma fiskeripolitik. Fisket i det berörda havsområdet utanför faller under den gemensamma fiskeripolitiken och för arter som omfattas av denna fastställs kvoter. Av och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 om den gemensamma fiskeripolitiken framgår bland annat att medlemsstaterna ska tillämpa försiktighetsansatsen i fiskeriförvaltningen och ska säkerställa att nyttjandet av de levande biologiska resurserna sker på ett sådant sätt att populationerna av skördade arter återställs till och bevaras över nivåer som säkerställer en maximal hållbar avkastning. Fiskelagen (1993:787) gäller rätten till fiske samt fisket inom Sveriges sjöterritorium och inom ekonomiska zon. Lagen medger att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter för fiskevården och fiskets bedrivande som förbjuder eller begränsar fisket med avseende på vilken fisk som får fångas, användningen av fiskefartyg, fiskemetoder och fiskeredskap, fiske inom vissa områden eller för vissa ändamål. Regeringen har genom förordningen (1994:1716) om fisket, vattenbruket och fiskerinäringen bemyndigat Havs- och vattenmyndigheten att meddela föreskrifter. Den rätten gäller även inom det berörda havsområdet. Syftet med de föreskrifter som Havs- och vattenmyndigheten meddelat om kvotfördelning, och som torde vara det frågeställaren åsyftar, är att i enlighet med förordningen (EU) 1380/2013 säkerställa en maximalt hållbar avkastning. Regleringen är således till för att skydda fiskbestånden och därmed miljön. Havs- och vattenmyndighetens föreskrifter har meddelats med stöd av bemyndiganden i lag och regleringen strider inte heller mot regeringsformens bestämmelse om det s.k. egendomsskyddet eftersom inskränkningar i användningen av mark kan göras för att tillgodose angelägna allmänna intressen. Enligt sistnämnda bestämmelse bestäms, vid inskränkningar i användningen av mark som sker av miljöskyddsskäl, frågan om rätt till ersättning i lag.
frs · H612730 · 2019-06-19 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:730 av Per Åsling (C) Energiskatt Per Åsling har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att de skattemässiga förutsättningarna både till sjöss och i hamn för batteridriven sjöfart, oavsett vikt, ska bli bättre. Jag instämmer i att sjöfarten kan vara en del av lösningen för att nå klimatmålen för transportsektorn. Det är viktigt att hushålla med gemensamma resurser och att se till att miljöskatternas styrande effekt inte urholkas . Som Per Åsling noterat har dessutom en fartygsflotta med batteridrivna fartyg börjat växa fram även utan att all elanvändning i fartyg ger skattelättnad. finns en skattenedsättning för el som förbrukas i vissa större fartyg när de ligger i hamn, vilken bl.a. bidrar till minskade utsläpp från dessa fartyg. Regeringen avser, som aviserats i den nationella godstransportstrategin, att ansöka hos kommissionen i syfte att få rådets tillstånd för en förlängning av den nuvarande nedsättningen av energiskatten för tid efter att nuvarande tillstånd löper ut.
frs · H612731 · 2019-06-19 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:731 av (M) Vegetarisk lunch har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att myndigheter inte ska snedvrida konkurrensen mellan livsmedel. Den nationella livsmedelsstrategin innebär en i tydlig förankrad linje för livsmedelspolitiken . Hela värdekedjan är inkluderad i strategin, från primärproduktion till konsument. Strategin handlar om att skapa goda förutsättningar för företag inom livsmedelskedjan att verka för en konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja där den totala produktionen ökar. Konsumenter såväl som myndigheter ska kunna göra medvetna och hållbara val av livsmedel. Regeringens ambitioner är höga när det gäller att använda offentlig upphandling som ett strategiskt verktyg för att uppfylla bl.a. målen på miljöområdet. Jag utgår från att myndigheterna tillämpar den nationella upphandlingsstrategin och vid behov tar hjälp av .
frs · H612732 · 2019-06-18 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:732 av (S) E-recept i har frågat mig om jag kommer ta upp frågan om elektroniska läkemedelsrecept i på mitt nästa möte med de nordiska samarbetsministrarna. Att göra det möjligt att använda sig av elektroniska läkemedelsrecept över gränserna i var en särskild prioritering under ordförandeskap i 2018. Regeringen lanserade bland annat ett projekt kring lösningar för vård och omsorg på distans som löper där ett delprojekt rör just att möjliggöra e-recept över landgränserna i . Ansvaret för projektet ligger under för social- och hälsopolitik och leds av i samarbete med den nordiska e-hälsoarbetsgruppen. Inom ramen för projektet pågår ett gemensamt utvecklingsarbete där håller på att kartlägga vilka hinder som finns. Det arbetet kommer utmynna i en rapport som avses lanseras . Inom ramen för arbetet med EU:s så kallade patientrörlighetsdirektiv pågår också insatser för att underlätta överföringen av elektroniska läkemedelsrecept inom och de nordiska länderna är aktiva i detta arbete. Arbete pågår även inom för digitalisering, med fokus på att skapa möjligheter för att utveckla tjänster för informationsutbyte över landsgränserna. Vid det senaste ministermötet på beslutade digitaliseringsministrarna att genomföra en studie för att identifiera vilka gränsöverskridande digitala tjänster som har störst nytta för medborgare och företag. Gränsöverskridande e-recept är ett sådant tydligt exempel. Mot bakgrund av att frågan är prioriterad för så tar jag gärna tillfället i akt att ta upp den med mina nordiska ministerkollegor i samband med vårt nästa möte på .
frs · H612733 · 2019-06-19 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:733 av (S) Vardagsbrott inom handeln har frågat mig vilka initiativ jag tänker vidta för att komma till rätta med vardagsbrotten inom handeln. Regeringen ser allvarligt på brottslighet som drabbar butiker och butiksanställda, oavsett om det rör sig om stölder, hot och våld, eller andra brott. gav jag en utredare i uppdrag att överväga ett antal frågor rörande tillgreppsbrottslighet och tillträdesförbud. Utredaren har, i enlighet med sitt uppdrag, lämnat förslag till bland annat ett nytt brott som tar sikte på systematiska stölder och en ny lag om tillträdesförbud till butiker, badanläggningar och bibliotek. Utredarens promemoria har remitterats och remisstiden gick ut . Fortsatt beredning av promemorian kommer att ske i . Det är viktigt att den som begår flera brott får ett straff som står i proportion till brottslighetens allvar. Brott ska aldrig löna sig. Regeringen genomförde under förra mandatperioden en reform som innebär att fler gärningar ska behandlas som återfall i brott och därmed mötas av en skärpt straffrättslig reaktion. Det är också viktigt att personer som begår brott möts av en snabb och tydlig reaktion från rättsväsendet. pågår därför, på regeringens uppdrag, en försöksverksamhet i norra med ett snabbförfarande i brottmål. Enligt en delutvärdering från har ca en fjärdedel av brottsmisstankarna som hanterats i försöket gällt stöld från butik. Utvärderingen visar på positiva resultat, med kortare handläggningstider och större andel lagföringar. Regeringen har därför beslutat att förbereda en geografisk utbyggnad av försöket . Regeringen har även beslutat om en särskild försöksverksamhet för unga lagöverträdare under . En ny kamerabevakningslag trädde i kraft , där den generella tillståndsplikt som tidigare gällt för kamerabevakning slopats. Den nya lagen medför att kamerabevakning i bland annat butiker nu kan genomföras utan tillstånd. Vidare har , och fått ett uppdrag av regeringen som syftar till att ytterligare förstärka bekämpningen av internationella brottsnätverk som begår tillgreppsbrott i . Resultatet av uppdraget kan bidra till underlag i frågan om hur brottsligheten kan bekämpas. Utökade befogenheter för för att förhindra att stöldgods förs ur landet kräver ny lagstiftning. Regeringen kommer när uppdraget har slutredovisats att analysera frågan noga för att då överväga eventuella lagstiftningsåtgärder. Vi måste bekämpa både brotten och brottens orsaker. Regeringen har därför tagit fram det nationella brottsförebyggande programmet Tillsammans mot brott, med gemensamma målsättningar inom alla politikområden. Statliga myndigheter, kommuner, civilsamhälle och inte minst näringslivet måste alla bidra i det brottsförebyggande arbetet.
frs · H612734 · 2019-06-19 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:734 av (M) har frågat mig om jag anser att det är lämpligt att politiska partier skickar sms-reklam till barn och vuxna utan att dataskyddsförordningen (GDPR) respekteras, och vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att våra myndigheter granskar även politiska partier som bryter mot GDPR-lagstiftningen. Jag vill börja med att understryka att jag inte kan uttala mig om enskilda fall. Rent allmänt är det naturligtvis viktigt att alla som behandlar personuppgifter följer dataskyddsförordningen. Datainspektionen är tillsynsmyndighet enligt dataskyddsförordningen. Det innebär bl.a. att Datainspektionen på eget initiativ eller efter klagomål från enskilda kan inleda tillsyn mot t.ex. politiska partier för att säkerställa att dataskyddsförordningen följs. Datainspektionen är fullständigt oberoende, och får varken begära eller ta emot instruktioner, vid utförandet av sina uppgifter enligt förordningen. Regeringen har alltså redan vidtagit de åtgärder som krävs för att det ska finnas en statlig myndighet som har ansvaret för tillsynen enligt dataskyddsförordningen.
frs · H612735 · 2019-06-19 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:735 av (L) Säkerställande av att skolplikten gäller samtliga barn har frågat mig om jag avser vidta några åtgärder för att säkerställa att alla barn omfattas av skolplikten. Inledningsvis vill jag påpeka att det inte finns några otydligheter i skollagen, utan den är väldigt tydlig på den här punkten. Barn som är folkbokförda i och inte varaktigt vistas utomlands har skolplikt, och har man skolplikt ska man vara i skolan. Ansvaret för att ett barn fullgör sin skolplikt vilar på flera olika parter. Vårdnadshavaren ansvarar för att se till att barnet fullgör sin skolplikt och varje skolhuvudman ska se till att elever i dess skola eller skolor fullgör sin skolgång. Hemkommunen ska dessutom säkerställa att alla barn som omfattas av skolplikten är i skolan och kommunen har en skyldighet att se till att barn som har skolplikt får den utbildning de har rätt till. Regeringen har sett till att skärpa skolans och hemkommunens ansvar för att se till att alla barn som ska vara i skolan är i skolan. De ändringar i lagstiftningen som trädde i kraft innebär bland annat att rektor, vid elevers upprepade eller längre frånvaro från den obligatoriska verksamheten, ska se till att frånvaron skyndsamt utreds och att den anmäls till huvudmannen. Dessutom innebär ändringarna att kommunen numera har ett ansvar att se till att skola, socialtjänst, polis och barn- och ungdomspsykiatrin samverkar och gemensamt arbetar för att eleven kan fullgöra sin skolplikt. En kommun som inte uppfyller sina skyldigheter kan föreläggas att göra det av , som kan förena föreläggandet med vite.
frs · H612736 · 2019-06-20 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:736 av (C) flytt har frågat mig om Trafikverkets lokalisering av kontor. är som jag nämnde i mitt tidigare svar, en myndighet som finns lokaliserad i hela landet. Som jag också nämnde i mitt tidigare svar, så vill regeringen att såväl glesbygd som mindre och större städer ska kunna utvecklas och regeringen avser att förstärka den statliga närvaron i hela landet. I linje med denna ambition har regeringen fattat beslut om en ny förordning om statliga myndigheters lokalisering. Förordningen trädde i kraft . Med den nya lokaliseringsförordningen inför regeringen viktiga kontrollstationer för ökad regional hänsyn, inom ramen för myndigheternas ansvarsområden, när myndigheter fattar beslut om lokalisering. Frågan om den statliga förvaltningens regionala närvaro är angelägen och det är viktigt att myndigheterna har en god dialog med berörda regionala aktörer i frågan. Regeringens grundläggande hållning är att hela ska hålla ihop och kommer noga följa den fortsatta utvecklingen.
frs · H612737 · 2019-06-19 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:737 Skatteregler för jobbpendlarna och 2018/19:755 Gränshinder mellan de nordiska länderna av (S) har frågat mig om jag tänker vidta några åtgärder för att förändra lagstiftningen som rör beskattning av gränspendlare mellan och . Han har även mot samma bakgrund frågat utrikeshandelsministern med ansvar för nordiska frågor om hon tänker verka för att åtgärder inom det nordiska samarbetet vidtas i frågan. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska besvara båda frågorna. De så kallade gränsgångarreglerna i det multilaterala nordiska skatteavtalet innebär att personer som bor i en gränskommun i och pendlar till arbete i en gränskommun i , ska betala inkomstskatt i sin hemkommun på sin norska arbetsinkomst. Reglerna syftar till att säkerställa att arbetspendlarnas hemkommuner får skatteintäkter som ska täcka kostnader för den kommunala service såsom skola, barnomsorg och sjukvård som arbetspendlarna nyttjar. Mot detta syfte måste vägas det faktum att de svenska arbetspendlare som omfattas av gränsgångarreglerna får en ökad administrativ börda och dessutom enligt de regler som gäller inom EU/EES-området i normalfallet ska tillhöra norsk socialförsäkring. arbetar kontinuerligt med att tillhandahålla behovsanpassad, lättillgänglig och kvalificerad information och service till allmänhet och företag. Till stöd för att minska den administrativa bördan finns t.ex. digitala tjänster för att räkna ut sin individuella skatt. Gränsgångarnas situation är något som vi får anledning att noga överväga nästa gång det nordiska skatteavtalet omförhandlas multilateralt.