ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H611710 · 2019-06-05 00:00:00 — Fråga 2018/19:710 Tillgång till geodata för att förebygga och bekämpa skogsbränder av (M) till Statsrådet (MP) I betänkandet Skogsbränderna (SOU 2019:7) redovisas (bland annat i kap. 17.3) vikten av tillgång till och delning av geodata mellan de aktörer som hanterar skogsbränder. har i sitt remissvar avseende betänkandet framfört att ”våra erfarenheter från sommarens bränder är att geodata är av oerhört stor vikt i kartläggning av bland annat markägarförhållanden, brandens utbredning och brandspridningsprognoser. Skogsnäringen, Lantmäteriet och har värdefull förmåga att ta fram och dela sådan data. Delningen av underlagen har däremot inte kunnat genomföras problemfritt, detta med anledning av kostnadsmässiga, upphovsrättsrelaterade och andra legala aspekter samt i den form som underlagen delas. Det skapar friktion i delningen av geodata mellan främst privata och offentliga aktörer vilket medför ett ineffektivt arbete för de påverkade. ser gärna att en modell eller system för delning av underlag, inklusive geo/kartdata, som underlättar arbetet för samtliga aktörer, togs fram”. Frågan om tillgång till öppna geodata i har behandlats av regering och riksdag ända sedan PSI-direktivet antogs 2003. Ett stort antal statliga utredningar har utrett frågan, och i ett antal motioner har företrädare för olika partier fört fram förslag om en nationell reform. Vid den senaste behandlingen i framhölls att utskottet som utgångspunkt ser positivt på åtgärder som syftar till att möjliggöra såväl ökad användning av digital teknik som förbättrad tillgång till kostnadsfria geodata utan begränsande användningsvillkor. Vi står nu inför ytterligare en säsong med stora risker för skogsbränder. Regeringen har beslutat om ytterligare en utredning som avser frågan om öppna geodata, trots att ett stort antal utredningsrapporter redan redovisats, bland annat . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att de brister som har synliggjort i sitt remissvar inte ska begränsa möjligheterna att effektivt ta del av geodata för att bekämpa skogsbränder i alla delar av landet?
fr · H611711 · 2019-06-05 00:00:00 — Fråga 2018/19:711 Effektbrist av (SD) till Statsrådet (S) Ett stort bageri i har planer på att kraftigt öka sin kapacitet av produktion av bröd. har dock elleverantören satt käppar i hjulen för planerna, rapporterar . Eon hänvisar till att de inte kan garantera den extra el som skulle krävas eftersom stamnätet inte klarar att möta det behov som finns framöver. har vi varit ensamma om att varna för effektbrist i elsystemet och att nu på riktigt länge rör sig in i en sådan riktning. Regeringen är anmärkningsvärt undfallande och verkar inte förstå vad detta leder till. Kortsiktigt bidrar nu även regeringens skattepolitik till att öka effektbristen och brist i överföringskapacitet då lokal kraftvärmeproduktion läggs ned som en följd av chockhöjda skatter. kommer även drygt en tiondel av landets elförsörjning att läggas ned då stänger, vilket man från regeringens sida inte ser några problem med. behöver en långsiktigt konkurrenskraftig och tillförlitlig energiförsörjning för industrin och hushållen. Det är uppenbart att såväl regeringen som den nuvarande energiöverenskommelsen leder oss bort från just detta. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att undvika framtida effektbrist i elsystemet?
fr · H611712 · 2019-06-05 00:00:00 — Fråga 2018/19:712 Ersättning till Kriminialvården för merkostnader av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Kriminalvården har i uppdrag att sköta transporterna när en person ska utvisas från . stoppar aktivister dessa transporter, vilket kan innebära merkostnader för Kriminalvården. Ett känt fall är när en ung kvinna stoppade en transport till genom att vägra sätta sig i flygplanet och transporten fick avbrytas. Enligt medier innebar detta en merkostnad för Kriminalvården med eftersom transporten fick genomföras . Enligt uppgifter från Kriminalvården kommer den inte att begära ersättning av kvinnan för merkostnaderna. Alltså är det skattebetalarna som ska bekosta merkostnaderna på en kvarts miljon som aktivisten förorsakat. Enligt uppgifter från Kriminalvården händer det då och då att de får merkostnader då aktivister stoppar planerade transporter. Kriminalvården har dock aldrig begärt tillbaka merkostnaderna. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Anser ministern att det är rätt att skattebetalarna ska betala dessa merkostnader och om inte, hur tänker ministern agera?
fr · H611713 · 2019-06-05 00:00:00 — Fråga 2018/19:713 Företagshälsovårdens kompetensförsörjning av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Myndigheten för arbetsmiljökunskap (Mynak) presenterade en rapport i vilken man framhåller det akuta behovet av specialistutbildad kompetens inom företagshälsovården. Man pekar på att det finns ”ett stort behov av utbildningar för samtliga yrkeskategorier inom företagshälsovården och på akuta behov av utbildningar för arbetsmiljöingenjörer och företagsläkare” och drar slutsatsen att ”när det gäller företagsläkare är myndighetens sammanfattande analys att nuvarande situation för utbildning av företagsläkare är ohållbar utan någon omedelbar lösning i sikte”. Detta är inte någon ny fråga för regeringen eller arbetsmarknadsministern. Problemet med företagshälsovårdens kompetensförsörjning har lyfts fram i rapporter och utredningar . besvarade statsrådet en interpellation från riksdagsledamoten i detta ärende. Vid det tillfället hänvisade statsrådet till att den då tilltänkta Myndigheten för arbetsmiljökunskap skulle ansvara för att lösa problemet, så som tidigare hade fungerat. står det dock klart att även om Mynak kan belysa problemet så har de inte ansvar för att lösa detsamma. Mot bakgrund av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Vilken instans anser ministern bär ansvaret för företagshälsovårdens kompetensförsörjning?
fr · H611714 · 2019-06-05 00:00:00 — Fråga 2018/19:714 Regeringens sjukförsäkringspolitik av Nooshi Dadgostar (V) till Statsrådet (S) har befolkning ökat med 1,5 miljoner människor. Trots det kunde SVT visa att satsningarna på sjukförsäkringen kommer att bli de lägsta . De borgerliga regeringarnas dramatiska nedskärningar i sjukförsäkringen –2014 mötte skarp kritik från Socialdemokraterna när de var i opposition. Trots det har satsningarna uteblivit sedan S-MP-regeringen tillträdde 2014. Det finns inte mycket som tyder på att de historiskt låga kostnaderna för sjukförsäkringen beror på ett avsevärt förbättrat hälsotillstånd under dessa år. Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådet : På vilket sätt anser statsrådet att den sjukförsäkringspolitik som statsrådet varit ansvarig för skiljer sig från den som de borgerliga regeringarna bedrev ?
fr · H611715 · 2019-06-05 00:00:00 — Fråga 2018/19:715 Särbehandling inom bostadspolitiken av (SD) till Statsrådet (MP) , som sedan det senaste valet styrs av en koalition bestående av , och det lokala SoL-partiet, har kommit att hamna i det mediala rampljuset . Dels handlar det om att det är en förhållandevis ny företeelse med den här typen av koalitioner, dels har det nya samstyret lagt fram förslag på åtgärder som saknats i andra delar av landet. Ett av de förslag som lagts fram i det kommunala bostadsbolaget handlar om att inte längre avsätta en lägenhet till nyanlända migranter. Förslag har även lagts om att likt se över prestationskrav för samma grupp för att få försörjningsstöd och/eller hyreskontrakt samt införa ett maxtak för antalet personer som får bo i olika lägenhetsstorlekar. Segregation och splittring har tyvärr blivit en allt vanligare företeelse i och är ett problem som växer. Till följd av detta har flertalet kommuner valt att använda sig av särbehandling för att premiera vissa kommuninvånare från andra, närmare bestämt har man i nära på hälften av landets kommuner valt att prioritera nyanlända framför andra befintliga invånare. Det kan tyckas märkligt att en kommun ser denna diskriminering som en lösning på den ökande polariseringen, men faktum är att allt fler valt att göra detta. bestod listan av 109 av landets 290 kommuner, vilket hade ökat till 137 (av landets kommuner). Studenter, ensamstående och andra hederliga skattebetalare som länge stått i bostadskö och är i stort behov av en bostad snuvas på sin plats till följd av beslut från deras egna folkvalda representanter i de politiska församlingarna. I fall kan de som premieras gå förbi uppemot 3 000 personer i bostadskön, vilket givetvis också skapar polarisering och en grogrund för konflikter mellan olika grupper. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta åtgärder för att förhindra att våra medborgare fortsatt diskrimineras i bostadskön eller att på annat sätt markera att detta är fel väg att gå med tanke på att särbehandlingen tycks öka snarare än minska?
fr · H611716 · 2019-06-05 00:00:00 — Fråga 2018/19:716 Hedersrelaterat våld och förtryck av (SD) till Statsrådet (MP) har på regeringens uppdrag föreslagit förtydliganden i läroplanerna för , grundsärskolan, sameskolan, specialskolan, gymnasieskolan, gymnasiesärskolan och vuxenutbildningen, för att bättre stödja skolformernas utbildning och undervisning inom kunskapsområdet sex och samlevnad. I uppdraget har särskilt beaktat att frågor om hedersrelaterat våld och förtryck, samtycke och pornografi omfattas av sex- och samlevnadsundervisningen. har därför inkommit med ett remissvar på förslag till ändringar i dessa läroplaner. skriver i sitt remissvar att man ”ser positivt på att hänvisning till görs i läroplanerna, inklusive skrivningen att eleverna ska få kännedom om sina rättigheter, liksom på tillägget under 2.1 respektive 2.2 Normer och värden samt deras kroppsliga och personliga integritet”. Något förvånande önskar dock att begreppet hedersrelaterat våld och förtryck inte ska användas i läroplanstexterna. Någon konkret anledning till detta ställningstagande har inte framkommit. Det finns av naturliga skäl olika åsikter om vara eller icke vara, där undertecknad tillhör den kategori av politiker som anser att myndigheten av flera skäl borde läggas ned helt. Av den anledningen är också förväntningarna på att myndigheten levererar höga, då den bör visa prov på att faktiskt kunna verka för en positiv samhällsutveckling. Hedersrelaterat våld och förtryck är tyvärr något som vi sett alltmer av i i takt med att fler invånare har en bakgrund i kulturer där detta är vanligt förekommande och tyvärr i många fall även accepterat. Den här typen av förtryck handlar i grund och botten om att enskilda individers rättigheter och intressen anses vara underordnade familjens, varför det legitimeras. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur ställer sig statsrådet till att negligerar en så viktig del som skrivningar om hedersrelaterat våld och förtryck i våra läroplaner, och avser hon att vidta åtgärder för att detta bättre ska genomsyra bildningen av invånarna?
fr · H611717 · 2019-06-05 00:00:00 — Fråga 2018/19:717 Bristande sammanhållning i rättskedjan av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) överlämnade en granskningsrapport gällande sammanhållningen av rättskedjan, det vill säga hur polis, åklagare, domstolar och kriminalvård samverkar myndigheterna emellan. Granskningen visar att regeringen har brustit i styrningen av myndigheterna och inte haft tillräckligt fokus på rättskedjan som helhet. Givet att dessa verksamheter hänger ihop och tillsammans utgör det samlade rättsväsendet i , och därmed påverkas av varandras arbete, är det centralt att även styrningen av myndigheterna är sammanhållen. granskning visar dock på motsatsen, nämligen att regeringens styrning har varit inriktad på de enskilda myndigheterna och saknat ett helhetsperspektiv. Detta har, enligt , delvis berott på interna arbetsprocesser och ansvarsfördelning samt att helhetsperspektivet saknats i viktiga styrdokument. Vidare konstaterar att det är svårt att följa hela kedjans arbete och resultat, vilket försvårar möjligheterna att säkerställa hög effektivitet och god hushållning i rättskedjan. Resultaten från granskning är allvarliga då en bristande effektivitet i rättskedjan kan i förlängningen innebära att brottsoffer inte får den adekvata hjälp som de har rätt till. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Hur och när avser ministern att åtgärda dessa allvarliga brister när det gäller sammanhållningen i rättskedjan?
fr · H611718 · 2019-06-05 00:00:00 — Fråga 2018/19:718 Myndighetsgemensamt arbete mot organiserad brottslighet av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) lämnade arbete mot organiserad brottslighet. samarbetar tolv myndigheter för att bekämpa den organiserade brottsligheten. Det är , , , , , , , , , , och Arbetsförmedlingen. Granskningen visar på flera brister. Exempelvis har regeringen inte inriktat det myndighetsgemensamma arbetet eller styrt de samverkande myndigheternas deltagande tillräckligt tydligt. Regeringen har inte heller förtydligat hur mycket medel som ska gälla för verksamheten. Merparten av myndigheterna anser att regeringen inte har tydliggjort hur de ska prioritera detta arbete i förhållande till övrig verksamhet. Regeringen gör ingen regelbunden uppföljning av respektive myndighets del i arbetet. Det saknas en regelbunden samordning mellan ansvariga departement vad gäller styrningen, och inget departement har ett uttalat ansvar som helhet. Myndigheterna har inte skapat tillräckliga förutsättningar för att uttala sig om huruvida verksamheten nått målen. Det saknas också uppgifter för att kunna följa den totala resursåtgången, varför det inte går att uttala sig om effektiviteten i arbetet. Detta är mycket allvarliga brister som försvårar den mycket viktiga kampen mot den organiserade brottsligheten. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Hur avser ministern att åtgärda dessa brister, och när avser ministern att vidta dessa åtgärder?
fr · H611719 · 2019-06-05 00:00:00 — Fråga 2018/19:719 kontroll av (M) till Finansminister (S) lämnade – en träffsäker verksamhet? ska fastställa och ta ut tullar, skatter och avgifter samt övervaka att bestämmelserna om in- och utförsel av varor följs. Tullen ska också förebygga och motverka brottslighet i samband med in- och utförsel av varor. Granskningen visar på flera brister. Exempelvis finns information som tyder på att målen i regleringsbrev om att förhindra införsel av narkotika och vapen inte uppnås. Granskningen visar att kunskap om smugglingens storlek i olika varu- och trafikflöden är relativt låg, särskilt gällande illegal införsel av vapen. Beslagen av illegala skjutvapen minskade från 61 vapen 2017 till 41 vapen 2018. Mot bakgrund av skadan som illegala vapen orsakar i samhället menar att detta är otillfredsställande. Vidare anser att det saknas en klar struktur för hur det strategiska underrättelsearbetet ska vara utformat och hur den information som tas fram ska användas. Det saknas även adekvat uppföljning för att kunna utvärdera resultat med mera. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : När tänker ministern agera för att åtgärda dessa allvarliga brister, och vilka åtgärder avser ministern att vidta med anledning av det anförda?
fr · H611720 · 2019-06-05 00:00:00 — Fråga 2018/19:720 utredningar av kriminella och terrorfinansiärer av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) lyftes uppgifter fram i om nya riktlinjer gällande utredningar av tungt kriminella personers inkomster. De nya riktlinjerna innebär att utredare numera måste bevisa att inkomsterna inte kommer från arbete eller liknande. gällde det motsatta där det var den granskade personens ansvar att bevisa att inkomsterna inte var skattepliktiga. experter har varit mycket kritiska mot förändringen och menar att de förändrade riktlinjerna kraftigt kommer att försvåra möjligheten att utreda misstänkt kriminella och terrorfinansiärer. Riktlinjerna finns formulerade i ett dokument med rubriken för fördjupade skrivbordsutredningar av fysiska personer avseende oredovisade inkomster, och innebär enligt den nationella samordnare mot grov ekonomisk brottslighet på att myndigheten numera endast granskar 10–av de personer som tidigare granskats. Uppgifterna som lyfts fram i är oroväckande. Den minskade granskningen av kriminellas verksamheter och de svarta pengar som genereras därifrån riskerar att få problematiska följder. Det ska noteras att chefen för , , beskriver nya riktlinjer som ”ett mycket olyckligt ställningstagande”. Mot bakgrund av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Hur ser ministern på de framkomna uppgifterna, och vilka åtgärder är han beredd att vidta för att säkerställa ett välfungerande arbete från sida mot kriminalitet och terrorfinansiering?
fr · H611722 · 2019-06-06 00:00:00 — Fråga 2018/19:722 Inkludering av barn med särskilda diagnoser av Kadir Kasirga (S) till Kultur- och demokratiminister (MP) Vi har alla varit barn och vi har alla olika minnen av vår barndom, både fina minnen men även minnen som vi helst skulle vilja bli av med. Det kan handla om att man blev mobbad eller att man som 17-åriga på grund av sin adhd-diagnos inte får åka på scoutläger tillsammans med sina kompisar, enligt medieuppgifter. publicerade en artikel om som har blivit nekad av scouterna att åka på världsscoutjamboreen i . Scouterna har väldigt bra och inkluderande verksamheter för barn och unga. Det är också en verksamhet som får bidrag från Mcuf och Postkodlotteriet. Det är viktigt att det offentliga stöttar verksamheter som arbetar för inkludering och är öppna för alla barn oavsett bakgrund. Det är också viktigt att det offentliga uppmuntrar organisationer som scouterna att fortsätta med aktiviteter som står för inkludering och mångfald. Mot denna bakgrund vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Vad kan ministern göra för att barn som och andra unga oavsett bakgrund ska kunna vara inkluderade i organisationer som scouterna?
fr · H611723 · 2019-06-06 00:00:00 — Fråga 2018/19:723 Domen mot Amirsalar Davoudi av (S) till Utrikesminister (S) Människorättsadvokaten är det senaste offret för de iranska myndigheternas offensiv mot de som står upp för mänskliga rättigheter. Han har bland annat försvarat bahaier i mål rörande iranska myndigheters stängning av affärer ägda av bahaier. Hans straff är i fängelse och 111 piskrapp. En chockerande och orättfärdig dom. Davoudi är dömd för att ha exponerat brott mot mänskliga rättigheter. Det är något han borde belönas och inte straffas för. Genom det här straffet visar de iranska myndigheterna att människorättsadvokater betraktas som folkfiender av staten i . Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Hur kommer ministern att agera med anledning av domen mot Amirsalar Davoudi?
fr · H611724 · 2019-06-06 00:00:00 — Fråga 2018/19:724 Fossilgasterminalen i av (V) till Statsrådet (S) Det råder ett akut läge för klimatet. Även de svenska utsläppen ökade . Enligt vår nya klimatlag och vårt klimatpolitiska ramverk måste alla politikområden verka för att klimatmålen ska uppnås. Fortsatta satsningar på fossil energi torde därför vara uteslutna. I ljuset av detta väcker bolaget planer för hamnterminaler för import av flytande naturgas (LNG) på ett antal platser i ett antal frågor, i synnerhet den planerade LNG-terminalen i . Terminalen LNG är redan delvis byggd för att kunna tanka fartyg med LNG som bränsle – men den är även tänkt att kopplas till det befintliga svenska gasnätet. En begränsad användning av LNG kan vara en tillfällig övergångslösning när sjöfarten ska gå över till hållbara drivmedel. Men skulle terminalen kopplas på det fasta gasnätet finns en uppenbar risk att fossil naturgas importeras och sprids i i stor skala. Detta torde vara helt i strid med våra klimatambitioner och visionen om att bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer. Det skulle också försvåra främjandet av biogas. För att kunna använda denna infrastruktur för en ökad svensk försörjning av fossilgas krävs regeringens godkännande. Såvitt jag förstår ligger en koncessionsansökan på regeringens bord för beslut om tillstånd för LNG-terminalen i och för påkoppling på det svenska gasnätet. Detta skulle enligt yttrande möjliggöra en ökad import av fossil naturgas . Snarare än att skjuta ifrån sig makten i denna fråga har regeringen nu chans att ta ansvar för klimatet. Det är fullt möjligt att neka ett koncessionstillstånd av klimatskäl. Enligt , professor i rättsvetenskap, och , professor i konstitutionell rätt, är det regeringens uppdrag att göra en självständig bedömning av sådana här tillståndsansökningar, och då finns det utrymme för klimathänsyn (Dagens ETC ). Förutom svaret på denna skriftliga fråga ser jag fram emot att debattera frågan med statsrådet (S) när min interpellation besvaras . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : När kommer regeringen att hantera koncessionsansökan för att koppla på LNG-terminalen i på det fasta gasnätet, och hur kommer statsrådet då att agera?
fr · H611725 · 2019-06-06 00:00:00 — Fråga 2018/19:725 Körkort för vattenskotrar av (V) till Infrastrukturminister (S) inträffar ett stort antal allvarliga olyckor orsakade av vattenskotrar och andra snabba vattenfarkoster. Vattenskotrar, med en motorkapacitet som en medelstor bil, kan framföras på mycket grunda vatten och utgör därmed ofta ett hot mot människor som simmar och badar. Även djurlivet störs av vattenskotrar. Därför är det välkommet med regeringens krav på en åldersgräns från , även om åldern är för lågt satt. Men regeringens åldersgräns är en missad möjlighet att verkligen få bättre ordning och säkerhet på sjön, nämligen krav på förarbevis för vattenskoter och andra snabbgående vattenfarkoster. Förarbevis för vattenskotrar har utretts och föreslagits ett flertal gånger. både av Havs- och vattenmyndigheten (HaV), och faktiskt av regeringen själv i departementspromemorian N2014/3447/TE. Att regeringen inte har lagt fram förslag om förarbevis för vattenskoter är därmed obegripligt och i strid med fattade politiska beslut. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern att ta initiativ till att förarbevis för vattenskoter införs?
fr · H611726 · 2019-06-06 00:00:00 — Fråga 2018/19:726 Massakern vid av (SD) till Utrikesminister (S) Det är inte alls svårt för en svensk att finna gamla inslag från svenska tidningar, radio och tv som beskriver den fruktansvärda massakern vid i för i skrivande stund exakt , . För en person boende i är det inte alls lika lätt. Sedan denna tragedi ägde rum har en hel generation kineser vuxit upp, varav många över huvud taget inte känner till vad som har skett till följd av diktaturens strikta begränsning av vilken information som får delas och inte. har fortfarande inte bett om ursäkt för vad som skett utan har i stället ursäktat massakern med att det var nödvändigt för att säkra regeringens stabilitet. Regimen har heller inte lättat på censuren, varför detaljerna kring händelsen samt hur många och vilka som var offer minst sagt oklara. är som bekant ett land som återkommande visar på en bristande syn på grundläggande mänskliga fri- och rättigheter, och det är positivt att utrikesministern vid samtal med kinesiska företrädare också belyst dessa övergrepp: Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : På vilket sätt har ministern hedrat de modiga studenter som massakrerades till följd av sina krav på demokrati och grundläggande mänskliga rättigheter, och har ministern lyft denna händelse med kinesiska företrädare?
fr · H611727 · 2019-06-06 00:00:00 — Fråga 2018/19:727 Sydvästlänken av (C) till Statsrådet (S) Sydvästlänken är en stor och viktig satsning för säkrare elförsörjning i . Projektet har försenats och skjutits fram vid ett flertal tillfällen. Det är av stor vikt för elförsörjningen i att projektet färdigställs och kan tas i drift. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad görs för att säkerställa att Sydvästlänken kan tas i skarp drift möjligast?