ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H611200 · 2019-02-13 00:00:00 — Fråga 2018/19:200 Ombildningar av hyresrätter i av (S) till Statsrådet (MP) Våra storstäder har en ansträngd bostadsmarknad. Störst är bostadsbristen i . Kötiden till hyresrätter är lång, och en hög prisnivå på bostadsrättsmarknaden hindrar många grupper från att komma in på bostadsmarknaden. Utöver negativa effekter för individen skadar detta konkurrenskraft, då företag har svårt att rekrytera på grund den akuta bostadsbristen. Hyresrätten är nyckeln för en flexibel och fungerande bostadsmarknad. Det ger unga en chans till ett första boende och ökar företagens förmåga att attrahera kompetent personal från andra delar av och världen. Regeringen har vid många tillfällen framhållit hyresrätten som ett viktigt instrument att lösa bostadsbristen. Det gäller inte minst för mindre kapitalstarka grupper. Ministern själv har sagt att ”om man ska nå grupper som har väldigt lite resurser så är det på hyresmarknaden man kan nå störst effekt, genom att öka utbudet av bostäder.” Den analysen delar jag. meddelade den styrande majoriteten i att man ämnar ombilda 20 000 hyresrätter till bostadsrätter. Därmed försvinner ytterligare en stor del hyresrätter från stadens bostadsbestånd. Detta kommer att spä på en redan ansträngd situation i huvudstaden och därmed vara skadligt för tillväxt. Analysen som görs av oppositionen i genom det tidigare finansborgarrådet är att detta kan få mycket skadliga effekter på bostadsmarknad. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att kompensera den brist på hyresrätter som kommer att uppstå i efter det kommunala beslutet att ombilda en stor del av befintligt bestånd?
fr · H611201 · 2019-02-13 00:00:00 — Fråga 2018/19:201 Basanslag till av (M) till Statsrådet (S) I den senaste forskningspropositionen Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft, vilken beslutades om av , angavs principerna för hur en ökning av anslag för forskning och utbildning på forskarnivå skulle fördelas till landets lärosäten. I budgetpropositionen 2017/18:1 (UO16) aviserades sedermera hur de ökade resurserna för skulle fördelas. Bland annat framkom att () skulle få ökade basanslag innevarande år. I övergångsbudgeten konstaterades dock helt krasst att den tidigare aviserade ökningen ”uteblir”. har varit överens om vikten av långsiktiga villkor för forskning. Därför var det förvånande att regeringen i sin övergångsbudget utelämnade de beslutade anslagsökningar som landets universitet och högskolor hade att påräkna. I den M-KD-budget som sedermera vann majoritet i tillfördes emellertid den aviserade ökningen av basanslag i enlighet med den ovan namngivna budgetpropositionen. Med hänvisning till ovan vill jag fråga statsrådet : Kommer den ökning av basanslag som aviserades för i den av beslutade M-KD-budgeten att fördelas ut, och i så fall när?
fr · H611202 · 2019-02-13 00:00:00 — Fråga 2018/19:202 Tillväxt i hela landet av (M) till Statsrådet (S) antog en politik för landsbygder. Det övergripande målet för densamma lyder "en livskraftig landsbygd med likvärdiga möjligheter till företagande, arbete, boende och välfärd som leder till en långsiktigt hållbar utveckling i hela landet". Det låter bra men det är också ett mål som förpliktar. En tredjedel av befolkning bor på landsbygden. Lokalt företagande och lokal service är viktiga parametrar för att folk ska vilja bo kvar och att kommuner ska lyckas attrahera nya boende dit. Det är därför förvånande att myndigheter i vissa fall försvårar detta. Olika genomgångar visar dessutom att kommunerna tolkar lagen olika, till exempel då det gäller att tillåta byggande på . Undertecknad har motionerat om att skyddet av bör öka och att större hänsyn måste tas till klassningen av jordbruksmark vid eventuell exploatering. Men jag är också realist. Det finns till exempel kommuner med en mycket stor andel , ända upp till av landarealen, där hushållning med den mest produktiva jordbruksmarken poängteras i respektive kommuns översiktsplan. I dessa fall blir det förstås märkligt om jordbruksmark med lägre bördighet inte kan bebyggas. Med hänvisning till ovan vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för att lokala avväganden ska kunna ges ökad tyngd så att relevant lagstiftning inte motverkar dessa kommuners möjlighet att utveckla sin landsbygd?
fr · H611203 · 2019-02-13 00:00:00 — Fråga 2018/19:203 Forskningsmedel till Formas av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) Då beslutade om den senaste forskningspropositionen Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft innebar det bland annat att forskningsfinansiären fick i uppdrag att bygga upp och driva några tioåriga nationella forskningsprogram. Likaså aviserades vilka medel som Formas skulle tilldelas de påföljande åren. har varit överens om vikten av långsiktiga villkor för forskning. Därför var det förvånande att regeringen i sin övergångsbudget utelämnade de beslutade tillskotten som Formas hade att påräkna. I den M-KD-budget som sedermera vann majoritet i tillfördes emellertid den aviserade ökningen av forskningsmedel. är det viktigt att veta om regeringen kommer att acceptera den återbördade forskningssatsning som M-KD-budgeten innebar för Formas. Med hänvisning till ovan vill jag därför fråga miljö- och klimatminister : Kommer de forskningsmedel som anslogs till Formas i den av beslutade M-KD-budgeten att påverkas negativt i vårändringsbudgeten?
fr · H611204 · 2019-02-13 00:00:00 — Fråga 2018/19:204 Felaktigt placerade elever i särskolan av (L) till Utbildningsminister (S) har frågan om hemmasittare lyfts upp av Liberalerna i utskott och på andra sätt för att förändra och förbättra regelverket i syfte att eleverna ska få en bättre anpassad undervisning. En annan lika viktig fråga som har hamnat i skymundan är alla de elever som felaktigt placerats i särskolan utifrån beslut fattade i deras hemkommuner. Det har i efterhand konstaterats att en del har felplacerats och att de i stället borde erbjudits anpassad undervisning med stöd utifrån deras särskilda behov. har flera av dessa ungdomar lämnat skolan, men det är oerhört viktigt att samhället inte helt släpper ansvaret för dem. Tvärtom måste samhället göra sitt yttersta för att genom yrkesvux eller andra vuxenutbildningar eller genom Arbetsförmedlingens försorg hitta en lösning som möjliggör en väg till utbildning och arbete. Risken är annars ett permanent utanförskap. Regeringen måste genom sina myndigheter följa upp detta problem och kräva åtgärder. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Vilka åtgärder kommer regeringen att vidta för att felplacerade elever i särskolan ska få en ny chans till utbildning och att samhället fortsatt ska ta sitt ansvar?
fr · H611205 · 2019-02-13 00:00:00 — Fråga 2018/19:205 Forskningsmedel till av (M) till Näringsminister (S) Då beslutade om den senaste forskningspropositionen Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft aviserades bland annat vilka medel Verket för innovationssystem () skulle tilldelas de påföljande åren. har varit överens om vikten av långsiktiga villkor för forskning. Därför var det förvånande att regeringen i sin övergångsbudget utelämnade de beslutade tillskotten som hade att påräkna. I den M-KD-budget som sedermera vann majoritet i tillfördes emellertid den aviserade ökningen av forskningsmedel. är det viktigt att veta om regeringen kommer att acceptera den återbördade forskningssatsning som M-KD-budgeten innebar för . Med hänvisning till ovan vill jag fråga näringsminister : Kommer de forskningsmedel som anslogs till i den av beslutade M-KD-budgeten att påverkas negativt i vårändringsbudgeten?
fr · H611206 · 2019-02-12 00:00:00 — Fråga 2018/19:206 Rätten till familjeåterförening av (V) till Justitie- och migrationsminister (S) Punkt 65 i den överenskommelse mellan S, MP, L och C som den nuvarande regeringen vilar på säger: ”Den tillfälliga lagen förlängs . Alternativt skyddsbehövande ges samma rätt till familjeåterförening som flyktingar.” är mycket kritiskt till att den tillfälliga lagen ska förlängas. En lag som inte har utretts av regeringen, men av bland andra Röda Korset och Rådgivningsbyrån med förödande kritik som följd. Röda Korset konstaterar också att det inte finns något som tyder på att lagen har uppfyllt sina syften. är det bra att alternativt skyddsbehövande nu får rätt till familjeåterförening. har dock varken regeringen eller samarbetspartierna förklarat varför denna rättighet begränsas till alternativt skyddsbehövande och flyktingar. har beviljat över 6 000 människor uppehållstillstånd på andra grunder, exempelvis som övrigt skyddsbehövande, på grund av verkställighetshinder eller särskilt och synnerligen ömmande omständigheter. Mot denna bakgrund vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Varför ska inte människor som beviljats uppehållstillstånd som övrigt skyddsbehövande, på grund av verkställighetshinder eller särskilt och synnerligen ömmande omständigheter, få rätt att återförenas med sin familj?
fr · H611207 · 2019-02-13 00:00:00 — Fråga 2018/19:207 Basanslag till universitet och högskolor av (M) till Statsrådet (S) I den senaste forskningspropositionen Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft, vilken beslutades av , angavs principerna för hur en ökning av anslag för forskning och utbildning på forskarnivå skulle fördelas till landets lärosäten. I budgetpropositionen 2017/18:1 (UO16) aviserades sedermera vilka forskningsmedel som universitet och högskolor skulle tilldelas de påföljande åren. har varit överens om vikten av långsiktiga villkor för forskning. Därför var det förvånande att regeringen i sin övergångsbudget utelämnade de beslutade anslagsökningar som landets universitet och högskolor hade att påräkna. I den M-KD-budget som sedermera vann majoritet i återfördes emellertid den aviserade ökningen av basanslagen. Medlen finns samlade på anslag 2:64. Med hänvisning till ovan vill jag fråga statsrådet : Kommer ökningarna av basanslag till landets lärosäten i den av beslutade M-KD-budgeten att fördelas ut till respektive lärosäte, och i så fall när?
fr · H611208 · 2019-02-12 00:00:00 — Fråga 2018/19:208 Utredning om gode män och överförmyndare av (L) till Justitie- och migrationsminister (S) Frågan om att tillsätta en utredning för att se över det kritiserade systemet med gode män och överförmyndare har dragits i långbänk. ansvarig minister lovade att tillsätta en utredning i frågan men ännu har inte någon utredning tillsatts. Mot bakgrund av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Kommer regeringen att infria sitt löfte om att tillsätta en utredning som ser över systemet med gode män och överförmyndare, och när kommer det i så fall ske?
fr · H611209 · 2019-02-13 00:00:00 — Fråga 2018/19:209 En vassare miljölagstiftning för minskade klimatutsläpp av (V) till Miljö- och klimatminister (MP) fick Preemraff i tillstånd av Mark- och miljödomstolen för utbyggnad. Tillståndet, som inte heller är tidsbegränsat, ger utrymme för koldioxidutsläppen att öka från 1,7 till , vilket innebär att anläggningen får de enskilt största utsläppen av koldioxid i . Det motsvarar av klimatpåverkande utsläpp . Mark- och miljödomstolen har i sitt beslut inte bedömt koldioxidutsläppen från Preemraff eftersom dessa ingår i EU:s utsläppshandelssystem. Beslutet om att tillåta denna stora utsläppskälla sker bara året efter att i , med stöd av bland andra , antagit en ny klimatlag. Därutöver har regeringen antagit ambitionen att ska bli ett av världens första fossilfria länder. Den senaste rapporten från visar att utsläppsminskningarna måste ske i en sådan takt att koldioxidutsläppen globalt halveras till 2030 jämfört med . Att det är möjligt för Preemraff att få tillstånd för dessa stora utsläpp, trots den stora klimatpåverkan de resulterar i , visar enligt min uppfattning att har brister i sin miljöstyrande lagstiftning och dess tillämpning för att leva upp till sitt miljöansvar. presenterade sin fördjupade utvärdering av våra miljömål . Utvärderingen visar att vi har långt till att nå de flesta av målen. I rapporten föreslås att man måste förtydliga hur samhällsmål ska beaktas när tillämpas, till exempel vid tillståndsprövning. Centralt i tolkningen är hur ”skada eller olägenhet av väsentlig betydelse” ska bedömas och hur skälighetsavvägningen ska göras. föreslår även att huvudprincipen bör vara att tillstånd tidsbegränsas samt att vid tillämpning ska spegla samhällets förändring och teknikutveckling. anser att det är mycket angeläget att snabbt vässar och dess tillämpning för att stärka våra möjligheter att till nästa generation överlämna ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta. Jag vill därför fråga miljö- och klimatminister : Avser ministern att i närtid ta initiativ till att vässa och dess tillämpning för att våra klimatpolitiska ambitioner bättre ska tillgodoses?
fr · H611210 · 2019-02-13 00:00:00 — Fråga 2018/19:210 Ökad säkerhet vid de statliga museerna av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) granskning av de statliga verksamheterna har visat att det säkerhetsarbete som bedrivs vid museerna inte är tillräckligt för att garantera en rimlig grad av säkerhet för föremålen i samlingarna. Enligt granskningen finns det flera, påtalade, brister i säkerheten som inte är åtgärdade. har det rapporterats om stölder av historiskt viktiga föremål, vilket visar på vikten av att säkerhetsarbetet vid museerna måste ligga i framkant och inte släpa efter. Säkerhetsarbetet är viktigt inte bara för att säkerställa att föremålen inte stjäls eller för att förhindra skadegörelse utan också för att möjliggöra för besök vid museerna. Ett fungerande säkerhetsarbete är en grundläggande förutsättning för att museerna ska kunna hålla öppet för allmänheten och göra historia och kulturella skatter tillgängliga för alla intresserade. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till kultur- och demokratiminister : Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att öka säkerheten vid de statliga museerna, och när kommer dessa åtgärder i sådant fall att vidtas?
fr · H611211 · 2019-02-13 00:00:00 — Fråga 2018/19:211 av (KD) till Finansminister (S) biföll budgetreservationen från och . Detta beslut innebar att det ekonomiska anslaget till ökade med jämfört med övergångsregeringens förslag. Detta beslut innebar också att fick två särskilda uppdrag: dels att förstärka arbetet med att bekämpa skattefusk, dels att förbättra it-stöd och administrativt stöd till köpare och säljare inom delningsekonomin. Vad gäller arbetet mot skattefusk pågår det ett arbete som bland annat tagit sig uttryck i att ingått drygt 40 internationella avtal som gett positiva effekter. Men de som fuskar hittar ständigt nya vägar, och därför behöver arbete förstärkas ytterligare. Vad gäller delningsekonomin ser vi att denna ständigt växer – vilket är positivt men också innebär att traditionella föreställningar om skattesystemets utformning utmanas. Skatteregler och administrationen kring dessa måste utformas så att det är lätt att göra rätt för sig. Därför har också fått ovan nämnda uppdrag. För dessa två uppdrag har genom beslut på utgiftsområde 3 tillfört resurser till . Uppdragen återspeglas dock inte i regleringsbrevet till . Mot bakgrund av detta vill jag fråga finansminister : När avser regeringen att komplettera regleringsbrevet till så att det motsvarar det budgetbeslut fattade ?
fr · H611212 · 2019-02-12 00:00:00 — Fråga 2018/19:212 förslag av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) uttalade sig rikspolischefen i om behovet av att bryta tillväxten i de kriminella miljöerna. lämnade över en promemoria till regeringen med förslag på åtgärder från regeringen och andra aktörer. Rikspolischefen pekade sin intervju återigen på behovet av att de förslag som myndigheten lämnat ska bli verklighet. Det handlar bland annat om krav på registrering av kontantkort, möjlighet att upprätta förbuds- och visitationszoner samt utökade möjligheter till husrannsakan, kameraövervakning och insamling av biometriska uppgifter. har länge pekat på behovet av flera av de åtgärder som nu efterlyser. Med anledning detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern att genomföra de förslag som och rikspolischefen efterlyser i sin promemoria?
fr · H611213 · 2019-02-13 00:00:00 — Fråga 2018/19:213 Förutsägbara boendekostnader av (M) till Statsrådet (MP) För det stora flertalet människor är boendet den största kostnaden och ett eventuellt köp av bostad den största affären de någonsin gör. Alla behöver en bostad; att vara utan bostad är inget alternativ för ett fungerande liv. Den tidigare fastighetsskatten hade innan den förändrades till en fastighetsavgift nått orimliga proportioner. Den höga skatten baserades på det så kallade taxeringsvärdet, som i sin tur baserades på bland annat försäljningspriset för närliggande villor. Regeringen har aviserat att de avser att se över skatterna inklusive fastighetsskatten och eventuellt återinföra denna. Beskedet har medfört att många personer hyser oro för vad översynen kommer att innebära och för att kostnaderna för boendet åter kommer att stiga till orimliga nivåer endast på grund av höjda fastighetsavgifter alternativt fastighetsskatt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet och regeringen göra för att människor ska kunna bo kvar i sina bostäder och inte behöva sälja dessa på grund av höjd skatt på boende?
fr · H611214 · 2019-02-12 00:00:00 — Fråga 2018/19:214 Levande djur i konsumentköplagstiftningen av (C) till Justitie- och migrationsminister (S) riktade ett tillkännagivande till regeringen om att överväga om reglerna i konsumentköplagen är ändamålsenligt utformade när det gäller köp av levande djur. Många företagare upplever det som problematiskt när man vid reklamation likställer levande djur med andra produkter. ligger ansvaret på säljaren att bevisa att djuret inte led av dolda fel vid försäljningstillfället, vilket kan få mycket kostsamma och jobbiga konsekvenser. Detta blir problematiskt inte minst för hästnäringen, som är en viktig näring för . Inom EU pågår ett arbete med ett nytt direktiv som ska ersätta det nuvarande konsumentköpsdirektivet. Direktivet föreslår att vid fel som uppkommer ska reklamationsrätt föreligga om felet kan ha funnits när varan köptes. Att jämföra levande djur med varor som tv-apparater och kylskåp är inte relevant, och trots att det har gått sedan regeringen fick uppdraget har vi inte fått någon klarhet i frågan. (C) ställde en fråga på detta ämne , och då hade inte förhandlingarna kommit så långt. Min fråga till justitie- och migrationsminister är därför: Vad har hänt i förhandlingarna om förslaget till nytt direktivförslag om konsumenternas rätt till reklamation när det gäller levande djur?
fr · H611215 · 2019-02-13 00:00:00 — Fråga 2018/19:215 av (KD) till Finansminister (S) biföll budgetreservationen från och . För del innebar detta beslut att anslaget ökas med jämfört med övergångsregeringens förslag. har mycket viktiga brottsbekämpande uppgifter. Illegal handel med narkotika, vapen, alkohol och tobak är stora problem som har en avgörande roll i att bekämpa. Detsamma gäller stöldgods som förs ut ur av stöldligor, där bör kunna spela en större roll. I budgetbeslut anges att ny lagstiftning bör antas som ger personal befogenhet att stoppa och genomsöka fordon för att stoppa denna utförsel av stöldgods. Mot bakgrund av detta vill jag fråga finansminister : När avser ministern och regeringen att lägga fram lagstiftning som ger personal befogenhet att stoppa och genomsöka fordon?
fr · H611216 · 2019-02-13 00:00:00 — Fråga 2018/19:216 Åtgärder för att öka tryggheten för bönder av (M) till Statsrådet (S) Enligt en undersökning gjord av Landja Marknadsanalys är det vanligt att lantbrukare utsätts för olika former av brott. De vanligaste brotten är bluffakturor och bedräglig telefonförsäljning, vilket även drabbar många andra företagare. Därutöver drabbas bönder ofta av stöld av diesel; av alla bönder är drabbade. Även stöld av maskiner och redskap är vanligt; av alla bönder drabbas. Av självklara skäl är det svårare att förebygga brott som sker på landsbygden med glesbebyggelse och färre bofasta. Polisen arbetar dessutom med ett större geografiskt område än i tätorten eftersom antalet bofasta är färre. ska naturligtvis bönderna precis som övriga näringsidkare kunna känna sig trygga och inte riskera att utsättas för omfattande stölder. behöver en levande landsbygd och ett fungerande jordbruk. Med ökande brottslighet finns en risk att personer avstår från att driva jordbruk, vilket skulle vara mycket olyckligt. Antalet bönder i är redan lågt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder avser statsrådet och regeringen att vidta för att stölderna riktade mot bönder ska minska?
fr · H611217 · 2019-02-13 00:00:00 — Fråga 2018/19:217 Stort behov av förvarsplatser hos av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Enligt såväl som polisen behövs omkring 900 förvarsplatser i , men migrationsministern har varit tydlig med att det inte är aktuellt med något utökat uppdrag för att uppnå detta. Detta trots vetskapen om att personer med avvisningsbeslut kan avvika och vetskapen om att inte ens hälften av dessa platser finns att tillgå . Anställda vid förvaren har uppgett för SVT att behovet är så stort att en ny person tas in så fort en person lämnar förvaret. En konsekvens av bristen riskerar bli att myndigheterna tvingas att avstå från att fatta beslut om förvar, och i vissa fall trots att det finns grund för det. Med hänvisning till att det kommer betydligt färre antal asylsökande till tycks regeringen inte se något behov av fler platser, trots att minnet av terroristen , som saknade uppehållstillstånd och ändå kunde utföra ett blodigt terrordåd, bör vara färskt. Enligt tas dessutom allt fler personer i förvar av andra anledningar än en asylprocess med väntat negativt besked. Skälet till förvar har alltså i många fall med andra grunder att göra. Under föregående år hade som mål att bygga ut 150 nya förvarsplatser som regeringens uppdrag innebar 100 nya platser året. Resultatet blev enbart 60 platser. Inte minst med anledning av att januariöverenskommelsen mellan S, MP, C och L kommer att innebära en liberalare migrationspolitik lär antalet migranter att öka från dagens nivåer. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Hur kommer det sig att regeringen gör en helt annan bedömning än polisen och avseende behovet av försvarsplatser i , och anser ministern att det finns bättre sätt att skydda från personer som anses utgöra säkerhetshot eller kan avvika från att lämna landet?
fr · H611218 · 2019-02-14 00:00:00 — Fråga 2018/19:218 Elförsörjning som riksintresse av (M) till Statsrådet (S) Med en ständigt ökande andel volatil el i våra nät från sol och vind ökar också riskerna för att effektbrist uppstår när vind och sol inte levererar i den utsträckning som ett modernt samhälle behöver. Svensk industri har uttryckt en stark oro över utvecklingen då produktionen hotas när effektbalansen inte säkras. En säker elleverans är en förutsättning för ett modernt och tryggt samhälle. Elförsörjningens stora vikt måste speglas i de beslut som fattas här i . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Kommer statsrådet att verka för att elproduktionen definieras som ett riksintresse?