ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H411594 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:594 Länsstyrelserna och företagsklimatet av (M) till Statsrådet (S) Länsstyrelserna runt om i landet har fått en ny fråga att hantera när tekniken med drönare tagit plats i det svenska näringslivet. Inte minst de gröna näringarna vill få möjlighet att använda modern teknik för ett effektivt, modernt, miljövänligt och långsiktigt hållbart bruk av skog och mark. Med hjälp av de obemannade fjärrstyrda flygfarkosterna kan skogsägaren och lantbrukaren skicka bilder som tolkas och bearbetas med mjukvara så att det med färger kan göras analys av skog och mark. Som exempel kan nämnas jordbruksmarkens upptagningsförmåga, växternas hälsa, tillgång till en översyn över påverkan av djurlivet samt skadeverkningar som kan åtgärdas. Likaså kan framkomlighet på skogsvägar, skogens växtkraft samt fallna träd med mera på bild ge en god kunskap av ett område. Det här instrumentet möjliggör helt nya smarta lösningar och förenklar kontakterna mellan jord- och skogsbruket och våra länsstyrelser. Den nya tekniken genererar snabbt fakta över hur marker mår och ser ut, vilket medför att berörda myndigheter utifrån detta kan ta bra och snabba beslut med kvalitativt material. Det här är av godo för såväl livsmedelsförsörjning som skogsbruk och därför också näringsliv och tillväxt samt i förenklingsarbetet med – och för – myndigheter. Här kan och bör länsstyrelserna vara en kraft för att samverka med näringsidkarna så att allas verksamheter kan löpa på och utvecklas på ett bra sätt. Mot detta står Datainspektionen vars linje verkar vara att sätta snäva förbud mot kameraförsedda farkoster, som länsstyrelserna i sin tur ska uttolka. Det är viktigt att länsstyrelserna är en del av lösningen för att näringar på ett fullgott sätt kan bedriva sin verksamhet. Att ge tillstånd måste vara en effektiv process som inte sätter till exempel lantbruk i vänteläge , eftersom materialet ska användas inför sådd kommande år. Inte heller är det rimligt att lantbruk, där bilder behövs i cykler för att man ska kunna göra jämförelser , ska behöva förstöra det bild- och filmmaterial som de behöver för sin verksamhet . Med anledning av ovan vill jag fråga statsrådet : Är statsrådet beredd att se till att länsstyrelserna kan vara den positiva kraft för näringslivet som de behöver vara genom att driva på så att riktlinjer till Datainspektionen från möjliggör för näringsidkare att utöva sin verksamhet utan att hamna under märkliga regler såsom för ansökningar och regler om att bild och film ska förstöras ?
fr · H411613 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:613 Fyrverkerier av Boriana (M) till Statsrådet (S) har det på många platser i landet rapporterats om problem med personer som använder fyrverkerier för att orsaka skador på fastigheter, bilar, personer och räddningspersonal. I träffades en utryckande ambulans av fyrverkerier, och fyrverkerier antändes även på en buss i kollektivtrafik. I besköts polisen. Problemen har eskalerat och det har mer eller mindre utvecklats till en tradition att skjuta mot personer och bilar snarare än upp mot himlen. För att köpa, inneha eller använda fyrverkerier måste en person ha fyllt . Det kan krävas tillstånd av polisen om fyrverkerier ska avfyras i ett tätbebyggt område. Det är även straffbart att framkalla fara för annan, vålla kroppsskada eller orsaka skador på egendom. Det finns med andra ord lagar och regler som begränsar tillgången och styr hur fyrverkerier får användas. Problemet är att de inte efterlevs. Det behövs därför åtgärder för att förhindra att fyrverkerier avfyras mot människor, bilar och fastigheter i syfte att orsaka skador. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att åstadkomma en bättre efterlevnad av reglerna om fyrverkerier?
fr · H411616 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:616 Fyrverkerirelaterade brott av (M) till Statsrådet (S) Enligt tidningsuppgifter har ett trettiotal ungdomar i Ryds centrum i använt fyrverkeripjäser för att skjuta mot personer, bilar, bussar, hus och väktarbilar. Händelsen är inte unik för , problemen med fyrverkerier har eskalerat och det har mer eller mindre utvecklats till en tradition att skjuta mot personer och bilar snarare än upp mot himlen. För att köpa, inneha eller använda fyrverkerier måste en person ha fyllt . Det kan krävas tillstånd av polisen om fyrverkerier ska avfyras i ett tätbebyggt område. Det är även straffbart att framkalla fara för annan, vålla kroppsskada eller orsaka skador på egendom. Det finns med andra ord lagar och regler som begränsar tillgången till och styr hur fyrverkerier får användas. Problemet är att de inte efterlevs. Att använda fyrverkeripjäser som tillhygge för att skada människor, fordon och fastigheter är inte acceptabelt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att stärka polisens möjligheter att hindra den här typen av brott?
fr · H411622 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:622 Problem med postleveranser för av (M) till Statsrådet (MP) Människor ska kunna bo, leva och arbeta i hela . Landsbygden, vars gröna sektor växer med rimliga förutsättningar, behöver goda villkor för företagande. Detta är förutsättningar som är viktiga för att hela ska kunna leva. För att det ska kunna skapas nya och fler jobb måste grundläggande samhällsservice säkerställas. har företagare och boende på landsbygden allt svårare att ta del av dessa samhällstjänster. En sådan tjänst är postleveranser. När postleveranser försenas, försvinner eller skadas kan det ställa till stora problem för både privatpersoner och företag. Om man på allvar vill att företagsamhet ska växa på landsbygden krävs det att man agerar för ett fungerande postväsen. Postnords omorganisering och förändring har lett till att postlagen i sin helhet inte fullt ut levs upp till. I 3 kap. 1 § postlagen föreskrivs att ”det varje arbetsdag och minst , utom under omständigheter eller geografiska förhållanden som tillståndsmyndigheten bedömer utgör skäl för undantag, ska göras minst en insamling och minst en utdelning av postförsändelser”. För att jobb och tillväxt ska fungera i landets alla delar krävs tillgång till grundläggande service där människor verkar och bor. För företag är det avgörande att leveranser kommer och kommer , oavsett var verksamheten ligger. Företagande och vardagsliv på landsbygden behöver bli enklare – inte krångligare och dyrare. Därför är det bekymmersamt att återigen ta del av försämringar som Postnords omorganisering lett till. senast är det företagare i , norra , som blir lidande av försenade och försvunna leveranser. För att företagare ska kunna verka och ha en ökad tillväxt behövs likatillgång till grundläggande postleveranser i hela , även i . Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att Postnord ska leva upp till postlagen i sin helhet i hela landet under veckans alla arbetsdagar, och hur avser statsrådet att verka för upprättelse för dem som redan drabbats?
fr · H411630 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:630 Postleveranser på landsbygden av (M) till Närings- och innovationsminister (S) Människor ska kunna bo, leva och arbeta i hela . Landsbygden, vars gröna sektor växer med rimliga förutsättningar, behöver goda villkor för företagande. Detta är förutsättningar som är viktiga för att hela ska kunna leva. För att det ska kunna skapas nya och fler jobb måste grundläggande samhällsservice säkerställas. har företagare och boende på landsbygden allt svårare att ta del av dessa samhällstjänster. En sådan tjänst är postleveranser. När postleveranser försenas, försvinner eller skadas kan det ställa till stora problem för både privatpersoner och företag. Om man på allvar vill att företagsamhet ska växa på landsbygden krävs det att man agerar för ett fungerande postväsen. Postnords omorganisering och förändring har lett till att postlagen i sin helhet inte fullt ut levs upp till. I 3 kap. 1 § postlagen föreskrivs att ”det varje arbetsdag och minst , utom under omständigheter eller geografiska förhållanden som tillståndsmyndigheten bedömer utgör skäl för undantag, ska göras minst en insamling och minst en utdelning av postförsändelser”. För att jobb och tillväxt ska fungera i landets alla delar krävs tillgång till grundläggande service där människor verkar och bor. För företag är det avgörande att leveranser kommer och kommer , oavsett var verksamheten ligger. Företagande och vardagsliv på landsbygden behöver bli enklare – inte krångligare och dyrare. Därför är det bekymmersamt att återigen ta del av försämringar som Postnords omorganisering lett till. senast är det företagare i , norra , som blir lidande av försenade och försvunna postleveranser. Postnord behöver leva upp till postlagen i sin helhet för postleveranser i hela landet under veckans alla arbetsdagar. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till närings- och innovationsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta, inom ramen för sitt ansvarsområde i regeringen, för att företagare ska kunna verka och exempelvis för sin tillväxt ha lika tillgång till grundläggande postleveranser i hela , även i , och hur avser statsrådet att verka för upprättelse för de som redan drabbats?
fr · H411638 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:638 uppdrag att analysera av (V) till Statsrådet (S) offentliggjordes det att har fått i uppdrag av regeringen att göra en analys av Comprehensive Economic and Trade Agreement, CETA. I uppdraget till ingår att analysera bestämmelser om investeringsskydd och domstolslösningen (, ICS), offentlig upphandling, miljö- och hälsorelaterade frågor, tjänstehandel samt forumet för regleringssamarbete. Uppdraget ska redovisas . Avtalet är ämnat att underlätta handel mellan och EU men har bland annat kritiserats hårt för bristen på demokratisk insyn i förhandlingsprocessen och för att det riskerar att underminera arbetstagares rättigheter, slå mot välfärden och inte minst utgöra ett hot mot klimatet och miljön. Helt i onödan innebär det tyvärr också en maktförskjutning till storföretagen, då avtalet ger unika möjligheter för dem att stämma och andra EU-länder. har redan i ett tidigare uppdrag analyserat vissa aspekter av CETA:s eventuella effekter på miljön, människors och djurs hälsa samt demokratiskt beslutsfattande. Enligt egen utsago kommer det nya uppdraget att fördjupa denna tidigare analys. Min fråga till statsrådet är: På vilket sätt avser statsrådet att ta till vara den kritik som och Kemikalieinspektionen framförde vid förra uppdragets mycket korta remissomgång?
fr · H411639 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:639 Beredning av och beslut om av (V) till Statsrådet (S) kommer regeringen att lägga fram en proposition med anledning av handelsavtalet mellan och , kallat CETA. I regeringens propositionsförteckning från finns dock ingen proposition om upptagen. Jag vill fråga statsrådet : När avser statsrådet att lägga fram en proposition om ?
fr · H411641 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:641 Beredning av och beslut om II av (V) till Statsrådet (S) kommer regeringen att lägga fram en proposition med anledning av handelsavtalet mellan och , kallat CETA. För att förbättra regeringens och beslutsunderlag kan regeringen skicka sina förslag till propositioner på remiss innan regeringen framlägger dem till . Min fråga till statsrådet är: Avser statsrådet att skicka förslaget till proposition om på remiss?
fr · H411651 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:651 Polisens förutsättningar i av (S) till Statsrådet (S) Vi har följt utvecklingen inom och lyssnat till polisen i utifrån deras upplevda situation beträffande bemanningen, de många fallen av sjukskrivningar, stress och känslan av att inte kunna leva upp till det uppdrag man ålagts att utföra: att vara nära medborgarna, att kunna hjälpa, skydda och stötta i svåra situationer. är ett stort län, avstånden är långa, evenemangen och aktiviteterna – och annan vinterturism, konserter med mera – är många. Tillsammans med och tillhör Polisregion . Fördelningen av personal mellan de olika länen utgår i stor utsträckning från brottsstatistiken, där har färre anmälda brott än och . Det leder till att vårt län, sett till yta och storlek på befolkningen, har färre poliser. I samtal med poliser i yttre tjänst och deras fackliga representanter har vi fått vittnesmål om att mycket av arbetstiden – för relativt få poliser i yttre tjänst – går åt till att administrera och att åka bil mellan kommunerna. Mötet och kontakten med medborgare begränsas. () presenterade en rapport om den otrygghet som fler och fler upplever. Detta är en utveckling som givetvis äger rum även i vårt län, och jag är övertygad om att frånvaron av poliser hänger ihop med det som rapporten konstaterar – en ökande upplevd otrygghet. Utifrån detta vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att den nybildade polismyndigheten i större utsträckning än ska finnas till för våra medborgare och bidra till att den upplevda otryggheten minskar?
fr · H411660 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:660 Extra avgift för vissa SJ-biljetter av (M) till Närings- och innovationsminister (S) kostar det per köptillfälle att köpa SJ:s biljetter via deras försäljningsställen, via telefon, serviceställen, resebyrå eller ombud. Sedan regeringen tillträdde har tagits ut från SJ. höjs priset för att köpa biljetter via försäljningsställen, vilket främst drabbar äldre som inte har tillgång till internet. Höjningen av priset för betjäning motiveras med att omkostnaderna för biljettförsäljningen måste täckas. Med anledning av ovanstående vill jag fråga närings- och innovationsminister : Avser ministern att ta något initiativ eller vidta någon åtgärd med anledning av SJ:s prishöjning på biljetter som köps via försäljningsställen?
fr · H411661 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:661 Extra avgift för vissa SJ-biljetter av (M) till Statsrådet (S) kostar det per köptillfälle att köpa SJ:s biljetter via deras försäljningsställen och via telefon, serviceställen, resebyrå eller ombud. Det går givetvis att köpa sina biljetter över internet, men vissa banker kräver att du ska kunna legitimera dig med ett mobilt bank-id för att kunna genomföra köpet. Det drabbar framför allt äldre, som kanske saknar tillgång till ny teknik. Att ett statligt bolag väljer att ta ut en extra avgift för den som vill köpa en biljett för att åka tåg är inte rimligt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta någon åtgärd inom ramen för sitt ansvarsområde i regeringen med anledning av det anförda?
fr · H411665 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:665 mellan och (CETA) av (M) till Statsrådet (S) är ett land som är beroende av handel. Nyttan av handel och i synnerhet frihandel för företag och jobb i kan inte nog understrykas. mellan och , kallat CETA, är ett av de avtal som det arbetades allra mest med . kunde också EU-länderna enas om att säga ja till avtalet. Därefter har arbetet inletts för att alla länder, och i vissa fall regioner, ska godkänna avtalet för att det ska kunna träda i kraft. Avtalet med är viktigt för och svenska företag. Det ligger därför i svenskt intresse att avtalet genomförs så snabbt som det bara går. Trots det återfinns inte i den lista av propositioner som regeringen räknar med att lämna till . Det är förvånande och väcker frågor om regeringen medvetet bromsar ett genomförande. Det är ju också känt att , och därmed regeringen, är splittrat i inställningen till handelsavtal med länder som och . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : När avser statsrådet och regeringen att lämna en proposition till om ett godkännande av frihandelsavtalet mellan och ?
fr · H411668 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:668 Fler poliser i av (M) till Statsrådet (S) Brottslighet kränker människors frihet och rätt till sin egendom och kan aldrig tolereras. kan vi se att otryggheten breder ut sig. Vi möts av återkommande och mycket allvarlig brottslighet, inte minst i de större städerna i landet. Dessa så kallade särskilda händelser har prioriterats av polisen som fört resurser dit för att kunna utreda och lagföra de kriminella. En kraftsamling vid särskilda händelser är rimlig, men innebär också att polisresurser flyttas från annan viktig polisiär verksamhet. Det kan handla om att utreda såväl annan allvarlig brottslighet som att hantera mängdbrott. I det läget är det tydligt att polisens resurser inte räcker till. Ett konkret exempel är polisområdet i södra . Där bor ungefär 200 000 människor i områden som , , , och . Enligt planen ska det i detta område finnas 200 poliser, är de bara 180. Läget är så pass allvarligt i och andra delar av att det behöver göras väsentligt mer än vad regeringen tänkt sig. Regeringen har inga förslag om nya poliser och väljer att endast avsätta en tiondel av de nya resurser som avsätter i sin budget . Frågan är om statsrådet är beredd att ändra inställning för att möta uppbehoven i och på andra orter i . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Är statsrådet beredd att vidta åtgärder för att tillmötesgå Moderaternaskrav på fler poliser?
fr · H411714 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:714 Brister i idrottsundervisningen av (M) till Utbildningsminister (MP) En majoritet i har röstat för att utöka antalet idrottstimmar i högstadiet, från dagens . Det motsvarar en ökning . Trots denna riksdagsmajoritet har regeringen inte gått vidare med förslaget. I en intervju med avfärdar statsrådet mer undervisningstid i ämnet idrott och hälsa med motiveringen: ”Kvalitén på idrottstimmarna är allt för låg på allt för många ställen i landet, vi måste höja kvalitén innan vi utökar antalet timmar.” Skolinspektionen har i två rapporter påvisat ett flertal brister i idrottsundervisningen. I sin granskning av ämnet idrott och hälsa på högstadiet var den främsta kritiken att undervisningen var för enformig och att dans, estetiska rörelser, friluftsliv, orientering och simning, som alla är aktiviteter beskrivna i kursplanen, knappt förekom alls. Mot bakgrund av detta vill jag fråga utbildningsministern: Vad har ministern och regeringen gjort, och avser att göra, för att stärka kvaliteten i undervisningen i idrott och hälsa?
fr · H411715 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:715 Kvaliteten i idrottsundervisningen av (M) till Statsrådet (S) En majoritet i har röstat för att utöka antalet idrottstimmar i högstadiet, från dagens . Det motsvarar en ökning . Trots denna riksdagsmajoritet har regeringen inte gått vidare med förslaget. I en intervju med avfärdar statsrådet mer undervisningstid i ämnet idrott och hälsa med motiveringen: ”Kvalitén på idrottstimmarna är allt för låg på allt för många ställen i landet, vi måste höja kvalitén innan vi utökar antalet timmar.” Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : På vilken rapport, undersökning eller forskning grundar statsrådet sitt uttalande?
fr · H411731 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:731 Otryggheten bland kvinnor av (M) till Statsrådet (S) Otryggheten har ökat i samhället. Det framgår tydligt av Brottsförebyggande rådets (Brå) nationella trygghetsundersökning som presenterades. Den visar att otryggheten har ökat, framför allt bland kvinnor. Bland kvinnor uppger att de känner sig otrygga när de går ut i sitt eget bostadsområde. Bland männen är motsvarande siffra . Även när det gäller oron för att utsättas för våld och misshandel är oron mer omfattande bland kvinnor. Rädslan och oron för att utsättas för allvarliga brott som rån, misshandel och våldtäkt om man lämnar hemmet innebär en inskränkning av den personliga friheten. Människor ska inte behöva vara rädda för att lämna den egna bostaden – för de flesta en trygg plats med möjlighet till vila och avkoppling – av rädsla för otryggheten som omger den. Hemmet ska vara en , inte ett fängelse. Regeringen kallar sig gärna för världens första feministiska regering. Därför borde det vara en av dess mest prioriterade frågor att stävja den här utvecklingen. Med anledning av det som anförs ovan vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet och regeringen att vidta för åtgärder för att minska otryggheten bland kvinnor i samhället?
fr · H411734 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:734 Växande vårdköer av (M) till Statsrådet (S) Hälso- och sjukvården i har bland allra längsta väntetider. En helt ny rapport från , Öppna jämförelser 2016 – En god vård?, har lagts fram. Den förstärker bilden av en utveckling med växande vårdköer och växande regionala skillnader mellan landsting/regioner avseende väntetider i vården. Ett exempel på de stora regionala skillnaderna avseende väntetider i vården gäller andelen genomförda patientbesök i specialiserad vård . De landsting/regioner som har bäst utfall och därmed kortast väntetider är , följt av , , och . Sämst utfall och därmed längst väntetider har landsting/region , följt av , , och . uppföljning av vårdens resultat borde sända en kraftfull signal till regering och ansvarigt statsråd. Det krävs nationellt politiskt ledarskap. Tyvärr är regeringens propositionslista gällande väntetider och kompetensförsörjning i vården fortfarande tom. Det duger inte. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilken analys gör statsrådet av att Öppna jämförelser nu visar på växande vårdköer och stora regionala skillnader avseende att få sitt patientbesök inom specialistvården genomfört, och vilka nya åtgärder avser statsrådet att vidta för att vända denna utveckling?
fr · H411739 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:739 arbete inom EU för att minska ovärdig och oetisk lejonjakt av (M) till Statsrådet (S) Ovärdig och oetisk jakt på lejon är en oväntat stor industri som är lönsam i alla led. Det kallas canned hunt, fritt översatt: "burkad jakt", och är i realiteten mer slakt än jakt. Svenska volontärer, turister och jägare blir lurade och det handlar om stora pengar. Därför behövs politiskt samarbete, bättre bistånd och ny lagstiftning. Lejon föds upp under usla förhållanden, utan tillsyn och med brutala brister i djurskyddet. Uppfödning sker utan något som helst avelsprogram. Lejonungarna tas tidigt, innan ögonen öppnats, så de präglas på människor innan de lämnas till farmer där ovetande turister gosar med dem och tar selfies. Lejonungarna vårdas ofta av volontärer som också luras att de bidrar till att rädda vilda djur. När djuren är större och svårare att hantera flyttas de för att sedan säljas, skjutas och bli troféer. Jägare luras alltså till att skjuta halvtama, ibland drogade, lejon. De som genomför detta tar bra betalt i alla led. Jakttroféer är en relativt stor inkomstkälla. Dessutom säljs benbitar och kroppsdelar till asiatisk medicin. Länderna där detta sker, främst , måste stoppa detta. Men även kan hjälpa till. Frågan har uppmärksammats i medierna, inte minst i upprörande reportage i , och hanteringen av lejon beskrivs också i . Frågorna om den oetiska hanteringen av lejon borde inte vara partiskiljande. Det kan finnas samsyn i denna fråga och en bred politisk vilja att förändra. Import av jakttroféer till regleras genom EU:s gemensamma lagstiftning. På EU-nivå beslutas om ett allmänt förbud att föra in vissa arter till länder inom EU och om förbud att föra in arter från vissa länder. kan driva på där. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : På vilket sätt vill statsrådet utveckla arbete inom EU, exempelvis utöka skyddet för lejonen genom ett allmänt förbud att föra in vissa arter till länder inom EU eller förbud att föra in arter från vissa länder, för komma till rätta med de beskrivna problemen?