ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H411502 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:502 Fler jobb av (M) till Statsrådet (S) Före valet sa att om han fick bilda regering skulle han kräva besked från varje statsråd om varje beslut innebär fler jobb eller ej. I budgetpropositionen föreslår regeringen att en jämställdhetsmyndighet ska inrättas. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur många jobb uppskattar statsrådet att införandet av en jämställdhetsmyndighet kommer att skapa, och har statsministern meddelats detta antal?
fr · H411504 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:504 Fler jobb av (M) till Statsrådet (MP) Före valet sa att om han fick bilda regering skulle han kräva besked från varje statsråd om varje beslut innebär fler jobb eller ej. I budgetpropositionen avsätter regeringen 2,7 miljarder för att subventionera byggande av hyresrätter. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur många jobb uppskattar statsrådet att byggsubventionerna kommer att skapa, och har statsministern meddelats detta antal?
fr · H411505 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:505 Fler jobb av (M) till Finansminister (S) Före valet sa att om han fick bilda regering skulle han kräva besked från varje statsråd om varje beslut innebär fler jobb eller ej. I budgetpropositionen vill regeringen införa ett så kallat växa-stöd, som endast riktar sig till associationsformen enskild firma. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Hur många jobb uppskattar ministern att växa-stödet kommer att skapa, och har statsministern meddelats detta antal?
fr · H411507 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:507 Fler jobb av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Före valet sa att om han fick bilda regering skkulle han kräva besked från varje statsråd om varje beslut innebär fler jobb eller ej. har justitie- och migrationsminister tillsatt en utredning för att stärka integriteten i verksamhet. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Hur många jobb uppskattar ministern att utredningen kommer att skapa, och har statsministern meddelats detta antal?
fr · H411508 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:508 Fler jobb av (M) till Närings- och innovationsminister (S) Före valet sa att om han fick bilda regering skulle han kräva besked från varje statsråd om varje beslut innebär fler jobb eller ej. Närings- och innovationsministern har i medierna uttryckt att han kommer att arbeta för att införa könskvotering av börsbolags styrelser. Med anledning av detta vill jag fråga närings- och innovationsminister : Hur många jobb uppskattar ministern att könskvotering av börsbolagens styrelser kommer att skapa, och har statsministern meddelats detta antal?
fr · H411509 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:509 Fler jobb av (M) till Statsrådet (S) Före valet sa att om han fick bilda regering skulle han kräva besked från varje statsråd om varje beslut innebär fler jobb eller ej. I budgeten satsar regeringen på vattenverksamheter för ekosystem och biologisk mångfald. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur många jobb uppskattar statsrådet att satsningen på vattenverksamheter kommer att skapa, och har statsministern meddelats detta antal?
fr · H411511 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:511 Fler jobb av (M) till Miljöminister (MP) Före valet sa att om han fick bilda regering skulle han kräva besked från varje statsråd om varje beslut innebär fler jobb eller ej. har på regeringens uppdrag föreslagit att priset på bärpåsar ska höjas till styck. Med anledning av detta vill jag fråga miljöminister : Hur många jobb uppskattar ministern att prishöjningen på bärpåsar kommer att skapa, och har statsministern meddelats detta antal?
fr · H411512 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:512 Fler jobb av (M) till Statsrådet (S) Före valet sa att om han fick bilda regering skulle han kräva besked från varje statsråd om varje beslut innebär fler jobb eller ej. Universitets- och högskolerådet (UHR) har beslutat att skriva ned meritvärdet för elever som läser till en examen antingen inom () eller på IB-programmet. Nedvärderingen av elevernas betyg gäller och kommer enligt beslutet att genomföras helt utan övergångsbestämmelser. Detta innebär att de elever som går sitt sista år på de nämnda programmen över kommer att få det avsevärt svårare att komma in på svenska lärosäten. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur många jobb uppskattar statsrådet att nedskrivningen av meritvärdet för de berörda eleverna kommer att skapa, och har statsministern meddelats detta antal?
fr · H411513 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:513 Fler jobb av (M) till Utbildningsminister (MP) Före valet sa att om han fick bilda regering skulle han kräva besked från varje statsråd om varje beslut innebär fler jobb eller ej. beslöt utbildningsministern att definiera om höstlovet till ”läslov”. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Hur många jobb uppskattar ministern att den namnändringen på ett lov kommer att skapa, och har statsministern meddelats detta antal?
fr · H411514 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:514 Fler jobb av (M) till Statsrådet (S) Före valet sa att om han fick bilda regering skulle han kräva besked från varje statsråd om varje beslut innebär fler jobb eller ej. tog statsrådet initiativ till en undersökning av svenska folkets sexualvanor. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur många jobb uppskattar statsrådet att undersökningen kommer att skapa, och har statsministern meddelats detta antal?
fr · H411515 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:515 Fler jobb av (M) till Socialförsäkringsminister (S) Före valet sa att om han fick bilda regering skulle kräva besked från varje statsråd om varje beslut innebär fler jobb eller ej. Regeringen vill sänka åldern för sjukersättning från 30 till . Med anledning av detta vill jag fråga socialförsäkringsminister : Hur många jobb uppskattar ministern att sänkningen av åldern från 30 till för sjukersättning kommer att skapa, och har statsministern meddelats detta antal?
fr · H411516 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:516 Fler jobb av (M) till Statsrådet (S) Före valet sa att om han fick bilda regering skulle han kräva besked från varje statsråd om varje beslut innebär fler jobb eller ej. Statsrådet lade fram ett förslag på bord om förändringar i lagen om offentlig upphandling, som bland annat omfattade krav på att företagen ska erbjuda sina anställda försäkringar och tjänstepension. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur många jobb uppskattar statsrådet att kravet på att erbjuda anställda försäkringar och tjänstepension skulle ha skapat, och har statsministern meddelats detta antal?
fr · H411517 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:517 Fler jobb av (M) till Statsrådet (S) Före valet sa att om han fick bilda regering skulle han kräva besked från varje statsråd om varje beslut innebär fler jobb eller ej. Regeringen har gett i uppdrag att redovisa vilka statliga vägar som skulle vara lämpliga att testa för trafik med lastbilar upp till . Av uppdraget framgår att statliga vägar och vägsträckor som kan tänkas konkurrera med järnväg eller sjöfart. För att nämna ett exempel så innebär detta att E4 i inte får användas, trots att den klarar tyngre godstransporter. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur många jobb uppskattar statsrådet att denna inskränkning av lämpliga statliga vägar kommer att skapa, och har statsministern meddelats detta antal?
fr · H411550 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:550 Smittskyddet av (M) till Statsrådet (S) lever runt 7 000 personer med hiv i . rapporterades 450 fall av hivinfektion i , och har i medeltal 455 nya fall rapporterats . Ändå har regeringen valt att halvera det statliga stödet till arbetet mot hiv och andra smittsamma sjukdomar . Det är en direkt oansvarig bortprioritering och nedskärning att, som regeringen och statsrådet , göra en halvering av det befintliga stödet innan man gjort en risk- och konsekvensanalys för att säkerställa att smittskyddsarbetet inte påverkas av detta oväntade besked. Med denna prioritering skickas notan till kommuner och landsting/regioner, som får stå för det förebyggande arbetets kostnader. Lokala och regionala hiv- och patientorganisationer som arbetar med dessa frågor påverkas. Nedprioriteringen kommer att innebära besparingar på väldigt många enheter som arbetar med stöd till personer med hiv och med informationsinsatser i landet för att man ska kunna upprätthålla smittskyddet. Omställningen skapar ett oförberett hårt tryck på kommuner och landsting, vilket kraftigt försvårar möjligheten att bedriva effektiv hivprevention. Innan ett så omfattande beslut som en halvering av ett viktigt stödanslag fattas borde regeringen rimligen kunna säkerställa att kommuner och landsting kommer att ha möjlighet att prioritera och ta ansvar för det viktiga arbete som tidigare pågått och att regionala och lokala hiv- och patientorganisationer som kompletterar kommuner och landsting kan fortsätta med sitt arbete. Vid besök på Noaks Ark sas att många av de hivfall som rapporteras är människor som har vistats utomlands eller har smittats före immigration till . Denna uppgift stöds även av siffror från . För att nå dessa grupper är hiv- och patientorganisationerna en nyckel. har bland annat information om hiv på flera olika språk förutom svenska. De har ett arbetssätt, ett informationsarbete och en stödverksamhet som kommuner och landsting saknar. Ökad kunskap och rätt information om spridning och stödinsatser som alla kan ta del av kan vara livsviktigt. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad har statsrådet och regeringen, när man halverar anslaget, för plan gällande de informationsinsatser som tidigare funnits tillgängliga för bland annat utlandsfödda utan svenskkunskaper?
fr · H411551 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:551 Bortprioritering av stödet till arbetet mot hiv och andra smittsamma sjukdomar av (M) till Statsrådet (S) var det (World AIDS ), som uppmärksammades . Det är som initierades av FN för att uppmärksamma den globala hivepidemin och offren den skördat. Tyvärr har regeringen valt att halvera det statliga stödet till arbetet mot hiv och andra smittsamma sjukdomar . Det är en direkt oansvarig bortprioritering och nedskärning att, som regeringen och statsrådet , göra en halvering av det befintliga stödet innan man gjort en risk- och konsekvensanalys för att säkerställa att smittskyddsarbetet inte påverkas av detta oväntade besked. Med denna prioritering skickas notan till kommuner och landsting/regioner, som får stå för det förebyggande arbetets kostnader. Lokala och regionala hiv- och patientorganisationer som arbetar med dessa frågor påverkas. Nedprioriteringen kommer att innebära besparingar på väldigt många enheter som arbetar med stöd till personer med hiv och med informationsinsatser i landet för att man ska kunna upprätthålla smittskyddet. Omställningen skapar ett oförberett hårt tryck på kommuner och landsting, vilket kraftigt försvårar möjligheten att bedriva effektiv hivprevention. Halveringen av det statliga stödet har därtill skett helt utan att dialog förts med vare sig eller de olika hiv- och patientorganisationerna. Det är mycket anmärkningsvärt att , den myndighet som hanterar dessa frågor och vars verksamhets villkor till stor del dikteras av anslag, inte visste om att anslaget skulle halveras. Ansökningstiden hade gått ut, och det finns ett flertal anslagsansökningar som inte vet hur den ska hantera. Innan ett så omfattande beslut som en halvering av ett viktigt stödanslag fattas borde regeringen rimligen kunna säkerställa att kommuner och landsting kommer att ha möjlighet att prioritera och ta ansvar för det viktiga arbete som tidigare pågått och att regionala och lokala hiv- och patientorganisationer som kompletterar kommuner och landsting kan fortsätta med sitt arbete. lever runt 7 000 personer med hiv i . rapporterades 450 fall av hivinfektion i , och har i medeltal 455 nya fall rapporterats . För att få ihop statsbudgeten sparar finansministern än en gång på de mest utsatta, vilket är mycket olyckligt och riskerar att få stora konsekvenser för den målgrupp det berör. Den oro som jag har och som råder inom hiv- och patientorganisationer är resultatet av den osäkerhet som finns kring vilka konsekvenser halveringen av det statliga hiv-/STI-anslaget kommer att få. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet och regeringen att göra för att följa upp konsekvenserna av regeringens halvering av detta statliga stöd?
fr · H411574 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:574 Placering av barn och unga på stödboenden av (M) till Statsrådet (S) Barn och unga som inte kan bo i det egna hemmet kan placeras i ett familjehem eller ett hem för vård eller boende (HVB). infördes stödboende som en ny placeringsform för barn och unga mellan . Det huvudsakliga syftet med stödboendet är att träna och förbereda den unga personen inför vuxenlivet och ett självständigt boende. Stödboendet kan vara ett fristående placeringsalternativ eller fungera som utslussning efter annan vård utanför det egna hemmet. Vi moderater ville inte förhala processen när beslutet togs (socialutskottets betänkande 2015/16:SoU5) utan valde att lägga ett särskilt yttrande och lovade att följa frågan. Regeringen har tydligt framfört önskemål om att kommunerna ska omvandla fler HVB-boenden till stödboenden, som är ett billigare alternativ. Den möjligheten har funnits . Det har visat sig att kommunerna har svårt att hitta lämpliga lokaler för stödboenden, till stor del på grund av att bostadsmarknaden är ansträngd och det råder konkurrens inom kommunen om de befintliga lägenheterna. Kommunerna har även svårt att omvandla befintliga HVB till stödboenden på grund av lokalernas utformning. Bristfälliga lokaler är den vanligaste anledningen till att ger avslag på inkomna ansökningar från enskilda verksamheter. Det har handlat om lokaler som inte lever upp till kravet om personlig integritet, till exempel att lokalerna saknar separata rum för alla barn och unga, eller att de inte kan låsa om sig. ser att det finns en skillnad mellan IVO:s tillsynspraxis och kommunernas enskilda verksamhetsplaner för att utforma sina stödboenden. I föreskrifter och allmänna råd om stödboende står det i 5 kap. (Genomförandet av insatsen stödboende) 2 § 1 att vid placering i ett stödboende ska barnet eller den unge få disponera ett eget boende. ”Disponera ett eget boende” skulle ju visserligen kunna tolkas som att var och en ska ha tillgång till ett eget rum . Men om man läser detta tillsammans med vad som står i 6 kap. (Stödboendets lokaler) så blir det tydligt att det handlar om ett eget rum att faktiskt bo i. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet och regeringen att vidta för att underlätta placering av barn och unga på stödboenden då det råder brist på lokaler som krävs för denna typ av boende, vilket påverkar enskilda verksamheter som får avslag?
fr · H411583 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:583 Drönare i näringslivet av (M) till Närings- och innovationsminister (S) ställde jag en fråga till närings- och innovationsministern angående den ur näringssynpunkt olyckligt restriktiva tolkningen kring drönare som modern teknik i bland annat jordbruk och skogsbruk. Svaret jag fick tolkade jag som positivt då regeringen arbetar med att skynda på för att hitta en lösning på frågan. Det här instrumentet möjliggör helt nya smarta lösningar och förenklar kontakterna mellan jord- och skogsbruket och dess näringslivskontakter samt förenklar dialog och ansökningsförfaranden med till exempel länsstyrelser. Den nya tekniken genererar snabbt fakta över hur marker mår och ser ut, och myndigheter kan ta bra och snabba beslut med kvalitativt material. Det här är av godo för såväl livsmedelsförsörjning som skogsbruk och därmed också för näringsliv och tillväxt samt i förenklingsarbetet med myndigheter. Verktyget kommer att vara en del av det dagliga skogs- och jordbruket samt en bredd av verksamheter. Mot detta står Datainspektionens linje, som bygger på en oerhört snäv tolkning. På detta ska länsstyrelserna i sin tur agera och tolka så som framkommit från Datainspektionen. agerar länsstyrelser olika, och ytterst leder detta till olika förutsättningar att driva näringsverksamhet över landet. Den handläggningstid som används är orimligt lång, och dessutom kan det i det läge som råder till och med bli avslag på att få lov att ta bilder på sin egen mark för att kunna bearbeta med syfte att marken på bästa möjliga vis inom ramen ska kunna nå en hållbar tillväxt långsiktigt. Ett annat beslut innebär att den som får tillstånd och behöver använda bilderna i syfte att göra jämförelser kan tvingas förstöra bild- och filmmaterial . Därmed är det inte lönt att ta dem från början. Dessutom går detta i helt fel riktning med tanke på vilken nytta länsstyrelserna kan ha av att kunna se hur skog och mark utvecklas. Datainspektionen är just nu en black om foten på den hållbarhet och näringsverksamhet som behöver. Läget är mycket allvarligt, då Datainspektionen blivit en motpart som mycket hårt driver linjen att all fotografering från obemannade flygfarkoster ska vara tillståndspliktiga i en ytterst snäv tolkning. Därför vill jag fråga närings-och innovationsminister : Avser ministern att tillgodose det behov som finns inom jordbruk och skogsbruk att fortsatt bruka drönare så att inte näringarna hamnar i vänteläge och tappar fart jämfört med andra länder?
fr · H411591 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:591 Kommunernas placering av barn och unga på stödboende av (M) till Statsrådet (S) Barn och unga som inte kan bo i det egna hemmet kan placeras i ett familjehem eller ett hem för vård eller boende (HVB). infördes stödboende som en ny placeringsform för barn och unga mellan . Det huvudsakliga syftet med stödboendet är att träna och förbereda den unga personen inför vuxenlivet och ett självständigt boende. Stödboendet kan vara ett fristående placeringsalternativ eller fungera som utslussning efter annan vård utanför det egna hemmet. Vi moderater ville inte förhala processen när beslutet togs (socialutskottets betänkande 2015/16:SoU5), utan valde att lägga ett särskilt yttrande och lovade att följa frågan. Regeringen har tydligt framfört önskemål om att kommunerna ska omvandla fler HVB-boenden till stödboenden, som är ett billigare alternativ. Den möjligheten har funnits . Det har visat sig att kommunerna har svårt att hitta lämpliga lokaler för stödboenden, till stor del på grund av att bostadsmarknaden är ansträngd och det råder konkurrens inom kommunen om de befintliga lägenheterna. Kommunerna har även svårt att omvandla befintliga HVB till stödboende på grund av lokalernas utformning. Bristfälliga lokaler är den vanligaste anledningen till att ger avslag på inkomna ansökningar från enskilda verksamheter. Det har handlat om lokaler som inte lever upp till kravet om personlig integritet, till exempel att lokalerna saknar separata rum för alla barn och unga, eller att de inte kan låsa om sig. ser att det finns en skillnad mellan IVO:s tillsynspraxis och kommunernas enskilda verksamhetsplaner för att utforma sina stödboenden. I föreskrifter och allmänna råd om stödboende står det i 5 kap. (Genomförandet av insatsen stödboende) 2 § 1 att vid placering i ett stödboende ska barnet eller den unge få disponera ett eget boende. ”Disponera ett eget boende” skulle ju visserligen kunna tolkas som att var och en ska ha tillgång till ett eget rum . Men om man läser tillsammans med vad som står i 6 kap. (Stödboendets lokaler) så blir det tydligt att det handlar om ett eget rum att faktiskt bo i. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet och regeringen att förenkla regelverket för kommuner så att de lättare ska kunna ge ungdomar stödboende på ett bra sätt?
fr · H411592 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:592 Boendealternativ för barn och unga på stödboende av (M) till Statsrådet (S) Barn och unga som inte kan bo i det egna hemmet kan placeras i ett familjehem eller ett hem för vård eller boende (HVB). infördes stödboende som en ny placeringsform för barn och unga mellan . Det huvudsakliga syftet med stödboendet är att träna och förbereda den unga personen inför vuxenlivet och ett självständigt boende. Stödboendet kan vara ett fristående placeringsalternativ eller fungera som utslussning efter annan vård utanför det egna hemmet. Vi moderater ville inte förhala processen när beslutet togs (socialutskottets betänkande 2015/16:SoU5), utan valde att lägga ett särskilt yttrande och lovade att följa frågan. Regeringen har tydligt framfört önskemål om att kommunerna ska omvandla fler HVB-boenden till stödboenden, som är ett billigare alternativ. Den möjligheten har funnits . Det har visat sig att kommunerna har svårt att hitta lämpliga lokaler för stödboenden, till stor del på grund av att bostadsmarknaden är ansträngd och det råder konkurrens inom kommunen om de befintliga lägenheterna. Kommunerna har även svårt att omvandla befintliga HVB till stödboende på grund av lokalernas utformning. Bristfälliga lokaler är den vanligaste anledningen till att ger avslag på inkomna ansökningar från enskilda verksamheter. Det har handlat om lokaler som inte lever upp till kravet om personlig integritet, till exempel att lokalerna saknar separata rum för alla barn och unga, eller att de inte kan låsa om sig. ser att det finns en skillnad mellan IVO:s tillsynspraxis och kommunernas enskilda verksamhetsplaner för att utforma sina stödboenden. I föreskrifter och allmänna råd om stödboende står det i 5 kap. (Genomförandet av insatsen stödboende) 2 § 1 att vid placering i ett stödboende ska barnet eller den unge få disponera ett eget boende. ”Disponera ett eget boende” skulle ju visserligen kunna tolkas som att var och en ska ha tillgång till ett eget rum . Men om man läser tillsammans med vad som står i 6 kap. (Stödboendets lokaler) så blir det tydligt att det handlar om ett eget rum att faktiskt bo i. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet och regeringen att ändra regelverket så att boende på ett stödboende kan dela rum?