ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H712155 · 2019-10-23 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:155 av (SD) har frågat mig om vilka konkreta åtgärder jag och regeringen avser vidta för att få bukt med kvinnors otrygghet. Mäns våld mot kvinnor är ett omfattande samhällsproblem som utgör ett hinder för kvinnors och flickors fulla åtnjutande av de mänskliga rättighet–erna. Jag instämmer i att det är oacceptabelt att kvinnor känner sig nödgade att ändra sina beteendemönster på grund av rädsla och att detta utgör ett hot mot jämställdheten. För att skapa ett jämställt samhälle krävs breda insatser både . Regeringen har tagit fram en tioårig sektorsövergripande nationell strategi för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor inklusive hedersrelaterat våld och förtryck samt prostitution och människohandel (2017–2026). En målsättning med strategin är ett utökat och verkningsfullt förebyggande arbete mot våld. Inom ramen för strategin har i uppdrag att sprida och utveckla metoder i universellt våldsförebyggande arbete med barn och unga. Länsstyrelserna har i uppdrag att främja utvecklingen av våldsföre–byggande insatser på regional nivå. Regeringen har också ingått en jämställd–hetspolitisk överenskommelse mellan regeringen och Kommuner och Landsting (SKL). Enligt överenskommelsen verkar SKL för att öka spridningen och implementeringen av våldsförebyggande arbete i skolan. Regeringen har även tagit initiativ till skärpning av ett stort antal straff–rättsliga bestämmelser, vilket har stärkt det straffrättsliga skyddet för bl.a. kvinnor och barn. Straffskalorna för vissa allvarliga våldsbrott har skärpts. Det innebär höjda minimistraff för brottstyper såsom grov misshandel och grovt olaga hot. Vidare har skyddet för den personliga integriteten stärkts genom att straffbestämmelserna om olaga hot och ofredande har förtydligats och moderniserats. Dessutom har skyddet mot trakasserier och förföljelse stärkts genom bl.a. en skärpt syn på överträdelser av kontaktförbud med elektronisk övervakning. Det övergripande målet för jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sitt eget liv. För den feministiska regeringen är det viktigt att arbeta för att mäns våld mot kvinnor ska upp–höra. Kvinnor och män, flickor och pojkar, ska ha samma rätt och möjlighet till kroppslig integritet.
frs · H712156 · 2019-10-23 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:156 av (SD) Jämställd migration har frågat mig i vilken grad jämställdhetsperspektivet beaktas när det kommer till utformningen av migrationspolitiken. Regeringen arbetar för att uppnå de jämställdhetspolitiska målen inom alla politikområden, inklusive inom migrationspolitiken. I den reviderade förordningen (2019:502) med instruktion för slår regeringen t.ex. fast att ska jämställdhetsintegrera och utforma verksamheten så att jämställda villkor för kvinnor och män uppnås. Vidare anges i regleringsbrevet till myndigheten att den ska redovisa resultat av de åtgärder avseende jämställdhetsintegrering som vidtagits för att dess verksamhet ska bidra till att uppnå målen för jämställdhetspolitiken. Ensamkommande barn utgör generellt en mycket liten del av de som kommer till för att söka asyl. uppgick andelen i snitt till . När det gäller beviljade uppehållstillstånd till asylsökande och deras anhöriga uppgår andelen kvinnor till i snitt respektive . Av de kvotflyktingar som tog emot var hälften kvinnor. Regeringen har tillsatt en parlamentarisk kommitté som ska titta på den framtida svenska migrationspolitiken. I det arbetet finns jämställdhetsperspektivet givetvis med. Om förslagen som kommittén tar fram har betydelse för jämställdheten mellan kvinnor och män, ska dessa konsekvenser anges liksom hur förslagen påverkar de jämställdhetspolitiska målen.
frs · H712157 · 2019-10-23 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:157 av (SD) Ridsportens förutsättningar har frågat mig om jag ämnar vidta några särskilda åtgärder för att främja svensk ridsport. Den statliga idrottspolitiken bygger på den grundläggande idén om att alla former av idrott och motion, utifrån olika förutsättningar och perspektiv, bidrar till att nå de politiska målen. För den här regeringen är det en självklarhet att idrotten ska vara till för alla, oavsett bakgrund, funktionsnedsättning, ambitionsnivå och andra förutsättningar. Regeringen fattar emellertid inte beslut om stöd till enskilda idrotter, utan det statliga idrottsstödet fördelas av utifrån statens syften med stödet. Regeringen för en löpande dialog med få till stånd behövliga förändringar mot ökad jämlikhet och jämställdhet i den statliga bidragsgivningen till idrottsverksamhet. Jag följer frågan nära och ser med tillförsikt fram emot en utveckling där de motions- och idrottsverksamheter som bäst bidrar till den statliga idrottspolitikens måluppfyllelse kommer att få en allt större del av det statliga idrottsstödet.
frs · H712158 · 2019-10-23 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:158 av (SD) Tillämpning av regler för sand i liggbås för kor har frågat landsbygdsministern om det finns utrymme i befintlig lagstiftning att använda sand i liggbås för kor utan att tvätta den sand man har använt, och om inte, ministern tänker ändra lagstiftningen så att det blir tillåtet samt om ministern tänker undersöka om tolkningen av regelverket skiljer mellan landsändar. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Inom detta område är djurskyddslagstiftningen och parallellt tillämpliga. Enligt djurskyddslagstiftningen ska strömedel vara av lämplig typ och ha god hygienisk kvalitet. Det finns studier som visar att sand kan vara ett bra strömedel för kor från både hygien- och djurvälfärdssynpunkt. Det är viktigt att en god djurhälsa kan uppnås. Om stora mängder sand används, oavsett i vilken typ av verksamhet det är fråga om, är det viktigt att det sker på ett sätt som är långsiktigt hållbart. I finns generella principer som är tillämpliga för alla verksamheter. En av dessa är hushållningsprincipen som innebär ett krav för alla verksamheter att hushålla med råvaror och energi som används i verksamheten. Hushållningsprincipen hänger samman med kretsloppsprincipen som innebär krav på att utnyttja möjligheterna att bl.a. minska mängden avfall från en verksamhet samt att återvinna avfall. Dessa båda principer utgör fundament i regeringens strävan för en omställning till en resurseffektiv och cirkulär ekonomi. Sand är en ändlig naturresurs. Uttag av stora mängder sand där den förekommer i naturen innebär miljöpåverkan genom intrång, hantering och transporter. Många sandformationer har också betydelse för vattenförsörjningen. Natursand är vidare ett material som används i tillämpningar där det kan vara svårt att hitta alternativ. Det är särskilt viktigt att hushålla med naturresurser som inte används och förbrukas enbart i enskilda verksamheter utan där användningen är, eller kan bli, generellt förekommande inom en eller flera branscher. Mot bakgrund av detta är möjligheten att kunna återvinna sanden efter användning en viktig fråga. Tillämpningen av lagstiftningen samt den avvägning av principer som detta innebär sker inom ramen för tillståndsprövning och tillsyn utifrån omständigheterna i det enskilda fallet, och jag är förhindrad att kommentera enskilda ärenden. I omställningsarbetet är det dock viktigt att vidta åtgärder som ger en verklig effekt i linje med syftet med en cirkulär ekonomi. För branscher där en enskild verksamhet ensam kan använda hundratals ton av sand , är det naturligtvis angeläget att finna lösningar som är förenliga med hushållnings- och kretsloppsprincipen. Såväl branschföreträdare som det offentliga har ett stort ansvar för detta. Regeringen ser inte att lagstiftningen behöver ändras. Regeringen delar dock uppfattningen att det är viktigt med en tydlig och enhetlig tillämpning i hela landet, t.ex. i myndigheternas tillsynsarbete, och följer utvecklingen inom detta område.
frs · H712159 · 2019-10-23 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:159 av (S) Kostnader för bortforsling av skrotbilar har frågat mig vad jag avser att göra för att se till att kostnaderna för olagligt dumpade bilar inte ska behöva bäras av markägaren. Inledningsvis ska påpekas att den som dumpar en bil kan dömas för brottet nedskräpning. Det finns också särskilda bestämmelser om flyttning av övergivna eller olovligen uppställda fordon. , och kommunen har rätt att flytta fordon om det behövs för bl.a. ordning, trafiksäkerhet och naturvård. Kommunen får flytta en bil som har övergetts på tomtmark. Om bilen inte är ett vrak krävs att markägaren först underrättar bilägaren eller försöker att underrätta bilägaren. Därefter kan markägaren begära att kommunen flyttar bilen. Gäller det ett bilvrak krävs dock inte att markägaren kontaktar en eventuell ägare. Kommunen får också flytta bilvrak på eget initiativ. Kostnaden för flyttning av ett bilvrak på tomtmark ska bäras av kommunen, i den utsträckning det inte går att få ersättning från bilägaren. Gäller det bilar som inte är vrak kan dock markägaren behöva stå för kostnaden, om den inte betalas av bilens ägare. Det ska tilläggas att frågan om kostnaderna för att flytta fordon ingår som en del i ett utredningsuppdrag som ska redovisas till . Utredaren ska lämna förslag till ett lämpligt system för hur kostnader i samband med flytt och förvaring av fordon ska hanteras. Fullständiga författningsförslag ska lämnas rörande de ändringar som utredaren funnit nödvändiga. Markägaren har också möjlighet att hos begära handräckning för att få bort bilen från platsen. Kostnaden för handräckningen får markägaren stå för, om den inte kan tas ut av bilägaren. Är det fråga om en bil med visst värde kan den vara intressant för att mäta ut för bilägarens skulder. En bortforsling i utmätningssyfte är inte förenad med några kostnader för markägaren. Kostnadsansvarets fördelning enligt lagstiftningen om flyttning av fordon är resultatet av en avvägning mellan markägares, fordonsägares och det allmännas intressen. Som jag nämnt pågår en översyn av de reglerna.
frs · H712160 · 2019-10-23 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:160 Dansk gränskontroll mot av (M) har frågat mig vad jag avser göra med anledning av det danska beskedet om gränskontroller mot . Jag välkomnar att den danska regeringen tar nya initiativ för att bekämpa brottsligheten i . Hur de initiativen ser ut, vilka åtgärder man tänker vidta och att gränskontroll återinförs i är däremot frågor för den danska regeringen. har haft inre gränskontroll mot och detta har haft en dämpande effekt på brottsligheten i . Det jag och den kommer göra är att fortsätta ta ansvar för att bekämpa brottsligheten och öka tryggheten i . Av det skälet har vi efter de partiöverskridande samtal som drog sig ur, bland annat gått fram med ett 34-punkts program för att förebygga, utreda och i övrigt bekämpa gängkriminalitet. Det är det största antalet åtgärder mot gängkriminaliteten någonsin i och de omfattar ett flertal nya verktyg för de brottsbekämpande myndigheterna. Vi har också skärpt straffen för flera allvarliga brott och vi fortsätter vår historiska satsning på polisen med bland annat målet om tiotusen fler polisanställda till 2024. Jag är i nära kontakt med den danske justitieministern och vi är överens om att vi ska utveckla och fördjupa samarbetet mellan våra båda länder i kampen mot den allvarliga brottsligheten. Gränsområdet får aldrig tillåtas vara en frizon för kriminella.
frs · H712162 · 2019-10-23 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:162 av (V) Utredning av medicinska åldersbedömningar har frågat mig vilket datum jag avser att tillsätta den aviserade utredningen av de medicinska åldersbedömningarna. Innan regeringen kan fatta beslut om kommittédirektiv måste det på samma sätt som andra regeringsbeslut beredas i . Beslut kan fattas så snart beredningen är avslutad.
frs · H712163 · 2019-10-23 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:163 av (V) Modellen för avräkningar från biståndet har frågat mig när jag avser att presentera en fullödig redovisning av modellen för beräkning av kostnader för mottagande av asylsökande och skyddsbehövande som avräknas mot utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Jag välkomnar frågeställarens engagemang i denna fråga, men delar inte uppfattningen att avräkningarna för asylsökande- och skyddsbehövande minskar marginellt eller att redovisningen är bristfällig. I budgetpropositionen redogör regeringen detaljerat för principer och den modell som ska gälla bl.a. hur man beaktar DAC:s regel att kostnader för mottagandet av asylsökande och skyddsbehövande endast får räknas som bistånd . Vidare redogörs för de anslag som ingår i beräkningarna och kategorier av asylsökande som kostnaderna avser. De underlag som legat till grund för beräkningarna är inhämtade från och Arbetsförmedlingen. Dessa handlingar är allmänna och har lämnats ut vid begäran. Även fortsättningsvis är vår ambition att det av myndigheternas rapportering ska framgå hur kostnaderna har beräknats, d.v.s. tillse att uppgifter som man redovisar i sina prognoser och annan rapportering tillgodoser följbarhet och transparens rörande avräkningsnivåerna. Avslutningsvis vill jag påminna om att de här kostnaderna räknas som bistånd på humanitära grunder och för att spegla ett gemensamt ansvarstagande med låg- och medelinkomstländer, vilka är värdar för de flesta av världens flyktingar. är en av världens absolut största biståndsgivare även om man skulle bortse från avräkningarna, vilka nu sjunker i och med införandet av ny modell.
frs · H712164 · 2019-10-24 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:164 av (M) Barncancervården har frågat mig om jag avser att verka för att regeringen lämnar förslag om att fördubbla stödet till barncancervården i , så som föreslagit. Barncancer är ett prioriterat område för regeringen inom ramen för arbetet med att stärka cancervården. Regeringen har i budgetpropositionen öronmärkt för att stärka cancervården. Exakt hur mycket som ska gå till barncancer har regeringen ännu inte tagit ställning till. I regeringens satsning ingår att utveckla barncancervården och att trygga övergången mellan barn- och vuxenvården, samt att stärka kompetensförsörjningen i cancervården. I överenskommelsen mellan staten och kommuner och landsting om kortare väntetider i cancervården anges att barncancercentrumen bl.a. ska analysera vilka utvecklingsområden som finns nationellt och i varje sjukvårdsregion, behoven av kompetensförsörjning, kvalitetsförbättring i vården samt samordning mellan landsting och mellan barn- och vuxenvård. Allt detta för att regeringen ska få underlag för det fortsatta nationella arbetet med att stärka barncancervården ytterligare. Regeringen ger även stöd till regionala cancercentrum för införande och uppdatering av nationella vårdprogram, varav ett avser långtidsuppföljning efter barncancer. ska varje barncancercentrum fortsätta implementeringen av vårdprogrammet långtidsuppföljning efter barncancer, med fokus på övergången mellan barn- och vuxenvård. Dessutom ska de vårdprogram som reviderats också innehålla en modell för uppföljning och rehabilitering efter behandling av cancersjukdom, eftersom behovet av uppföljning och stöd vid sena komplikationer ökar i takt med att allt fler barn och unga som överlevt en cancer når vuxen ålder. För regeringen är det är viktigt att fortsätta insatserna för att stärka och utveckla cancervården och specifikt de utmaningar som finns inom barncancervården. Alla barn och anhöriga ska kunna uppleva trygghet innan, under och efter behandling av cancer. I budgetpropositionen skjuter regeringen dessutom till 5 välfärdsmiljarder till kommuner och landsting i syfte att bl.a. förbättra förutsättningarna att utveckla välfärdens verksamheter. Av dessa medel fördelas för att stödja utvecklingen av hälso- och sjukvården med fokus på primärvården.
frs · H712165 · 2019-10-23 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:165 av (C) Studentbostäder har frågat mig om regeringen avser att vidta några åtgärder för att underlätta informationshanteringen för studentbostadsföretagen gällande studieresultat. Bostadssituationen för studenter är en mycket angelägen och prioriterad fråga. infördes ett investeringsstöd till nya hyresbostäder och bostäder för studerande. I enlighet med överenskommelsen med och Liberalerna skjuter vi nu till medel för investeringsstödet för att bygga fler hyresbostäder till rimliga hyresnivåer i hela landet. I budgetpropositionen föreslås anslaget att ökas med för . Frågan om att ge studentbostadsföretag tillgång till universitets och högskolors register är komplex. Den eventuella nyttan av en sådan förändring måste vägas mot integritetsaspekter samt vara förenligt med EU:s dataskyddsförordning och andra bestämmelser på området. Det kräver noggranna avvägningar mellan säkerhets- och integritetsaspekter och nyttan i att sprida en stor mängd personuppgifter på en stor mängd aktörer. Det finns många bostadsföretag som hyr ut till studenter och det är svårt att göra en avgränsning kring vilka aktörer som ska klassas som ett studentbostadsbolag och därmed få tillgång till registret. Jag menar att det grundläggande problemet är bristen på studentbostäder. Här krävs ett gott samarbete och stort ansvarstagande från flera parter, såsom kommuner, bostadsbolag och regering. Det statligt helägda bolaget medverkar till att bygga student- och forskarbostäder. Jag ser det som angeläget att tillgången på bostäder till studenter ökar, ett boende skapar den trygghet som alla studenter behöver för att klara sina studier.
frs · H712166 · 2019-10-24 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:166 av (C) Dataintrång på och fråga 2019/20:167 av (C) Jägarnas trygghet har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att säkerställa att misstänkt dataintrång på inte ska hända igen. har frågat landsbygdsministern hur regeringen kommer att agera för att säkerställa jägarnas trygghet och för att förhindra eventuell spridning av uppgifterna i fråga. Den sistnämnda frågan har överlämnats till mig. upptäckte i att det i den så kallade rovdjursdatabasen () hade gjorts ändringar i adresser till norska lodjursjägare, vilket föranledde misstanke om dataintrång. anmälde detta till Datainspektionen. Den processen ska ha sin gång. Datainspektionen är inte färdig med sin handläggning. tillsatte en intern utredning. Enligt den information jag har fått från handlar ändringarna om två uppgifter om norska postnummer. En tidigare tjänsteman vid med kunskap om databasen har varit anlitad för ett uppdrag som innefattade hantering av uppgifter i databasen. Vid genomförandet av uppdraget upptäcktes att de två uppgifterna var felplacerade. Eftersom uppgifterna rörde norska adresser kontaktades Miljödirektorat som godkände att felplaceringen rättades. Enligt var uppdragstagaren väl införstådd med sekretessreglerna och, som normalt vid sådana uppdrag, bunden av ett sekretessavtal. Det har inte framkommit att uppdragstagaren har använt personuppgifter på otillbörligt sätt eller röjt uppgifter för tredje part. bedömer att det inte är sannolikt att de gjorda ändringarna medför någon risk för fysiska personers fri- och rättigheter. tillsatte också en intern utredning om jäv. Utredningen kom fram till att det inte förekom något jäv, men att uppdragstagaren hade ett förtroendeuppdrag i som kan ha haft en förtroendeskadlig effekt. har ett pågående utvecklingsarbete kring hur myndigheten informationstekniskt kan förbättra regleringen av personuppgifter och kontinuerligt förbättra begränsningen av databehörighet vid genomförande av olika uppdrag. arbetar med att säkra sina rutiner vid anlitande av uppdragstagare för att bland annat bättre kunna fånga upp omständigheter som kan uppfattas som förtroendeskadliga. Regeringen har förtroende för att vidtar de åtgärder som krävs för att säkerställa att sekretess och skydd av personuppgifter stärks ytterligare, liksom för att förbättra sina rutiner i fråga om att anlita uppdragstagare.
frs · H712167 · 2019-10-24 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:166 av (C) Dataintrång på och fråga 2019/20:167 av (C) Jägarnas trygghet har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att säkerställa att misstänkt dataintrång på inte ska hända igen. har frågat landsbygdsministern hur regeringen kommer att agera för att säkerställa jägarnas trygghet och för att förhindra eventuell spridning av uppgifterna i fråga. Den sistnämnda frågan har överlämnats till mig. upptäckte i att det i den så kallade rovdjursdatabasen () hade gjorts ändringar i adresser till norska lodjursjägare, vilket föranledde misstanke om dataintrång. anmälde detta till Datainspektionen. Den processen ska ha sin gång. Datainspektionen är inte färdig med sin handläggning. tillsatte en intern utredning. Enligt den information jag har fått från handlar ändringarna om två uppgifter om norska postnummer. En tidigare tjänsteman vid med kunskap om databasen har varit anlitad för ett uppdrag som innefattade hantering av uppgifter i databasen. Vid genomförandet av uppdraget upptäcktes att de två uppgifterna var felplacerade. Eftersom uppgifterna rörde norska adresser kontaktades Miljödirektorat som godkände att felplaceringen rättades. Enligt var uppdragstagaren väl införstådd med sekretessreglerna och, som normalt vid sådana uppdrag, bunden av ett sekretessavtal. Det har inte framkommit att uppdragstagaren har använt personuppgifter på otillbörligt sätt eller röjt uppgifter för tredje part. bedömer att det inte är sannolikt att de gjorda ändringarna medför någon risk för fysiska personers fri- och rättigheter. tillsatte också en intern utredning om jäv. Utredningen kom fram till att det inte förekom något jäv, men att uppdragstagaren hade ett förtroendeuppdrag i som kan ha haft en förtroendeskadlig effekt. har ett pågående utvecklingsarbete kring hur myndigheten informationstekniskt kan förbättra regleringen av personuppgifter och kontinuerligt förbättra begränsningen av databehörighet vid genomförande av olika uppdrag. arbetar med att säkra sina rutiner vid anlitande av uppdragstagare för att bland annat bättre kunna fånga upp omständigheter som kan uppfattas som förtroendeskadliga. Regeringen har förtroende för att vidtar de åtgärder som krävs för att säkerställa att sekretess och skydd av personuppgifter stärks ytterligare, liksom för att förbättra sina rutiner i fråga om att anlita uppdragstagare.