ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H611428 · 2019-03-20 00:00:00 — Fråga 2018/19:428 Diarieföring av besök i av (SD) till Näringsminister (S) Det har framkommit uppgifter att regeringen I genomfört två olika utrikespolitiska linjer. En som redovisats för utrikesutskott och en parallell utrikespolitik i relation till där det helt saknas diarieförd dokumentation. Den tidigare bostadsministern har bevisligen genomfört officiellt besök som företrädare för utanför det officiella programmet och det diplomatiska protokollet. Resorna har dolts genom ombokbara biljetter och genom att någon annan betalat för resorna till och från . De enda spår som lämnades var de fototillfällen som genomfördes i där presenteras som svensk minister på officiellt besök och med en av president medarbetare som presskontakt och formellt sett officiell medlem i den svenska delegationen. genomförde, utanför regeringens officiella program, ett regeringsbesök med officiell prägel i mellan den 23 och . Besöket i avhandlade bland annat bilaterala relationer mellan och , med för officiella besök vid minst två lärosäten, varav det ena, , av bedömare anses som det regeringsbärande partiet AKP:s eget. Som presskontakt och officiell representant för delegation presenterades Rafet Candemir. Att de har samma status hos besöksmottagarna framgår av de bilder som togs vid besöken och mötena. Att en minister vid sitt besök erhåller en minnesplakett tillhör artighetsbetygelserna, men att en “enkel” presskontakt föräras samma gåva är långt utanför protokollet. Candemir är en av Erdoğans representanter i . Det är officiellt. Lika officiellt som den besök i . Ett besök som regeringen I mörklagt. I är Rafet Candemir utsedd av att arbeta som högsta svenska företrädare för i ”rådet för turkiska medborgare utomlands”, YPJ. Det råd, YPJ, som Rafet Candemir ingår i rapporterar direkt till premiärministerns kontor i och har haft möten med den högsta politiska ledningen i landet. De styrs och finansieras av staten med president och hans parti i spetsen. Rådets medlemmar måste godkännas av president själv. Rådets primära syfte är att knyta turkiska medborgare utomlands närmare samt påverka de bi- och multilaterala relationerna i allmänhet och relationerna med EU i synnerhet. Uppgifterna som framkommit är ytterst allvarliga, och även om avgått från både regeringen och kvarstår frågan hur detta att en bostadsminister kan åka till ett annat land och representera , utan att det finns några diarieförda handlingar över besöket och vad som sagts, över huvud taget kunnat inträffa. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Varför har den tidigare bostadsministerns besök i enligt ovan inte diarieförts, och vilka åtgärder har statsrådet och den tillträdda regeringen vidtagit för att detta inte ska inträffa igen?
fr · H611429 · 2019-03-20 00:00:00 — Fråga 2018/19:429 Kontanter som betalningsmedel hos statliga myndigheter av (V) till Statsrådet (MP) blir alltmer kontantfritt. Denna utveckling har gått snabbt. Kontanter är dock fortfarande ett betalningsmedel som används och som staten i sina myndigheter borde acceptera, inte minst för att det är demokratiskt rimligt då inte har fattat beslut om att avskaffa kontanter som betalningsmedel. Trots det finns det statliga myndigheter, till exempel , som nekar kontanter som betalningsmedel i sina verksamheter. Jag vill därför fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta åtgärder för att statliga myndigheter ska ta emot kontanter som betalningsmedel?
fr · H611430 · 2019-03-20 00:00:00 — Fråga 2018/19:430 Kallande av ambassadör till UD av (SD) till Utrikesminister (S) Advokaten och människorättsaktivisten har dömts till fängelse och 148 piskrapp i efter att ha företrätt kvinnor som kämpar emot sharialagar och slöjtvång. Detta har med rätta upprört flertalet jämställdhetskämpar runt om i världen, och i har man gått så långt att man kallat upp ambassadör med kravet att Sotoudeh ska frigivas. I har man i stället tidigare gjort sig känd för att regeringsrepresentanter åkt till för att bedriva handel och därvid underkastat sig slöjtvånget, och utrikeshandelsministern deltog dessutom i firandet av republiken av den revolution som lett till just detta kvinnoförtryck. Inte minst mot bakgrund av att (till skillnad från ) fortsatt kallar sig för feministisk och då vår regering utmärkt sig för att ha förhållandevis goda relationer till är det många som förväntar sig att likt markerar tydligt mot den här sortens rättsskandaler. Av den anledningen önskas utrikesminister svara på följande fråga: Avser ministern att verka för att likt ska kalla ambassadör till UD för samtal för att markera emot uppenbart sjuka domar som är statligt sanktionerade eller att vidta andra åtgärder för att vända utvecklingen i ?
fr · H611431 · 2019-03-20 00:00:00 — Fråga 2018/19:431 HPV-vaccin till pojkar av (SD) till Socialminister (S) Regeringen har inte helt oväntat fått kritik för att den dröjer med beslutet om cancerförebyggande vaccin mot humant papillomvirus (HPV) till pojkar, en fråga som undertecknad också har motionerat om. har varit tydlig med sin rekommendation om ett tillägg till det nationella vaccinationsprogrammet där pojkar också ska tilldelas vaccinationsmöjligheter. När rekommendationen kom var således också de flesta remissinstanser positiva till förslaget eftersom det inte bara innebar enorma fördelar ur folkhälsosynpunkt utan även beräknas vara en samhällsekonomisk vinst (vilket tydligt visat). Något regeringsbeslut har dock fortfarande inte kommit. I stället väljer regeringen att på nytt ge ett tilläggsuppdrag för att analysera effekterna av att införa HPV-vaccinering av pojkar, enbart som följd av att flertalet regioner önskar använda sig av ett nytt HPV-vaccin till flickor. Till har socialminister (S) uttalat att skälet till tilläggsuppdraget har med eventuella nyuppkomna kostnader att göra, trots att det är klarlagt att vaccinering av pojkar mot HPV 16 och 18 skulle förhindra omkring 120 cancerfall fördelat på båda könen. Anledningen är att HPV-vaccinationen kan minska förekomsten av livmoderhalscancer samt cancer i vulva, vagina och anus hos kvinnor samt peniscancer och HPV-relaterad analcancer hos män. Även om enligt regeringsuppdraget ska redovisa sina slutsatser är det märkligt att man drar ut på ett så oerhört viktigt tillägg. Med anledning av ovanstående önskas socialminister svara på följande fråga: Varför fattar inte regeringen ett beslut redan nu om gratis HPV-vaccin för pojkar när det så uppenbart innebär att det dels kommer att rädda liv och dels är en samhällsekonomisk vinst?
fr · H611432 · 2019-03-20 00:00:00 — Fråga 2018/19:432 Indrivning av skadestånd av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Skadestånd eller brottskadeersättning är ekonomisk kompensation som brottsutsatta kan ha rätt till efter att en dom vunnit laga kraft, då gärningsmannen eller gärningsmännen i regel är skyldig att ersätta skador som brottet orsakar (personskada, ekonomisk förlust eller kränkning). Utbetalningen ska ske efter att brottsoffret, det vill säga målsäganden, kräver skadestånd av gärningsmannen och beviljas detta i domstol. Vid en fällande dom är det vanligt att domstolen bestämmer att gärningsmannen ska betala skadestånd till brottsoffret, och då betalas ibland skadeståndet direkt genom direktkontakt med brottsoffret. I de fall gärningsmannen inte gör det kan det däremot uppstå problem, då pengarna inte betalas ut automatiskt. I ett sådant fall måste brottsoffret aktivt få hjälp av Kronofogden med att få sitt skadestånd om vederbörande inte själv vill kräva ut sitt skadestånd. Denna process är för det mesta ganska smidig, men det innebär fortfarande att brottsoffret aktivt måste driva vidare en process som i många fall redan varit jobbig att hantera efter att man har utsatts för ett brott av gärningsmannen. Flera organ, såsom Brottsofferjouren och , har lyft upp dagens förfarande som ett problem, och har förgäves försökt att ändra på dagens förhållningssätt. När detta på nytt aktualiserades i SVT:s Rapport valde justitie- och migrationsminister att inte ställa upp på en intervju, men återkom i stället med en skriftlig kommentar där ministern menade att nuvarande lagstiftning fungerade väl. Med anledning av ovanstående önskas justitie- och migrationsminister svara på följande fråga: Anser ministern och regeringen att de synpunkter som ett flertal instanser, exempelvis Brottsofferjouren, har framfört inte är tillräckligt allvarliga, och är det verkligen rimligt att ett brottsoffer ska tvingas fortsätta hantera kontakten med sin förövare efter att en dom vunnit laga kraft, eller kan vi se en förändring på detta område?
fr · H611433 · 2019-03-20 00:00:00 — Fråga 2018/19:433 Kriminaliseringen av terrorfinansiering av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) I den norska tidningen kan man läsa om de stora skillnaderna mellan hur Islamiska statens anhängare bemöts i jämfört med hur det är i . I får samtliga IS-anhängare (även kvinnor) som återvänt till landet från det så kallade kalifatet räkna med att bära straffansvar. I behöver tvärtom ingen av återvändarna räkna med straffansvar. Skälen till att det ligger till på detta vis är många, men det kanske främsta är att har EU:s svagaste terrorlagstiftning. Efter att regeringen negligerat alla de rapporter och motioner som önskat få en förändring ser vi nu dock att lagstiftningen kommer att skärpas en aning, vilket givetvis är varmt välkommet. Ett problem kvarstår dock: Omkring 150 IS-terrorister som återvänt går fortfarande fria, och även individer som framöver kommer att återvända lär inte omfattas av lagskärpningarna. finns lyckligtvis en lagstiftning som kriminaliserar terrorfinansiering och terrorrekrytering. Detta borde, hårdraget, också innebära att samtliga som varit en del av terrorsekten också kan dömas genom den befintliga lagstiftningen, då deras deltagande varit avgörande för att terrorväldet har kunnat existera och expandera. Samtliga har likaså vetat exakt vilken typ av terrorrörelse de anslutit sig till. Mot bakgrund av detta, och mot bakgrund av att regeringen tycks vara ovillig att likt hanteringen av nazister efter införa en retroaktiv lagstiftning, önskas justitie- och migrationsminister svara på följande fråga: Tänker ministern ta några initiativ med anledning av det som har framförts?
fr · H611434 · 2019-03-21 00:00:00 — Fråga 2018/19:434 Användning av extra anslag till FOI av (M) till Försvarsminister (S) () fick, tack vare att antog och budgetförslag, 50 miljoner extra för . Enligt uppgift så kommer FOI att använda 7 miljoner av de extra medel som tillfördes som ett resultat av M-KD-budgeten för uppgradering av forskningsanläggningar på avdelningen Ledningssystem. Denna prioritering finns inte med som något anslagsändamål i det budgetbetänkande (2018/19:FöU1) som ligger till grund för beslutet om extra resurser, ej heller finns någon instruktion kring detta i regeringens regleringsbrev för FOI. Med anledning av ovanstående vill jag fråga försvarsminister : Vilken är anledningen till att anslagsmedel används till att finansiera fasta forskningsanläggningar, trots att detta inte nämns som ett anslagsändamål i budgetbeslutet?
fr · H611435 · 2019-03-21 00:00:00 — Fråga 2018/19:435 Trygghet i HVB-hem av (L) till Socialminister (S) På HVB-hem (hem för vård och boende) bor vårt lands allra mest utsatta barn och unga. HVB-hemmen ska vara en trygg plats för den som mår mycket dåligt eller som inte är tillräckligt trygg i sin egen familj, men avslöjas att hundratals övergrepp har anmälts på boendena bara . Extra oroande är att larmet inte aktiverats av Inspektionen för vård och omsorg () eller av , utan av veckotidningen . I tidningen kan man läsa följande: ”har minst 106 anmälningar, som omfattar 133 unga utsatta, kommit in gällande sexuellt utnyttjande, övergrepp och grova våldtäkter på HVB-hem över hela . Mörkertalet tros vara ännu större.” I nära en tredjedel av fallen har HVB-hemmet avstått från att anmäla till eller . Mer än hälften av anmälningarna rör upprepade övergrepp där unga människor utsatts . I de allra flesta av de fallen pekas en anställd ut som förövare. Detta är helt oacceptabelt. Syftet med att placera en ung människa på ett HVB-hem är ju att samhället ska skydda honom eller henne. Hela avsikten med varje enskild placering är ju att ge trygghet och en ljusare framtid. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : Vad avser ministern och regeringen att vidta för åtgärder för att säkerställa att barn och unga är trygga på de HVB-hem där de placeras?
fr · H611436 · 2019-03-21 00:00:00 — Fråga 2018/19:436 Embryodonation av (L) till Socialminister (S) är embryodonation tillåten i . Det grundar sig på beslut att bifalla socialutskottets betänkande Modernare regler om assisterad befruktning och föräldraskap (2017/18:SoU20). har inte tagit fram några riktlinjer för detta utan endast genomfört rena följdändringar i myndighetens föreskrifter (SOSFS 2009:30). är det alltså möjligt för svenska par att donera sina embryon till ett barnlöst par där embryodonation skulle kunna hjälpa dem att bli föräldrar. finns det i heterosexuella par som har nedfrysta embryon skapade av kvinnans ägg och mannens spermier men som inte får använda dem. Det handlar dels om par där kvinnan fötts utan livmoder men med fungerande äggstockar, dels om par där kvinnan inför att få sin livmoder strålbehandlad eller bortopererad av medicinska skäl använt sina ägg för att med makens spermier skapa ett embryo. Eftersom surrogatmoderskap inte är tillåtet i vill de resa till ett land där detta är tillåtet och då använda sina egna embryon. Enligt går inte detta eftersom den nya lagens syfte inte är att det ska ske ändring i möjligheten att genomgå värdmoderskap. För dessa par återstår nu att använda äggdonator samt mannens spermier i det land där surrogatmoderskap ska inledas för de ska kunna bli föräldrar. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : Är det möjligt att göra ett förtydligande i lagstiftningen om assisterad befruktning så att par där kvinnan inte kan bära fram ett barn genom surrogatmoderskap ska kunna bli föräldrar genom användning av sina egna embryon?
fr · H611437 · 2019-03-21 00:00:00 — Fråga 2018/19:437 Kompensation för sena utbetalningar av EU-ersättningar av (M) till Statsrådet (S) Många lantbrukare i har väntat alldeles för länge på sina EU-ersättningar. Följden av detta är att många lantbrukare hotas av likviditetskris och tvingas belåna sin verksamhet för att kunna klara situationen ekonomiskt. Nödvändiga investeringar skjuts , och vissa lantbrukare kan till och med ha tvingats att lägga ned sin verksamhet. förklaring till de försenade utbetalningarna är att utvecklingen av verkets nya it-system har dragit ut . De sena utbetalningarna beror alltså på att regeringen och inte har lyckats lösa den uppkomna situationen och misslyckats med uppgiften att betala ut lantbrukarnas EU-ersättningar . Många lantbrukare drabbades inte bara av ett av våra värsta torrår utan dessutom av att man inte fick ut sina innestående EU-ersättningar från . Om lantbrukarna inte klarar av att betala in sina skatter eller andra avgifter får de omgående krav och påminnelser och tvingas betala både avgifter och räntor på beloppet. Detsamma gäller tydligen inte då samhället och staten, i detta fall , inte betalar ut EU-ersättningar . Jag vill ställa följande fråga till statsrådet : Avser statsrådet att på något viss kompensera de lantbrukare som inte har fått ut sina EU-ersättningar ?
fr · H611438 · 2019-03-21 00:00:00 — Fråga 2018/19:438 Kolkraftsutbyggnaden i världen av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) Regeringens miljöpolitik går i mångt och mycket ut på att fördyra för och beskatta människor som måste använda olika drivmedel såsom bensin och diesel, eller på att fördyra transporter genom att införa nya flygskatter, nya lastbilsskatter och begränsningar med miljözoner med mera. Detta är politik som bara försvårar för människor på landsbygden som måste använda bilen, lastbilen eller flyget för att kunna jobba och driva företag i hela . som detta sker i planerar man att bygga hundratals nya kolkraftverk i världen, bland annat i , , , , och i EU-länder. Jag vill därför ställa följande fråga till miljö- och klimatminister : Vad har ministern gjort för att försöka stoppa den fortsatta kolkraftsutbyggnaden i övriga världen, och vilka initiativ planerar ministern att ta för att minska kolkraftsutbyggnaden globalt?
fr · H611439 · 2019-03-21 00:00:00 — Fråga 2018/19:439 Arbetsmarknadsutbildningar av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Vid ett frukostmöte med företagarföreningarna i deltog Arbetsförmedlingen och berättade om sitt arbete för att få fler i jobb med hjälp av arbetsmarknadsutbildningar. Ett verktyg man har är att utbilda arbetslösa personer till ett yrke. Representanten för Arbetsförmedlingen berättade att det är en stor brist på busschaufförer i och att bolagen gärna anställer kvinnliga busschaufförer. Av den anledningen kallade Arbetsförmedlingen i 92 arbetslösa kvinnor till ett obligatoriskt informationsmöte om yrket busschaufför. Det var 28 personer som kom till det obligatoriska mötet, och det var alltså 64 personer som uteblev från mötet. Av de 28 personer som kom till träffen så var det 7 personer som sedan gick vidare till studiebesök på de företag som ville berätta mer om yrket och sina arbetsplatser. tillhör de kommuner i som har högst arbetslöshet, och säger företagen i rekryteringsenkäter att det är det län där arbetsgivarna upplever stora svårigheter att hitta kompetent arbetskraft. Uppenbarligen fungerar varken matchningen eller viljan från långtidsarbetslösa att vilja utbilda sig till de lediga arbeten som finns tillgängliga – inte ens med en arbetsmarknadsutbildning. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Vilka åtgärder avser regeringen och ansvarig minister att vidta för att motivera och inspirera arbetslösa personer att vilja genomgå arbetsmarknadsutbildningar till de lediga jobb som finns?
fr · H611440 · 2019-03-21 00:00:00 — Fråga 2018/19:440 Arbetskraftsinvandring av (V) till Justitie- och migrationsminister (S) I punkt 21 i den överenskommelse mellan S, MP, L och C som den nya regeringen vilar på sägs följande: ”Problemet med kompetensutvisningar måste lösas. Ett särskilt visum för högkvalificerade som vill söka jobb eller starta företag ska införas (Utredning 2019. Nya regler från ). Dagens regler för arbetskraftsinvandring ska värnas.” Hur ett sådant visum ska konstrueras utan att öppna för de omfattande problem med utnyttjande av löntagare som omgärdat den svenska arbetskraftsinvandringen blir en svår fråga för den planerade utredningen att besvara. I punkt 21 sägs alltså att problemen med kompetensutvisningar måste lösas, men att dagens regler för arbetskraftsinvandring ska värnas. Detta trots att det är dagens regler som orsakat problemen med kompetensutvisningar och öppnat för det utnyttjande av löntagare från andra länder som senast beskrevs i SVT:s från . Den borgerliga regeringen införde regelverket tillsammans med . När det ledde till ett omfattande utnyttjande av löntagare skärpte man regelverket, vilket ledde till att människor blev utvisade för mindre förseelser begångna av arbetsgivare, det som kallas kompetensutvisningar. Utnyttjandet av löntagare fortsätter bevisligen. S-MP-regeringen lyckades inte åtgärda problemen under förra mandatperioden, och de förslag som man kommit överens om med L och C kommer sannolikt inte att göra saken bättre. För det som behövs är bland annat att löntagare inte straffas för misstag begångna av arbetsgivare, att det anställningserbjudande som arbetskraftsinvandrare accepterar innan de kommer till får en starkare juridisk status och att de fackliga rättigheterna stärks. Men inget av detta vill regeringen, C och L göra. Mot denna bakgrund vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Hur avser ministern att lösa problemen med kompetensutvisningar och värna dagens regler för arbetskraftsinvandring?
fr · H611441 · 2019-03-21 00:00:00 — Fråga 2018/19:441 Brister i Arbetsförmedlingens kontrollfunktioner av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF) konstaterar i en ny granskningsrapport att Arbetsförmedlingens kontrollfunktioner uppvisar omfattande brister (). Granskningsrapporten visar att Arbetsförmedlingen låter bli att skicka kontrolluppgifter till arbetslöshetskassorna genom så kallade underrättelser. Det är även uppseendeväckande att en tredjedel av de arbetslösa som uppger att de sökt ett arbete faktiskt inte har gjort det. Att uppföljningsåtgärder fungerar är centralt för att arbetslöshetsförsäkringens legitimitet upprätthålls. Dessutom är det viktigt att regelverket kring aktivt arbetssökande fungerar för att främja såväl omställning som kompetensförsörjning. Mot bakgrund av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Vilka åtgärder har ministern vidtagit och vilka åtgärder avser ministern att vidta framöver för att åtgärda Arbetsförmedlingens bristande myndighetsutövning?
fr · H611442 · 2019-03-25 00:00:00 — Fråga 2018/19:442 Lärarbehörighet av (M) till Utbildningsminister (S) rapporterade att lärarbehörigheten minskar i landets grundskolor. Och det gör den från redan låga nivåer. Lärarbristen är ett stort problem, och kompetensförsörjningen måste tas på allvar. Slaget om lärarna slår ekonomiskt mot landets kommuner och fristående huvudmän när det snabbt har pressat upp lärarlöner och personalkostnader. Skolhuvudmän bjuder över varandra i lön i kampen om behöriga lärare, vilket oroar än mer nu när lärarbehörigheten minskar i . Detta riskerar att försämra likvärdigheten i landet. Att lärarbehörigheten nu minskar i är skrämmande! Utvecklingen går åt helt fel håll. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att stoppa den negativa utvecklingen av lärarbehörigheten i grundskolor?
fr · H611443 · 2019-03-25 00:00:00 — Fråga 2018/19:443 Tvångsanslutning av enskilda avlopp av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) Många på landsbygden som har fungerande och ibland helt nybyggda enskilda avlopp tvingas ändå att ansluta sig till det kommunala va-systemet. Detta är en stor kostnadsfråga för den enskilde, men det är också en ren kapitalförstörelse att inte använda redan byggda och fungerande enskilda avlopp utan i stället bli tvingad som fastighetsägare in i det kommunala va-systemet. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Avser ministern att på något sätt stärka den enskildes möjligheter att vägra att ansluta sig till det kommunala va-systemet?
fr · H611444 · 2019-03-25 00:00:00 — Fråga 2018/19:444 Bredare samhällsekonomiska kalkyler för järnväg av (V) till Statsrådet (S) När stora infrastrukturprojekt sjösätts får det förstås stora effekter på samhället. De planerade höghastighetsbanorna kommer exempelvis inte bara att göra det lättare att ta sig mellan , , och ett antal orter till. En mängd nya bostäder, jobb, nya samarbeten och utsläppsminskningar kommer därutöver att skapas. Dessvärre använder sig vår ansvariga myndighet för infrastrukturplanering, , i huvudsak endast av en modell för att analysera infrastrukturprojekt, den så kallade cost–benefit-analysen. Med den går det visserligen att beräkna minskade restider och vissa miljöeffekter, men många dynamiska effekter utesluts, såsom befolkningstillväxt, nya arbetstillfällen och större geografiska marknader. Enligt har Europeiska investeringsbanken – där är medlem – erbjudit att kostnadsfritt använda deras mer dynamiska kalkylmodell, men enligt tidningen har regeringen tackat nej till dessa erbjudanden. Att analysera höghastighetsbanorna från fler perspektiv än förkortad restid skulle kunna ge oss en bättre bild av många ytterligare positiva effekter som projektet skulle kunna få för . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Stämmer det att har erbjudits att använda EIB:s kalkylmodell, och varför har i så fall departementet tackat nej?