ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H612601 · 2019-05-08 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:601 av (SD) Religiös påverkan på utbildningen har frågat mig vad jag och regeringen avser att vidta för konkreta åtgärder för att eliminera religiös påverkan på utbildningen för att säkerställa en likvärdig utbildning av hög kvalitet. All utbildning inom skolväsendet måste följa alla de bestämmelser som finns i skolförfattningarna. Det är inte förhandlingsbart. Utbildningen inom skolväsendet ska vara likvärdig och de olika skolformerna ska följa det som respektive läroplan anger. Utbildningen och undervisningen i förskolor och skolor med offentlig huvudman ska vara icke-konfessionell. Även i fristående förskolor och skolor ska undervisningen vara icke-konfessionell, men utbildningen i övrigt får enligt skollagen (2010:800) ha en konfessionell inriktning (1 kap. 7 §). Deltagandet i konfessionella inslag ska alltid vara frivilligt. , den överenskommelse som slutits mellan Socialdemokraterna, de gröna framgår att ett etableringsstopp ska införas för fristående grund- och gymnasieskolor med konfessionell inriktning, att befintliga skolor med konfessionell inriktning ska kontrolleras bättre och att en utredning först ska definiera avgränsningar. Den förra regeringen beslutade om direktiv till en särskild utredare att bl.a. analysera vad som kan anses följa av , andra internationella åtaganden om mänskliga rättigheter och regeringsformen, i relation till konfessionella inslag i skola, förskola och fritidshem, oavsett om huvudmannen är offentlig eller enskild (dir. 2018:15). Utvecklingen av praxis pågår kontinuerligt. Utredningen ska därför göra en förnyad och fördjupad analys av vad som kan anses följa av och andra internationella åtaganden om mänskliga rättigheter, i relation till konfessionella inslag i offentligt finansierad skola, förskola och fritidshem. Utredaren ska även föreslå definitioner av vad som avses med konfessionell respektive icke-konfessionell inriktning, begrepp som förekommer i skollagen utan att de är definierade. Dessutom ska utredaren se över om det i samband med prövningen av enskilda som huvudmän för skolor, förskolor och fritidshem med en konfessionell inriktning – utöver befintliga krav – finns behov av att ställa upp särskilda krav. Sådana krav kan t.ex. mer specifikt ta sikte på förutsättningarna att bedriva en verksamhet som förmedlar och förankrar respekt för den värdegrund som gäller för det svenska skolväsendet. Det finns således ett pågående arbete som jag ser som väldigt viktigt för att få en bra lagstiftning så att en likvärdig utbildning av hög kvalitet säkerställs i alla skolor. Regeringen överväger hur arbetet med uppfyllandet av januariavtalet i denna del bäst tas vidare.
frs · H612602 · 2019-05-08 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:602 av (SD) Försvarsmaktens arbete med säkerhetsprövningar har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att säkerställa att misstag i säkerhetsprövning inte sker igen och på vilket sätt som regeringen arbetat för att öka kvaliteten på befintliga säkerhetsprövningar. Den ställda frågan relaterar till en uppgift om att en anställd deltidssoldat i Försvarsmakten är misstänkt för brott. Säkerhetsprövning regleras i säkerhetsskyddslagen (2018:585), som trädde i kraft och då ersatte den tidigare säkerhetsskyddslagen (1996:627). I lagen regleras bland annat vem som ska säkerhetsprövas, säkerhetsprövningens syfte och innehåll samt vem som har ansvar för säkerhetsprövningen. Tillämpningen av lagen i detta fall är ett ansvar för Försvarsmakten som arbetsgivare.
frs · H612603 · 2019-05-15 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:603 av (M) Nya regler för skytteverksamhet har frågat mig om jag anser att förslag till nya föreskrifter och allmänna råd om utförande och besiktning av skjutbanor, som han menar kommer att försvåra och fördyra övningsskyttet för landets jägare och skyttar, verkligen är en prioriterad uppgift för . Han har även frågat mig om jag kommer att vidta några åtgärder för att säkerställa att tillämpning av förslaget om nya föreskrifter och allmänna råd om utförande och besiktning av skjutbanor inte kommer att påverka skyttet för landets jägare och skyttar på ett negativt sätt eller begränsa möjligheterna till idrottsskytte och övning inför jakt. och har varit bemyndigade av regeringen att meddela föreskrifter om bl.a. utförande och besiktning av skjutbanor. arbetar med en översyn av sina föreskrifter och allmänna råd på området. har tidigare ställt liknande frågor och jag har då svarat att jag inte har för avsikt att vidta någon åtgärd med anledning av pågående översyn. Jag har informerats om att kommer att skicka ut förslaget om ändrade föreskrifter och allmänna råd om utförande och besiktning av skjutbanor till skyttesammanslutningarna, som kommer att få möjlighet att yttra sig innan de beslutas. Jag har därför inte heller nu för avsikt att vidta någon åtgärd med anledning av pågående översyn av aktuella föreskrifter och allmänna råd.
frs · H612604 · 2019-05-15 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:604 av (SD) Indraget medborgarskap för grova brott har frågat mig om regeringen kommer att lämna förslag liknande dem som antagits i när det gäller möjligheten att återkalla medborgarskap från personer som begår allvarliga brott mot landet och som har dubbelt medborgarskap, eller på annat sätt verka för att medborgarskapets betydelse stärks i syfte att markera mot brott riktade mot . Ingen svensk medborgare som är eller har varit bosatt i riket får fråntas sitt medborgarskap. Det följer av 2 kap. 7 § regeringsformen. För att införa en möjlighet till återkallelse av medborgarskap skulle därför en grundlagsändring krävas. En möjlighet till återkallelse av medborgarskap för personer med dubbelt medborgarskap skulle betyda att det svenska medborgarskapet blir villkorat för dem. Det svenska medborgarskapet skulle därmed inte längre vara lika för alla. Att frångå principen om att medborgarskapet är lika för alla skulle innebära genomgripande förändringar av den svenska medborgarskapsrätten och bör inte beslutas utan stöd av en bred majoritet i . Regeringen avser inte att lämna förslag till förändringar av reglerna för återkallelse av svenskt medborgarskap.
frs · H612605 · 2019-05-15 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:605 av (M) Slopad straffrabatt för unga har frågat mig när kan förvänta sig att justitie-ministern lägger fram ett förslag om slopad straffrabatt för unga på bord. Det är viktigt att vi har tydliga och konsekventa påföljder som kan bidra till att förebygga och hindra att unga fortsätter begå brott. Det är också viktigt att samhällets reaktion på ungas kriminalitet kommer snabbt. utvidgade därför regeringen försöksverksamheten med ett snabbförfarande i brottmål till att även omfatta lagöverträdare under . har också remitterats ett utkast till lagrådsremiss med förslag om att införa en ny påföljd, ungdomsövervakning. Tiden för ungdomsövervakning föreslås kunna bestämmas till lägst och högst . Genom förslaget ges domstolen möjlighet att vid allvarlig brottslighet och återfalls-situationer välja ett påföljdsalternativ som är lämpligt och trovärdigt både i fråga om innehåll och ingripandegrad. Ungdomsövervakning föreslås innefatta tydliga inskränkningar i den unges rörelsefrihet, som utgångspunkt i form av så kallad helghemarrest. På regeringens initiativ tillsattes som lämnade förslag som innebär att den straffrättsliga och straffprocessuella särbehandlingen av lagöverträdare i åldersgruppen 18–avskaffas. Bland annat föreslås att den så kallade straffrabatten inte längre ska gälla myndiga lagöverträdare. Utredningens betänkande har remitterats och remisstiden går ut . Fortsatt beredning av förslagen kommer att ske i och regeringen kommer att återkomma till när detta arbete är färdigt.
frs · H612607 · 2019-05-15 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:607 av (M) Omlokalisering av har frågat statsrådet vad regeringens planer gällande omlokalisering av myndigheter innebär specifikt för . Frågan har överlämnats till mig att besvara. Inledningsvis vill jag understryka att jag delar frågeställarens uppfattning att det är av stor vikt att det finns en lokalt förankrad och synlig polis i hela landet. En av utgångspunkterna i den nya är en polis närmare medborgarna. Det innebär att det lokala arbetet ska vara fundamentet i myndighetens verksamhet, med ökad närvaro och tillgänglighet som grundas på lokala förutsättningar och behov. Jag delar också uppfattningen att antalet polisanställda behöver öka. Regeringen är därför fast besluten att uppnå målsättningen om att antalet anställda i ska öka med 10 000 , vilket är en förutsättning för bättre tillgänglighet i hela landet. Det kan konstateras att många myndigheter tar ett stort ansvar för att säkra den statliga närvaron i hela landet men mer behöver göras. Regeringen behöver en samlad bild över hur myndigheterna tar ansvar för service och tillgänglighet i hela landet. Statskontoret har därför fått i uppdrag att kartlägga myndigheternas planering för lokalisering av verksamhet utanför . Statskontoret ska också titta på vilka beslut myndigheterna fattat om lokalisering av verksamhet. finns representerad och är verksam i hela landet. Den bedriver en verksamhet av särskild karaktär som ofta kräver stor flexibilitet och som i många avseenden inte kan jämföras med andra förvaltningsmyndigheters uppdrag. Många beslut om lokalisering i fattas på regional nivå där kunskapen om lokala förutsättningar och behov finns. har en central samhällsfunktion. Andra myndigheter, inte minst Statens servicecenter och servicekontoren, kan komma att behöva koordinera sin lokalisering med . Det är i detta sammanhang som kartläggningsuppdraget ska ses. Regeringen har inte för avsikt att genomföra ytterligare organisationsförändringar av . Men givet den historiska utbyggnation som står inför förbättras förutsättningarna väsentligt för en ökad polisiär närvaro i hela landet.
frs · H612608 · 2019-05-15 00:00:00 — Svar på fråga av (V) 2018/19:608 Människor som slussas mellan och Arbetsförmedlingen har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att bistå de människor som kommer i kläm mellan och Arbetsförmedlingen. Det är mycket allvarligt om människor faller mellan stolarna på grund av bristande samarbete. När samarbetet mellan myndigheter brister är det ytterst individen som drabbas. Så kan vi inte ha det. Arbetsförmedlingen och har därför ett gemensamt uppdrag – förstärkt samarbete – i syfte att underlätta övergången mellan sjukförsäkringen och arbetslivet för de personer som har nedsatt hälsa och behöver stöd i en omställningssituation. Det förstärkta samarbetet mellan myndigheterna är viktigt vid förflyttning från sjukförsäkringen till arbetsmarknaden för de personer som behöver stöd för att kunna lämna långvarig sjukfrånvaro och komma tillbaka till hälsa, studier och arbete. Myndigheterna får för denna förstärkta samverkan. har Arbetsförmedlingen och även fått ett gemensamt Nolltoleransuppdrag från regeringen för att se till att övergången mellan myndigheterna fungerar väl och att ingen individ hamnar mellan stolarna. Uppdraget är en del av myndigheternas regleringsbrev. Det handlar om att identifiera och möta individens behov av insatser och stöd så tidigt och effektivt som möjligt. Det handlar också om att intensifiera arbetet med att tillsammans underlätta övergången för individen. Myndigheternas insatser ska också ge trygghet och ett gott stöd tillbaka till hälsa och arbete. Regeringen har därför tillsatt en nationell samordnare som, med individens och samhällets bästa i fokus, ska främja en väl fungerande sjukskrivningsprocess (Dir. 2018:27). För regeringen är det viktigt att följa upp det uppdrag som myndigheterna har om att samverka för att fler människor ska kunna återgå till hälsa och arbete. Uppföljning är viktig också för att få klarhet om det krävs ytterligare åtgärder från regeringens sida. I överenskommelse mellan regeringen, och Liberalerna som träffades anges att Arbetsförmedlingen ska reformeras i grunden. Regeringen har beslutat att ge ett uppdrag till Arbetsförmedlingen att förbereda för och att bistå med att analysera vissa förutsättningar inför reformeringen. I det uppdraget ingår att analysera och redogöra för hur samverkan med bl.a. kan utformas så att det samlade stödet till olika grupper av arbetssökande ska bli effektivt. Det gemensamma uppdraget om övergången mellan och Arbetsförmedlingen är en utgångspunkt.
frs · H612609 · 2019-05-13 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:609 av (SD) Transportstyrelsens företagskontroller och fråga 2018/19:610 av (SD) Transportstyrelsens kontroller har ställt ett antal frågor till mig om Transportstyrelsens kontroller. Flera viktiga lagändringar har genomförts i syfte att bidra till en bättre regelefterlevnad på väg. Som exempel kan nämnas att beställaransvaret skärpts, sanktionsavgifter har införts för överträdelser av reglerna om cabotagetransporter och det har blivit möjligt att klampa fordon i för att hindra fortsatt färd. Regeringen beslutade om ändringar i förordningen (2004:865) om kör- och vilotider samt färdskrivare m.m. Ändringarna som trädde i kraft syftade till att åstadkomma en ökad flexibilitet och en bättre proportionalitet i sanktionssystemet. Bland annat sänktes sanktionsavgiften för vissa mindre allvarliga överträdelser medan sanktionsavgiften för mer allvarliga överträdelser höjdes. Vidare utökades möjligheten för Transportstyrelsen att sätta ned eller efterge sanktionsavgift om en överträdelse saknar betydelse i kontrollhänseende eller är obetydlig med hänsyn till syftet med den bestämmelse som överträtts. Varken regeringen eller ett enskilt statsråd kan uttala sig om en myndighets tolkning av regelverket. Insatserna bör dock riktas dit de gör mest nytta. Transportstyrelsen utövar också så kallad riskbaserad tillsyn, vilket innebär ett systematiskt arbetssätt för att analysera, värdera och styra urvalet genom prioriteringar inom tillsynen. På så sätt sker kontroller oftare där riskerna är stora och mindre ofta där riskerna är små. Regeringen har i den nationella godstransportstrategin framhållit att det är viktigt med väl fungerande och effektiva kontroller på vägtransportområdet och avser att se över hur regelefterlevnaden på väg kan öka för att motverka osund konkurrens och öka trafiksäkerheten.
frs · H612610 · 2019-05-13 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:609 av (SD) Transportstyrelsens företagskontroller och fråga 2018/19:610 av (SD) Transportstyrelsens kontroller har ställt ett antal frågor till mig om Transportstyrelsens kontroller. Flera viktiga lagändringar har genomförts i syfte att bidra till en bättre regelefterlevnad på väg. Som exempel kan nämnas att beställaransvaret skärpts, sanktionsavgifter har införts för överträdelser av reglerna om cabotagetransporter och det har blivit möjligt att klampa fordon i för att hindra fortsatt färd. Regeringen beslutade om ändringar i förordningen (2004:865) om kör- och vilotider samt färdskrivare m.m. Ändringarna som trädde i kraft syftade till att åstadkomma en ökad flexibilitet och en bättre proportionalitet i sanktionssystemet. Bland annat sänktes sanktionsavgiften för vissa mindre allvarliga överträdelser medan sanktionsavgiften för mer allvarliga överträdelser höjdes. Vidare utökades möjligheten för Transportstyrelsen att sätta ned eller efterge sanktionsavgift om en överträdelse saknar betydelse i kontrollhänseende eller är obetydlig med hänsyn till syftet med den bestämmelse som överträtts. Varken regeringen eller ett enskilt statsråd kan uttala sig om en myndighets tolkning av regelverket. Insatserna bör dock riktas dit de gör mest nytta. Transportstyrelsen utövar också så kallad riskbaserad tillsyn, vilket innebär ett systematiskt arbetssätt för att analysera, värdera och styra urvalet genom prioriteringar inom tillsynen. På så sätt sker kontroller oftare där riskerna är stora och mindre ofta där riskerna är små. Regeringen har i den nationella godstransportstrategin framhållit att det är viktigt med väl fungerande och effektiva kontroller på vägtransportområdet och avser att se över hur regelefterlevnaden på väg kan öka för att motverka osund konkurrens och öka trafiksäkerheten.
frs · H612611 · 2019-05-15 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:611 av (M) Brott mot företagare har frågat mig vad jag avser att göra för att skydda näringsfriheten i gentemot extremister som olagligen bryter sig in hos och hotar företag. Jag utgår från att i sin fråga hänvisar till brottslighet som är kopplad till den brottsaktiva djurrättsaktivismen. Låt mig inledningsvis understryka att vi inte kan acceptera att någon för att uppnå politiska syften begår brottsliga handlingar. Detta har ingen plats i en demokrati och vi kan inte tolerera det i vårt samhälle. Den brottsaktiva djurrättsaktivismen äventyrar dessutom det målmedvetna arbete för ett stärkt djurskydd som seriösa organisationer och lantbrukare utför. Regeringen har vidtagit ett antal åtgärder för att den typ av brott som bland annat lantbrukare utsätts för ska hanteras effektivt av rättsväsendet, både avseende lagstiftning och resurser. Näringsidkare måste givetvis kunna bedriva sin verksamhet utan att riskera att utsättas för ofredande, hot, skadegörelse eller andra brottsliga handlingar. Regeringen har lagt ett antal förslag till ny lagstiftning som är relevanta i detta sammanhang. Det handlar exempelvis om en ny kamerabevakningslag som trädde i kraft , där den generella tillståndsplikt som tidigare gällt för kamerabevakning slopats. Den nya kamerabevakningslagen medför att kamerabevakning i samband med bl.a. jordbruksverksamhet nu kommer att kunna genomföras utan tillstånd. höjdes minimistraffet för grovt olaga hot. Samma datum gjordes även lagändringar rörande skadegörelsebrottet. Bland annat skärptes straffskalan för grov skadegörelse till fängelse i lägst och högst . Regeringen avser dessutom att se över det straffrättsliga skyddet mot hemfridsbrott och olaga intrång. Jag har diskuterat brottslighet kopplad till djurrättsaktivism med bl.a. rikspolischefen och fått information om hur myndigheten arbetar. Jag vet att tar problematiken på allvar och att myndigheten samarbetar med Säkerhetspolisen. Regeringen avser följa arbetet. I det beslutade regleringsbrevet till framgår att myndigheten ska redovisa hur den arbetar för att motverka brottslighet kopplad till djurrättsaktivism.
frs · H612612 · 2019-05-15 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:612 av (M) Brist på militära övningsplatser i län har frågat mig vilka åtgärder jag avser att genomföra i syfte att tillskapa skjutfält för hemvärnsverksamheten i län. För att Försvarsmakten ska kunna utbilda och öva sina förband är det nödvändigt att myndigheten har tillgång till ändamålsenliga övningsområden och övningsanordningar. Det är och regeringen som beslutar om övergripande utformning. Med detta som grund bestämmer Försvarsmakten den närmare utformningen av krigsförbanden som är nödvändig för att statsmakternas krav på operativ militär förmåga ska kunna uppfyllas. Inom de ramar och regeringen har lagt fast är det Försvarsmakten som avgör var och hur krigsförbanden ska utbildas och övas, liksom vilka övningsanordningar i form av skjutfält och annat som behövs för att kunna utbilda och öva krigsförbanden.
frs · H612613 · 2019-05-15 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:613 av (SD) Terrorklassning av Muslimska har frågat mig om min och regeringens syn på eventuella terrorklassning av Muslimska , och om kan tänkas gå samma väg. Regeringen kan inte kommentera eller spekulera om en eventuell framtida amerikansk policy. Vad gäller inställning står sig det svar jag tidigare lämnat till (svar på fråga 2016/17:1675). Muslimska är inte listat som en terroristorganisation av varken FN eller EU, och därigenom inte heller av . har ingen egen nationellt beslutad lista.
frs · H612614 · 2019-05-15 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:614 av (SD) Flytt av folkbildningsanslag har frågat mig om jag anser att vuxenbildning är viktig för kulturen och för vår demokrati. Frågan är ställd mot bakgrund av ekonomiska vårproposition där regeringen föreslår att de ändamål och verksamheter som avser folkbildning och som finansieras från anslag under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid flyttas till utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Folkbildningens verksamhet utgörs av utbildnings-, bildnings- och kulturverksamhet vid folkhögskolor och studieförbund. Den fortsatta hanteringen av frågan ligger nu hos . Regeringen anser att folkbildningen har en stor betydelse för kulturområdet och för den demokratiska delaktigheten. Folkhögskolor och studieförbund är och kommer att fortsatt vara viktiga kulturella mötesplatser för kulturverksamma i hela landet.
frs · H612615 · 2019-05-15 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:615 av (M) Näringslivets roll i totalförsvaret har frågat mig om det finns en begränsning i utredningsuppdraget när det gäller att se över lagar och förordningar. beslutade regeringen om en utredning rörande näringslivets roll inom totalförsvaret samt försörjningstrygghet i fråga om försvarsmateriel (dir. 2018:64). Enligt direktiven ska utredaren utgå från befintliga regelverk och identifiera eventuella behov av att se över dessa. Om utredaren identifierar uppenbara behov av att göra begränsade författningsändringar, står det utredaren fritt att föreslå sådana. En kommitté är en egen myndighet som ansvarar för sin egen verksamhet. Det ankommer inte på regeringen att kommentera uttalanden från den särskilda utredaren under pågående utredningstid.
frs · H612616 · 2019-05-14 00:00:00 — Dnr N2019/01895/FJR Svar på fråga 2018/19:616 av (C) Landbaserad laxodling i har frågat mig om jag avser vidta åtgärder för att ändra lagstiftningen för att möjliggöra kommersiell landbaserad laxodling i . Låt mig börja med att understryka att det angivna exemplet om tillstånd enligt för laxodling är föremål för domstolsprövning i Mark- och och jag kan inte kommentera det enskilda fallet. Tillämpliga bestämmelser för tillståndsprövning av vattenbruksverksamhet finns i bl.a. fiskerilagstiftningen och miljölagstiftningen. Regelverken är mycket omfattande och nya tekniker och produktionsformer för vattenbruk har utvecklats sedan bestämmelsernas tillkomst, bl.a. landbaserade anläggningar. Det kan ifrågasättas om dagens regelverk är utformat på ett optimalt sätt för att kunna hantera den tekniska utveckling som skett och om regelverken i tillräcklig grad uppmuntrar näringen att göra tillgängliga miljömässiga investeringar. har tidigare tillkännagivit för regeringen att reglerna för vattenbruk bör ses över (bet. 2017/18: MJU13 och rskr. 2017/15:182). För att kunna nå målen i livsmedelsstrategin om hållbar livsmedelskedja med en ökande produktion, uppdrog regeringen åt i samarbete med Havs- och vattenmyndigheten att kartlägga bestämmelserna om tillståndsprövning och utreda förutsättningarna för en förenklad prövning av vattenbruksverksamheter. Lösningar som kan vara både produktionsdrivande och miljöfrämjande ska särskilt beaktas. Redovisningen av uppdraget ska innehålla nödvändiga författningsförslag. Uppdraget ska redovisas . Utredningen får visa om och i så fall vilka förändringar av regelverket som behöver göras.
frs · H612617 · 2019-05-15 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:617 av (M) Skärpta straff för våldtäkt har frågat mig när jag avser att påbörja arbetet med att se över straffskalorna för sexualbrott. Sexualbrotten tillhör de allvarligaste brotten och frågan har högsta prioritet för regeringen. Regeringen har reformerat sexualbrottslagstiftningen och har den strängaste lagstiftningen vi någonsin haft. De nya reglerna bygger på frivillighet och samtycke och innebär en på flera sätt skärpt syn på sexualbrott. Bland annat har minimistraffet för grov våldtäkt och grov våldtäkt mot barn höjts från fängelse till fängelse . Det har även införts ett särskilt oaktsamhetsansvar för vissa allvarliga sexualbrott. Dessutom innebär den nya sexualbrottslagstiftningen straffskärpningar också på så sätt att fler gärningar kommer att kunna bedömas som våldtäkt än tidigare eftersom tillämpningsområdet för brottet utökats. Det behövs dock ytterligare åtgärder för att stärka lagstiftningen när det gäller sexualbrotten. Jag kommer därför att ge en utredare i uppdrag att bl.a. se över straffskalorna för sexualbrotten.