ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H71110 · 2019-09-13 00:00:00 — Fråga 2019/20:10 Massiv elmarknadshubb som medför säkerhetsrisker av (L) till Statsrådet (S) Regeringens ambition om att skapa en massiv elmarknadshubb kommer att medföra säkerhetsrisker. Samlandet av 4,5 miljoner svenska elkunders mätdata och anläggningsinformation på en och samma plats utsätter oss för en onödig risk gentemot främmande makters ambitioner att störa den svenska elförsörjningen. Regeringen har fram till nu inte visat tecken på att ta denna överhängande fara på stort allvar, och det är synnerligen uppseendeväckande att de själva utsätter för denna säkerhetsrisk. Med två säkerhetsrelaterade skandaler i färskt minne har vi inte råd att utsätta oss för ytterligare en skandal som demonstrerar vår sårbarhet för omvärlden. Världen ser annorlunda ut jämfört med , när initiativet togs. Många tunga remissinstanser ger dessutom kraftfull kritik och anser att nationella säkerhetsobjekt och nationella säkerhetsaspekter inte är analyserade. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad anser statsrådet om att remissinstanser anser att nationella säkerhetsobjekt och nationella säkerhetsaspekter inte är analyserade, och kommer statsrådet och regeringen att göra en grundlig genomlysning av de konsekvenser som en centralisering av data kommer att medföra?
fr · H71112 · 2019-09-13 00:00:00 — Fråga 2019/20:12 Utvecklingstid av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Enligt januariavtalet ska reformen om "utvecklingstid" genomföras . Reformen liknar till stora delar reformen om "friår" som regeringen införde . slog fast att "friår" drog ned svensk bruttonationalprodukt eftersom arbetade timmar förväntades minska som ett resultat av reformen. Enligt SOU 2019:5 "Tid för trygghet" skisseras på ett utgiftsscenario om i storleksordningen 1 till som kostnad för "utvecklingstid". Det är många som ställer sig frågan om hur många färre arbetade timmar regeringen förväntar sig att "utvecklingstid" kommer att innebära. Mot bakgrund av ovan vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Vad förväntas bli utgiften för statskassan för "utvecklingstid" på årsbasis när färre timmar kommer att arbetas?
fr · H71113 · 2019-09-16 00:00:00 — Fråga 2019/20:13 Ökad arbetslöshet av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) För andra månaden i rad ökar arbetslösheten, visar ny statistik från Arbetsförmedlingen. Och på länge är arbetslösheten högre för kvinnor än för män. var drygt 350 000 personer arbetslösa vilket är 8 000 fler jämfört med . Även andelen stiger, enligt Arbetsförmedlingens sätt att räkna, från . Det är en djupt oroande utveckling som i kombination med ett försörjningsstöd som ökar kraftigt kommer att sätta stor press på de offentliga finanserna. har regeringen planer på att införa ett friår – utvecklingsledighet – till en kostnad på åtskilliga miljarder. Det som borde göras är stora breda insatser för att få personer i jobb – i stället för att använda miljarder för att betala vuxna friska människor för att vara lediga. Mot bakgrund av det anförda vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Vad avser ministern att vidta för åtgärder för att minska arbetslösheten i i allmänhet och bland kvinnor i synnerhet?
fr · H71114 · 2019-09-16 00:00:00 — Fråga 2019/20:14 Bilbränder av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Runt om i fortsätter det att brinna bilar. Bara i har det varit ett antal bilbränder . Bortsett från obehaget att få sin bil uppbränd med alla de olägenheter som det innebär så har också bilbränder lett till stora omfattande skador på närliggande fastigheter. Det är en helt oacceptabel situation att inte samhället kan skydda sina medborgare från den här sortens avarter. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka konkreta åtgärder avser ministern och regeringen att vidta i närtid så att de omfattande bilbränderna i upphör och de som utför bilbränderna lagförs?
fr · H71115 · 2019-09-16 00:00:00 — Fråga 2019/20:15 Förmånsbeskattning av fyrhjulingar för bönder och skogslantbrukare av (M) till Finansminister (S) Den som har en fyrhjuling i företaget riskerar en kännbar skattesmäll, varnar för i ett inlägg. tolkning av reglerna för förmånsbeskattning har fått stöd i ett antal kammarrättsdomar och får därmed anses vara vägledande. Detta kommer att få orimliga konsekvenser för många av småföretagare. I en dom från kammarrätten ifrågasattes inte nyttan med en fyrhjuling i verksamheten, men eftersom det var möjligt att använda den så har fastställt ett mycket högt förmånsvärde på – . Lantbrukaren förmånsbeskattades inte för att faktiskt ha använt företagets fyrhjuling utan för att han hade haft möjligheten att göra det. Att en lantbrukare eller andra småföretagare som behöver en fyrhjuling i företaget per automatik ska kunna avkrävas är inte rimligt, och regeringen borde överväga en lagändring. Det har kommit kammarrättsdomar där man förmånsbeskattar jordbruksföretagare för deras möjlighet att använda en fyrhjuling . Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Vilka initiativ till förändrad lagstiftning avser ministern att vidta för att undvika att orimliga skattekonsekvenser uppstår?
fr · H71116 · 2019-09-16 00:00:00 — Fråga 2019/20:16 Spridning av granbarkborre från statlig skogsmark av (KD) till Statsrådet (S) Staten tar inte sitt ansvar för att hindra spridning av granbarkborre från statligt ägd skogsmark. Genom att fastighetsägaren staten inte plockar bort granar som angripits av granbarkborren har skadedjuren spridit sig till närliggande marker, vilket drabbar oskyldiga markägare hårt. I exempelvis Kraskögle naturreservat, som sköts av i , har angripna granar inte tagits bort utan fått stå kvar med resultatet att reservatet blir en drivbänk för granbarkborren. Resultatet är att kringliggande fastighetsägare drabbats hårt ekonomiskt. Granbarkborren orsakar skador för stora värden i den svenska skogen, och alla markägare har därför ett ansvar för att minimera spridningen och ta bort angripna granar så att inte denna skadeinsekt blir för talrik. Det finns dessutom bestämmelser i skogsvårdslagen för hur granbarkborrar ska bekämpas. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad avser regeringen att göra för att hindra spridning av granbarkborre från statligt ägd skogsmark?
fr · H71117 · 2019-09-16 00:00:00 — Fråga 2019/20:17 Elsparkcyklar av (M) till Infrastrukturminister (S) I några av storstäder har man börjat använda elsparkcyklar i en stor omfattning. Det kan vara ett snabbt och enkelt sätt att transportera sig, men tyvärr har det även uppstått stora problem med hur de står uppställda. Det har varit oklart vilken reglering som gäller för fordonen, men både SKL och polisen har kommit fram till att kommunerna inte får utfärda specifika regleringar eller tillståndskrav för elsparkcyklarna eller bolagen bakom dem. Kommunerna signalerar även att man vill att det ska regleras i lag så att kommunerna kan kräva tillstånd från företagen så att de åläggs ett juridiskt ansvar för sina produkter (SR Ekot ). Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att ge kommunerna verktyg att hantera problematiken med elcyklar?
fr · H71118 · 2019-09-16 00:00:00 — Fråga 2019/20:18 Straffskatt på husbilar av (M) till Infrastrukturminister (S) Att ha friheten att kunna resa fritt med husvagn och husbilar är för många en del av den svenska folksjälen. Tyvärr ser det nu ut att bli ett nöje för ett fåtal i om inte regeringen förändrar WLTP-beskattningen av husbilar. infördes bonus–malus-systemet, vars syfte är att uppmuntra bilköpare att välja fordon som släpper ut lite eller ingen koldioxid. För fordon som släpper ut mer får man betala mer. Systemet innebar att husbilsskatten höjdes till . I stora länder i EU är motsvarande skatt , så är det en kraftig överbeskattning av husbilar jämfört med i andra länder. har en ny testmetod införts, WLTP (Worldwide Harmonized Light Vehicle Test Procedure), för husbilars koldioxidutsläpp och bränsleförbrukning. Grundfordonets vikt avgör om avgasutsläppen ska testas enligt reglerna för lätta fordon eller tunga fordon. Husbilar hamnar i samma kategori som tunga långtradare som rullar många fler mil . Vid ett besök hos en husbilssäljare i berättade ägaren till företaget om de stora negativa konsekvenser som en beskattning på innebär för företagets kunder. En kund kan ofta vara en barnfamilj som vill semestra i eller ett par som har sålt sin villa, flyttat till lägenhet men som fortfarande vill ha friheten med att kunna campa i . Med den planerade chockhöjningen så innebär det stora inskränkningar i vem som har möjlighet att köpa en ny husbil. Om ingen köper ny husbil så kommer det inte heller att finnas några begagnade att köpa . Företaget hade också fyra kunder som har beställt sin husbil efter den information som kom från statliga myndigheter om att skatten inte skulle förändras alls. Det är viktigt att man som husbilsköpare kan lita på en statlig myndighets skriftliga besked. Med anledning av ovan anförda vill jag fråga infrastrukturminister : Vilka åtgärder planerar ministern att vidta för att inte den årliga kostnaden ska bli så stor för husbilar när WLTP beräknas som den nu blir?
fr · H71119 · 2019-09-16 00:00:00 — Fråga 2019/20:19 Arbetsförmedlingens omställningsarbete av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Kommunernas försörjningsstöd skjuter i höjden i takt med att arbetslösheten nu ökar. Enligt regeringens vårproposition ökar antalet som uppbär ekonomiskt bistånd med ca 12 000 helårsekvivalenter fram , men mycket talar för att siffran kommer att bli högre nu när svensk ekonomi bromsar in. Arbetsförmedlingens problemtyngda omställningsarbete gör inte saken bättre. Privata aktörer borde ha fått ta över centrala uppgifter för länge sedan. I stället förefaller såväl utbildnings- som matchningsbranscherna gå kräftgång eftersom Arbetsförmedlingen slutat anvisa inskrivna arbetslösa till leverantörerna. En avgörande fråga för välfärd är att konkreta åtgärder vidtas så att människor som uppbär försörjningsstöd kommer i arbete. Jag vill därför fråga arbetsmarknadsminister följande: Vilka åtgärder har ministern och regeringen vidtagit och vilka åtgärder avser man att vidta när det gäller Arbetsförmedlingens omställningsarbete?
fr · H7112 · 2019-09-11 00:00:00 — Fråga 2019/20:2 Stöd till demokratirörelse av (SD) till Utrikesminister (S) har omfattande protester skakat . Protesterna startade som en reaktion mot Fugitive Offenders and Mutual Legal Assistance in Criminal Matters Legislation (Amendment) 2019 men har förvandlats till en rörelse för allmän rösträtt. Artikel 45 i grundlag stadgar att allmän rösträtt är målsättningen även om det lämnas öppet hur detta mål ska nås. Enligt uppgift hade också tidigare lovat att tillåta att valet till den verkställande myndigheten skulle hållas med allmän rösträtt. Både EU och för en dialog med och inom ett par olika forum, bland annat den strukturerade dialogen och människorättsdialogen. Höga företrädare för samt utrikesminister har också gjort uttalanden angående situationen. ser som självklart att och EU bör uttala ett tydligt stöd till demokratirörelsen och dess krav på allmän rösträtt i . Tyvärr är det svårt att finna exempel på detta. Jag vill därför fråga utrikesminister : För eller EU någon dialog med företrädare för demokratirörelsen (eller andra politiska partier/rörelser än de som representerar verkställande organ) i någon form, och har höga företrädare för eller EU gjort några tydliga uttalanden om att folkkongressens stående kommitté bör tillåta att val genomförs med allmän rösträtt i ?
fr · H71120 · 2019-09-16 00:00:00 — Fråga 2019/20:20 Dumpade gifttunnor av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) dumpades ca 23 000 tunnor innehållande bland annat kvicksilverhaltig katalysatormassa i havet och . Avfallet kom från tillverkning av polyvinylklorid (PVC) vid Stockviksverken av . Tillverkningen av PVC startade , och som råvara för att framställa PVC behövdes vinylkloridmonomer. Det framställdes genom en metod som kallas kvicksilvermetoden och gav upphov till avfall i form av kvicksilverhaltig katalysatormassa. grävdes avfallet ned i marken inom industriområde. Saneringar har delvis genomförts. När tunnorna började dumpas i havet var tanken först att dumpa dem på internationellt vatten. Tunnorna transporterades som returlast med pråmen som tog kalk från bolagets kalkbrott på Furillen utanför . till 1958 dumpades ca 5 100 tunnor på internationellt vatten (dock lite oklart var). ändrades detta eftersom pråmen inte kom ut på internationellt vatten förrän vid överfarten till . Då genomfördes en ändring som innebar att tunnorna kunde dumpas efter att pråmen passerat Brämösund söder om . Cirka 4 600 tunnor ska ha dumpats efter det att pråmarna passerat Brämösundet. Vid SGU:s undersökning 2006 hittades dock inga tunnor i det området. Fiskare fick upp tunnor vid strömningstrålning vid Brämösundet utanför . Första gången det hände var 1960. Det finns uppgifter om att tunnor fastnade i redskap vid ett tiotal tillfällen. gjordes därför en överenskommelse med om att dumpningen skulle flyttas och därefter ske på ett avgränsat område på 80–sydost om . Det är det området som kallas det utpekade dumpningsområdet, och det ligger på allmänt vatten. Det finns uppgifter om att 13 200 tunnor dumpades i det utpekade dumpningsområdet . Vid den undersökning som SGU genomförde 2006 hittades 3 267 tunnor inom dumpningsområdet och 339 tunnor i ett område strax väster om dumpningsområdet. Sammanfattningsvis ska sammanlagt ca 23 000 tunnor ha dumpats varav 13 200 i det utpekade dumpningsområdet mellan och . Av dessa har totalt ca 3 600 tunnor påträffats. Verksamheten hade tillstånd från myndigheterna att hantera gifttunnorna på det sättet. i har avgränsat det pågående tillsynsarbetet till det utpekade dumpningsområdet då det inte finns kunskap om var övriga tunnor har dumpats. Tunnorna innehåller avfall i form av använd katalysatormassa, och katalysatormassan innehåller kvicksilver. Katalysatormassan är ingjuten i betong i 80-liters plåttunnor. Varje tunna innehåller ca katalysatormassa (varav 200–är kvicksilver), betong och stål. Det finns även uppgifter om att arbetskläder göts in i tunnor. Det man med stor säkerhet vet är att gifttunnorna inte är gjorda av ett beständigt material utan de kommer att lösas upp i vattnet, och då riskerar vi att ca kvicksilver kommer ut i . Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Vilka specifika åtgärder har ministern och regeringen vidtagit i tjänsten för att påskynda arbetet med att ta upp – eller på andra sätt motverka riskerna med – de gifttunnor i som finns mellan och ?
fr · H71121 · 2019-09-16 00:00:00 — Fråga 2019/20:21 Kemikalieskattens effektivitet av (SD) till Miljö- och klimatminister (MP) Kemikalieskatten infördes som en punktskatt med syftet att minska förekomsten, spridningen och exponeringen av farliga flamskyddsmedel. I samma budgetproposition gjorde också regeringen bedömningen att skattens utformning bör ses över och uppdateras med jämna mellanrum, och från har det även riktats ett tillkännagivande om att genomföra en utvärdering. Varningssignaler har även hörts från branschen, och det är högst oklart huruvida skatten har haft någon effekt alls. I stället slår kemikalieskatten mot svenska handlare, och hundratals jobb har gått förlorade utan att ge de skatteintäkter som utlovats. Trots detta valde regeringen att höja skatten ytterligare, och genom januariöverenskommelsen finns även tankar om att bredda denna skatt ytterligare från elektronik till att även omfatta kläder och skor. Med anledning av det vill jag fråga miljö- och klimatminister : Bedömer ministern att kemikalieskatten har haft konkret effekt för att göra produkter mindre farliga eller för att minska tillförseln av farliga ämnen till människors hemmiljö och kan ministern i sådana fall ge något konkret exempel?
fr · H71122 · 2019-09-17 00:00:00 — Fråga 2019/20:22 Inför och flygets skattebefrielse av (V) till Finansminister (S) Utsläppen från världens flygande har fördubblats , och om inget görs kommer utsläppen att fortsätta att växa kraftigt och därmed äventyra våra klimatmål. Hade flygsektorn varit ett enskilt land hade den legat i topp tio bland världens värsta utsläpparländer. Ett skäl till flygets framväxt är att flygsektorn inte betalar för sina miljökostnader. Den största subventionen till flygindustrin är att flyget inte betalar skatt på sitt bränsle. I EU handlar den skattebefrielsen om en subvention på 200–, enligt . Flygets skattebefrielse står att hitta i den så kallade Chicagokonventionen som säger att flygbränsle inte får beskattas. Men den överenskommelsen gjordes långt före Parisavtal och klimatmedvetenhet och framstår som totalt obsolet. Eftersom Chicagokonventionen lyder under det internationella flygfartsorganet bör avskaffandet av skattebefrielsen lyftas där. Det är också glädjande att regeringen säger sig ska verka för ”att omförhandla de internationella avtal och konventioner som sätter stopp för en beskattning av fossilt flygbränsle” (punkt 32 i regeringens så kallade 73-punktsprogram). (assembly) äger rum , och är det . Toppmötet inleds och slutar . Här måste regeringen lyfta frågan om att avskaffa flygets skattebefrielse. När jag debatterade frågan senast med finansministern () utlovade hon en strategi inför för hur flygets skattebefrielse ska avskaffas. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Kommer regeringen på att verka för att flygets skattebefrielse avskaffas, och har en strategi för detta tagits fram i linje med finansministerns tidigare utfästelse?
fr · H71123 · 2019-09-18 00:00:00 — Fråga 2019/20:23 Takten i utbyggnaden av bredband av (M) till Statsrådet (S) Det råder stor enighet i riksdag om att utbyggt bredband i hela landet är mycket viktigt och att de bredbandsmål som har satts upp av regeringen måste genomföras. Alltjämt har av befolkning inte tillgång till en fiberanslutning eller motsvarande. Regeringen har i olika sammanhang beskrivit de högt ställda mål man har på området och att detta är en viktig fråga för att hela ska kunna leva. Därför är det särskilt bekymmersamt när det blir uppenbart att utbyggnadstakten nu minskar. minskade investeringarna i bredbandsutbyggnaden , och de satsningar som regeringen gjort i vårbudgeten om anses av branschen som otillräckliga. har därtill tidigare konstaterat att det finns flera delar av bredbandsstödets utformning och funktionssätt som är otillfredsställande. Utöver den statistik som finns att tillgå för att konstatera att utbyggnadstakten minskar kan det även konstateras att flera bolag som jobbar med att bygga ut fibernätet har gått i konkurs . Om målbilden är att hålla en hög utbyggnadstakt och att möta bredbandsmålen får ovanstående ses som ett misslyckande. Mot bakgrund av bland annat detta vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att öka takten i utbyggnaden av fibernätet så att bredbandsmålen kan nås ?
fr · H71124 · 2019-09-18 00:00:00 — Fråga 2019/20:24 av Per Lodenius (C) till Utbildningsminister (S) Skolinspektionen har i ett beslut daterat valt att vitesförelägga kommun. Beslutet gäller att elever inte längre får lämna ordinarie undervisning i för att delta i undervisning. Det är ett vanligt förfarande runt om i landet att lärare från kulturskolorna åker ut till grundskolor för att på plats ge eleverna möjlighet att undervisas i att spela ett instrument. Många elever har inte möjlighet att ta sig till tätorten efter skoltid för att där få undervisning i att spela. Att ha undervisning efter skoltid är ofta inte heller möjligt då det kan vara skolskjutsar som behöver passas. Det kan också vara svårt för lärare att hinna med mer än några enstaka elever om möjligheten till undervisning begränsas till efter skoltid. I samråd med föräldrar och skola har i stället instrumentundervisning med lärare erbjudits under skoltid. Det sker ofta under rast eller annan ledig tid men kan också komma att påverka en mindre del av ordinarie lektionstid. har ovan nämnda vitesföreläggande till kommun inneburit att också andra kommuner i landet valt att stoppa undervisning under skoltid. Det innebär att elever inte längre har samma möjlighet att ta del av utbud. Vi kan vara överens om att alla barn ska ha goda möjligheter att gå i kulturskola. Min fråga till utbildningsminister är: Hur avser ministern att agera när det gäller möjligheten till undervisning i kulturskola under skoltid för att uppfylla målet att alla barn ska ha goda möjligheter att gå i kulturskola?
fr · H71125 · 2019-09-18 00:00:00 — Fråga 2019/20:25 av Per Lodenius (C) till Kultur- och demokratiminister (MP) Skolinspektionen har i ett beslut daterat valt att vitesförelägga kommun. Beslutet gäller att elever inte längre får lämna ordinarie undervisning i för att delta i undervisning. Det är ett vanligt förfarande runt om i landet att lärare från kulturskolorna åker ut till grundskolor för att på plats ge eleverna möjlighet att undervisas i att spela ett instrument. Många elever har inte möjlighet att ta sig till tätorten efter skoltid för att där få undervisning i att spela. Att ha undervisning efter skoltid är ofta inte heller möjligt då det kan vara skolskjutsar som behöver passas. Det kan också vara svårt för lärare att hinna med mer än några enstaka elever om möjligheten till undervisning begränsas till efter skoltid. I samråd med föräldrar och skola har i stället instrumentundervisning med lärare erbjudits under skoltid. Det sker ofta under rast eller annan ledig tid men kan också komma att påverka en mindre del av ordinarie lektionstid. har ovan nämnda vitesföreläggande till kommun inneburit att också andra kommuner i landet valt att stoppa undervisning under skoltid. Det innebär att elever inte längre har samma möjlighet att ta del av utbud. Vi kan vara överens om att alla barn ska ha goda möjligheter att gå i kulturskola. Min fråga till kultur- och demokratiminister är: Hur ser ministern på möjligheten att leva upp till att alla barn ska ha goda möjligheter att gå i kulturskola om undervisning inte längre ges under skoltid?
fr · H71126 · 2019-09-19 00:00:00 — Fråga 2019/20:26 Information om rysk kärnolycka av (C) till Miljö- och klimatminister (MP) Uppgifter i den finska tidningen gör gällande att kärnolyckan utanför Archangelsk är en av de värsta sedan Tjernobyl. Archangelsk ligger fågelvägen från . Således har befolkningen i närmre till Archangelsk än till vårt lands huvudstad. Archangelsk vid och dess position i och nära gör att uppgifter om en kärnolycka är oroande och förtjänar att tas på allvar. Att informationen från de ryska myndigheterna har varit sen och knapphändig är knappast förtroendeskapande. Händelsen och medierapporteringen väcker frågor och oro om vart man som svensk medborgare kan vända sig för att få en tillförlitlig redogörelse över vad som inträffat samt en riskbedömning. Med anledning av det framförda vill jag fråga miljö- och klimatminister : På vilket sätt tänker ministern i och i internationella sammanhang tillgodose att det internationella kärnenergiövervakningsarbetet fungerar på ett tillfredsställande sätt så att svenska medborgare får tillförlitlig information om internationella kärnolyckor i vårt närområde, t.ex. efter olyckan i Archangelsk?