ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H71224 · 2019-09-25 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:24 och 2019/20:25 av Per Lodenius (C) Per Lodenius har frågat mig hur jag avser att agera när det gäller möjligheten till undervisning i kulturskola under skoltid för att uppfylla målet att alla barn ska ha goda möjligheter att gå i kulturskola. Han har vidare frågat kultur- och demokratiminister hur hon ser på möjligheten att leva upp till att alla barn ska ha goda möjligheter att gå i kulturskola om undervisning inte längre ges under skoltid. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågorna. Den kommunala är en viktig fråga för regeringen. når många barn och unga i hela landet och bidrar till såväl kulturell som social utveckling. har stor betydelse inte bara för enskilda barn och unga, utan också för bildningen i samhället, vilket gör den till en fråga av nationellt intresse, trots att den är en angelägenhet. Det övergripande målet för de statliga insatserna till stöd för den kommunala är att främja möjligheter att erbjuda barn och unga undervisning av hög kvalitet i kulturella och konstnärliga uttryckssätt, liksom möjligheterna till såväl fördjupning som bredd i undervisningen med utgångspunkt i vars och ens särskilda förutsättningar (prop. 2017/18:164, bet. 2017/18:KrU9, rskr. 2017/18:312). införde regeringen ett årligt stöd till den kommunala på , ett stöd som gjorde det möjligt för kommunerna att bredda utbud och nå nya grupper. Stödet avvecklades till följd av budgetbeslut , som byggde på och budgetförslag men återinfördes i samband med vårändringsbudgeten . I budgetpropositionen föreslår och beräknar regeringen att stödet även ska gälla för åren 2020–2022 med . Staten stärker barns tillgång till genom nationell samverkan, stöd för utveckling samt förbättrad tillgång till lärare och pedagoger. Det statliga stödet bidrar till att göra mer tillgänglig i hela landet och till att öka dess utbud. Kulturskolecentrum vid har i uppdrag att samordna och stödja den kommunala genom att bl.a. identifiera utbildnings- och utvecklingsbehov samt främja samverkan mellan kommuner och andra aktörer. Självklart ska undervisning kunna ske inom ramen för elevernas skoldag eller i nära anslutning till den. Det är positivt att bedriver sin undervisning på skolorna så att elever inte behöver vara beroende av att ta sig till en annan plats, kanske långt ifrån sitt hem, för att ta del av verksamhet. Berörda huvudmän och verksamheter behöver därför använda organisatoriska lösningar som främjar deltagande i verksamhet och är förenliga med elevernas rätt till sin garanterade undervisningstid.
frs · H71225 · 2019-09-25 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:24 och 2019/20:25 av Per Lodenius (C) Per Lodenius har frågat mig hur jag avser att agera när det gäller möjligheten till undervisning i kulturskola under skoltid för att uppfylla målet att alla barn ska ha goda möjligheter att gå i kulturskola. Han har vidare frågat kultur- och demokratiminister hur hon ser på möjligheten att leva upp till att alla barn ska ha goda möjligheter att gå i kulturskola om undervisning inte längre ges under skoltid. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågorna. Den kommunala är en viktig fråga för regeringen. når många barn och unga i hela landet och bidrar till såväl kulturell som social utveckling. har stor betydelse inte bara för enskilda barn och unga, utan också för bildningen i samhället, vilket gör den till en fråga av nationellt intresse, trots att den är en angelägenhet. Det övergripande målet för de statliga insatserna till stöd för den kommunala är att främja möjligheter att erbjuda barn och unga undervisning av hög kvalitet i kulturella och konstnärliga uttryckssätt, liksom möjligheterna till såväl fördjupning som bredd i undervisningen med utgångspunkt i vars och ens särskilda förutsättningar (prop. 2017/18:164, bet. 2017/18:KrU9, rskr. 2017/18:312). införde regeringen ett årligt stöd till den kommunala på , ett stöd som gjorde det möjligt för kommunerna att bredda utbud och nå nya grupper. Stödet avvecklades till följd av budgetbeslut , som byggde på och budgetförslag men återinfördes i samband med vårändringsbudgeten . I budgetpropositionen föreslår och beräknar regeringen att stödet även ska gälla för åren 2020–2022 med . Staten stärker barns tillgång till genom nationell samverkan, stöd för utveckling samt förbättrad tillgång till lärare och pedagoger. Det statliga stödet bidrar till att göra mer tillgänglig i hela landet och till att öka dess utbud. Kulturskolecentrum vid har i uppdrag att samordna och stödja den kommunala genom att bl.a. identifiera utbildnings- och utvecklingsbehov samt främja samverkan mellan kommuner och andra aktörer. Självklart ska undervisning kunna ske inom ramen för elevernas skoldag eller i nära anslutning till den. Det är positivt att bedriver sin undervisning på skolorna så att elever inte behöver vara beroende av att ta sig till en annan plats, kanske långt ifrån sitt hem, för att ta del av verksamhet. Berörda huvudmän och verksamheter behöver därför använda organisatoriska lösningar som främjar deltagande i verksamhet och är förenliga med elevernas rätt till sin garanterade undervisningstid.
frs · H71227 · 2019-09-25 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:27 av (M) befogenheter har frågat mig om jag är beredd att omgående vidta åtgärder för att ska få de legala och budgetmässiga resurser som behövs för att kunna beslagta stöldgods som är på väg att lämna . Regeringen är fast besluten att slå tillbaka mot stöldligorna. Människor och företag drabbas hårt och det kan vi inte tolerera. behöver bli ett mindre attraktivt mål för internationella brottsnätverk så att antalet organiserade tillgreppsbrott som begås i landet minskas. presenterade regeringen ett offensivt åtgärdspaket på området. Åtgärderna tar bland annat sikte på ökad samverkan mellan myndigheter, möjliga straffrättsliga lagstiftningsåtgärder med en skärpt syn på bland annat bostadsinbrott och systematiska stölder samt ett ökat internationellt samarbete. Som en del i åtgärdspaketet har , och fått ett uppdrag av regeringen som syftar till att förstärka bekämpningen av internationella brottsnätverk som begår tillgreppsbrott i . I uppdraget ingår att analysera om myndigheterna genom en närmare samverkan dem emellan kan försvåra för utländska stöldligor att begå brott i . , och kan under uppdragets genomförande identifiera åtgärder som kan tänkas underlätta myndigheternas arbete. Ny eller ändrad lagstiftning är ett av de verktyg som kan användas. är metodutveckling och fokuserat samarbete minst lika viktigt. Om anser att lagstiftningen behöver ändras för att kunna jobba bättre är jag beredd att lyssna på det. I det förslag till budget regeringen har lagt på bord får en varaktig anslagsökning på 2020, som bland annat möjliggör att myndighetens närvaro vid gränserna kan öka. har dessutom fått stora anslagsökningar . Regeringen gav 2018 i anslagsökning för att öka tullkontrollerna vid gränserna och dessutom en engångsvis förstärkning med för teknisk utrustning och ökade kontroller i postflödet. Totalt fick i förstärkning . 2019 fick 90 miljoner. Anslagsökningarna gör att antalet anställda i ökar igen . kontroller vid utförsel av varor utgör endast en liten andel av den totala tid som läggs på kontroller av in- och utförsel. Om det bedöms att myndigheten bör lägga mer tid på utförselkontroller och mer resurser behövs för detta får en bedömning av de ekonomiska konsekvenserna göras i samband med detta. Ökade anslag för fler utförselkontroller måste vägas mot den samhällsnytta motsvarande förstärkning skulle kunna medföra om i stället utförde fler kontroller för att förhindra införsel av bland annat narkotika, vapen och sprängmedel.
frs · H71228 · 2019-09-30 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:28 av (M) Mediefrihet i (M) har frågat mig om jag och regeringen är beredda att agera inom eller inom andra organisationer i syfte att stärka mediefriheten i . Regeringen följer utvecklingen för mediefriheten i nära. Oberoende medier och journalisters frihet är grundläggande i ett fungerande demokratiskt samhälle, vilket kontinuerligt framför till georgiska företrädare. Det är också en huvuduppgift för ambassaden i att genom politisk dialog och utvecklingssamarbete verka för en fortsatt utveckling av demokratin i , som en grundläggande del av landets EU-närmande. lanserade regeringen sin demokratioffensiv, där en förstärkt satsning på ska bidra till att stärka demokratin, öka respekten för mänskliga rättigheter och bidra till en mer utvecklad rättsstat. Inte minst är stödet till oberoende och fria medier prioriterat. deltog i ett gemensamt uttalande till permanenta råd, där EU uttryckte stöd för vilja att genomföra en transparent, rättvis och grundlig utredning om polisens hantering av protesterna utanför landets parlament . agerar konsekvent inom för att stärka medie- och yttrandefriheten, bland annat genom att verka för en tydlig EU-hållning i frågor om yttrandefrihet och genom finansiellt och politiskt stöd till mediefrihetsrepresentant . stödjer en rad organisationer som arbetar för mediefrihet i . Till exempel ger Sida kärnstöd till som håller utbildningar för att stärka undersökande journalistik i samt organisationen som utbildar unga journalister. stödjer även oberoende media genom regionala projekt i , inklusive stöd till genomförandet av handlingsplan för och andra länder.
frs · H71229 · 2019-09-30 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:29 av (M) Kvinnors trygghet i medlemsländer (M) har frågat mig vilka åtgärder har vidtagit för att bidra till att kvinnors trygghet i deltagande stater ska öka. Frågan ställs mot bakgrund av en studie som initierats och genomförts av på detta tema i sju av de deltagande staterna. De 57 deltagande staterna i och de 11 partnerstaterna till organisationen lever i olika grad upp till sina skyldigheter att främja alla individers åtnjutande av mänskliga rättigheter, öka kvinnors och flickors trygghet och stärka jämställdheten. Mot bakgrund av detta gav 2018 särskilt stöd till för att genomföra den studie om våld mot kvinnor som refererar till i sin fråga (övriga bidragsgivare var EU, UN Women, , , och ). Studien har skapat bättre förutsättningar för att agera för samtliga berörda stater och övriga deltagande stater inom , bl.a. genom planer på att hjälpa berörda deltagande stater att utforma och genomföra handlingsplaner baserade på studien. Regeringens feministiska utrikespolitik innebär att vi konsekvent verkar för stärkt jämställdhet världen över. Våld mot kvinnor och flickor är ett prioriterat område. Detta gäller även inom , där vi driver jämställdhetsfrågor både normativt och genom insatser i de deltagande staterna. Som exempel kan nämnas att stöttade framtagandet av det beslut om åtgärder mot våld mot kvinnor som antogs av och har sekunderat en genderrådgivare till sekretariat. driver även att jämställdhetsfrågor integreras i det aktiva arbetet med valobservationsmissioner, observatörsmissioner och de olika OSSE-institutionernas mandat. driver därtill agendan för kvinnor, fred och säkerhet med stort engagemang i , ett forum som lämpar sig särskilt väl för genomförandet av agendan, också i syfte att öka kvinnors trygghet. Utöver detta bedriver vi en feministisk utrikespolitik bilateralt i de länder inom där vi är representerade. Det sker genom dialog och påverkansarbete och i många fall även genom utvecklingssamarbete. I resultatstrategin för reformsamarbetet för , och 2014–2020 är könsrelaterat våld en prioriterad fråga. I har över hälften av det svenska stödet som mål att förbättra jämställdheten. I Bosnien och ger stöd till den statliga jämställdhetsmyndigheten. har också tillsammans med organisationen till Kvinna finansierat en studie om Bosnien och nationella handlingsplan om genomförandet av säkerhetsrådsresolution om kvinnor, fred och säkerhet. I bidrar med ett brett stöd till organisationer som främjar kvinnors rättigheter i landet med ett särskilt fokus på våld mot kvinnor.
frs · H7123 · 2019-09-18 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:3 av (L) Dubbelbeskattningsavtal med har frågat mig om jag och regeringen är beredda att underteckna ett dubbelbeskattningsavtal med . har ett skattesystem med omfattande territoriella begränsningar av den skattebas man beskattar, vilket väsentligt minskar risken för dubbelbeskattning. Det förhandlingsarbete som bedrivs har prioriterats mot andra länder. Till exempel har skatteavtalen med och omförhandlats och förhandlingar pågår med länder som , och . Vidare pågår lagstiftningsarbete med att införliva den multilaterala konventionen för att genomföra skatteavtalsrelaterade åtgärder för att motverka skattebaserosion och flyttning av vinster, vilken tillsammans med närmare 70 andra länder undertecknade i . Genom den konventionen kan potentiellt 64 av lagar om skatteavtal komma att behöva ändras.
frs · H7124 · 2019-09-17 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:4 av (M) Rättvisa transportförhållanden i hela landet har frågat mig om regeringen kommer att vidta åtgärder för att uppnå mer rättvisa transportförhållanden för företagare i hela landet. Regeringen beslutade om Effektiva, kapacitetsstarka och hållbara godstransporter – en nationell godstransportstrategi, som syftar till att bidra till att de transportpolitiska målen nås, att stärka näringslivets konkurrenskraft och till att främja en överflyttning från väg till järnväg och sjöfart. Inom ramen för genomförandet av strategin har regeringen bland annat uppdragit åt att inventera vilka åtgärder som kan vidtas som skapar förutsättningar för fler godstransporter på järnväg. Uppdraget omfattar att utreda förutsättningar för och ta fram förslag till åtgärder för att öka godstransporternas nyttjandegrad i järnvägssystemet, utan att det drabbar persontrafiken med tåg. redovisade uppdraget och kommer att fortsätta arbetet med att genomföra åtgärderna i redovisningen. Regeringen har även uppdragit åt att bl.a. identifiera eventuella hinder för ökad omlastning till järnväg, samt analysera och föreslå hur ökad intermodalitet kan stimuleras, exempelvis med nya tekniska lösningar. ska rapportera uppdraget . beslutade regeringen om en ny nationell plan för transportinfrastrukturen vilket är en satsning på infrastruktur. Det innebär den största järnvägssatsningen i modern tid med omfattande nyinvesteringar men också en rekordstor ökning av järnvägsunderhållet. Det ger goda förutsättningar för att kunna påbörja investeringar i ny järnvägskapacitet men kommer också att möjliggöra ett återtagande av många års försummelse av järnvägsunderhåll i . För att främja näringslivets behov av järnvägstransporter har regeringen avsatt i en särskild pott. Syftet är att med relativt sett mindre och snabba åtgärder i järnvägsinfrastrukturen bidra till att skapa goda förutsättningar för näringsidkare att använda järnvägssystemet och därmed stärka näringslivets konkurrenskraft. Sammantaget kan jag konstatera att regeringen har genomfört ett flertal satsningar och vidtagit åtgärder för att över hela landet främja näringslivets behov av godstransporter.
frs · H7125 · 2019-09-18 00:00:00 — Svar på fråga av 2019/20:5 av (C) om Havsplanering har frågat mig om jag anser att förslaget till havsplanering bidrar tillräckligt till uppfyllandet av mål om förnybar energi 2040 och nettonollutsläpp när till och med säger att områdena för vindkraft inte räcker till. Jag delar uppfattning att den potential som finns i behöver tas tillvara för utvecklingen mot de mål som satts i ljuset av energiöverenskommelsen. Vad gäller havsplanerna så har de ännu inte inkommit till regeringen. De kommer att inkomma i slutet av detta år och kommer därefter att beredas inom innan ett regeringsbeslut tas. Jag kan därför inte föregå denna process.
frs · H7126 · 2019-09-25 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:6 av (M) Tjänstemannaansvar har frågat mig vad jag har gjort och åstadkommit med anledning av tillkännagivande om tjänstemannaansvar. Som uppmärksammas i frågan har jag mottagit och besvarat flera riksdagsfrågor rörande detta ämne, bl.a. , och . Som jag i dessa svar informerade om är frågor som rör den offentliga förvaltningen viktiga för regeringen. Allmänheten har ett berättigat krav på att statlig och verksamhet bedrivs på ett ansvarsfullt och korrekt sätt. Jag redogjorde även för de åtgärder som har vidtagits av regeringen, såsom en ny förvaltningslag och beslut om uppdrag till såväl Statskontoret som Tillitsdelegationen. Som regeringen har redovisat till och som jag meddelat i mina tidigare svar bereds frågan fortfarande i . Mitt besked om att jag avser att återkomma till gäller alltjämt oförändrat.
frs · H7127 · 2019-09-19 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:7 av (M) Värnande av mänskliga rättigheter för medborgare har frågat mig om jag eller regeringen är beredd att initiera diskussioner med övriga länder inom EU och FN i syfte att vidta adekvata åtgärder för att ställa de skyldiga för brott mot mänskliga rättigheter, som enligt Tribunal Into Forced Organ Harvesting of Prisoners of Conscience in begåtts av den kinesiska staten, inför internationell domstol. Låt mig börja med att slå fast att regeringen är oroad över läget för de mänskliga rättigheterna i . I våra möten med kinesiska företrädare tar vi löpande upp frågor på området. Regeringens hållning är att alla människor ska ha rätt att utöva sin tro utan att riskera förföljelse eller trakasserier. gav regeringen ut en uppdaterad rapport om situationen för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer i , med rapporter om andra . Rapporten bekräftar bilden av att situationen för de medborgerliga och politiska rättigheterna i är allvarlig. I rapporten framgår att inskränkningar i möjligheterna att tillvarata sina mänskliga rättigheter är särskilt förekommande i regionen . Därtill är religiösa rörelser som i klassificeras som sekter, däribland , särskilt övervakade. Regering ser allvarligt på de anklagelser som framförs angående så kallad organhandel i . EU:s utrikestjänst EEAS har uttryckt sin oro över bristen på tillgänglig statistik rörande organtransplantationer i . Vi arbetar aktivt för att EU ska vara tydlig i dialogen med , vilket också slogs fast i som antogs 2016, liksom i multilaterala fora om mänskliga rättigheter. EU:s och dialog om mänskliga rättigheter är en särskilt viktig plattform. Det senaste mötet inom ramen för denna dialog var . avhandlades situationen för de mänskliga rättigheterna i inom FN:s universella granskningsmekanismen (UPR), en process där gav rekommendationer till syftande till att stärka respekten för de mänskliga rättigheterna i landet. Vid för de mänskliga rättigheterna gjorde och ett nationellt anförande i den allmänna debatten under dagordningspunkt fyra (människorättssituationer som kräver rådets uppmärksamhet), där bland annat uppmanade att respektera minoriteters rätt att uttrycka sin religion och kultur.
frs · H7128 · 2019-09-25 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:8 av (SD) Jaktsabotage har frågat justitie- och migrationsminister om han och regeringen avser att ta några initiativ mot djurrättsextremisters brottslighet i . Frågan har överlämnats till mig att besvara. Låt mig inledningsvis understryka att vi inte kan acceptera att någon för att uppnå politiska syften begår brottsliga handlingar. Detta har ingen plats i en demokrati och vi kan inte tolerera det i vårt samhälle. Jag har diskuterat brottslighet kopplad till djurrättsaktivism med bl.a. rikspolischefen och fått information om hur myndigheten arbetar. Jag vet att tar problematiken på allvar. Regeringen avser följa arbetet och har därför gett i uppdrag att redovisa hur den arbetar för att motverka brottslighet kopplad till djurrättsaktivism.
frs · H7129 · 2019-09-25 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:9 av (S) Beredskapskrav har frågat mig vilka åtgärder som jag tänker vidta med anledning av det som han har framfört kring beredskapskrav avseende livsmedel. Den nationella livsmedelsstrategin med sikte mot , antogs av och är den första långsiktiga strategin som omfattar hela livsmedelskedjan. Strategins övergripande mål är en konkurrenskraftig livsmedelskedja där den totala livsmedelsproduktionen ökar, som relevanta nationella miljömål nås, i syfte att skapa tillväxt och sysselsättning och bidra till hållbar utveckling i hela landet. Närmare 50 olika åtgärder har vidtagits för att bidra till livsmedelsstrategins övergripande mål, bl.a. satsningar på forskning och innovation och åtgärder för att främja svensk livsmedelsexport. En effekt av strategins genomförande är förbättrade förutsättningar för en god nationell livsmedelsberedskap. självförsörjningsgrad har betydelse för vår försörjningsförmåga i såväl kris som under höjd beredskap och krig, men många andra faktorer är av väl så stor betydelse. Bland annat krävs en fungerande marknad för insatsvaror, transporter, datasystem och lagerhållning i detalj- och grossisthandelsled. Hela livsmedelskedjan bör vara så robust att även allvarliga påfrestningar och störningar kan med rimliga konsekvenser för samhället. Regeringen har tillsatt utredningen roll i totalförsvaret samt försörjningstrygghet i fråga om försvarsmateriel (dir. 2018:64) och utredningen , ledning och samordning inom civilt försvar (dir. 2018:79). Båda utredningarna analyserar aspekter som är viktiga för bl.a. frågan om livsmedelsförsörjning vid höjd beredskap. Vidare gav regeringen flera bevakningsansvariga myndigheter, däribland , och , i uppdrag att analysera behov och åtgärdsförslag avseende det civila försvaret som Försvarsberedningen, MSB och Försvarsmakten har redovisat. Svensk livsmedelsproduktion är central för jobb och tillväxt på landsbygden. Den svenska livsmedelskedjan har stor potential som är viktig att utnyttja. För att det ska ske måste vi säkerställa att det finns förutsättningar för företagen i livsmedelskedjan att fortsätta utvecklas, så att livsmedelskedjans konkurrenskraft kan stärkas genom åtgärder inom livsmedelsstrategins tre strategiska områden: regler och villkor, konsument och marknad, kunskap och innovation samt som en del av ett Bondepaket föreslår därför regeringen i budgetpropositionen att finansieringen av den nationella livsmedelsstrategin förstärks med ytterligare , samt –2025.
fr · H711100 · 2019-10-03 00:00:00 — Fråga 2019/20:100 Stängningen av i av (S) till Socialminister (S) har meddelat att i , , ska stänga . Anledningen som anförs är att har haft problem att rekrytera personal. En stängning av i innebär att personer som vill besöka ett apotek hänvisas till centralorten . För de personer som bor längst bort innebär det en resa på – enkel väg. En nedläggning skulle därför medföra att bland annat sjuka och äldre personer tvingas att köra för att kunna hämta ut sin medicin. I byn finns en välfungerande vårdcentral, men förlusten av skulle kraftigt försämra den allmänna servicen i bygden. Tillgång till sjukvård och medicin måste gå hand i hand. Har man förskrivits läkemedel måste man också ha rimliga möjligheter att kunna hämta ut det. Föga förvånande har ingen privat aktör annonserat intresse av att öppna apotek i . Invånarna förväntar sig mer av staten, och under den S-ledda regeringen har också ett flertal initiativ tagits för att bryta trenden med centralisering och för att stärka den statliga servicen i hela landet. Min fråga till socialminister är: Hur kommer socialministern att agera för att säkra jämlika villkor när det gäller tillgång till receptbelagda mediciner i hela landet?
fr · H711101 · 2019-10-03 00:00:00 — Fråga 2019/20:101 Försvarsberedningens förslag och ekonomiska ram av (M) till Försvarsminister (S) Enligt uppgifter i (1/10 2019) har försvarsminister lovat att Försvarsberedningens förslag ska genomföras i sin helhet utifrån den uppgörelse, inklusive den ekonomiska ramen, som gjorts mellan regeringspartierna samt dess stödpartier. Vid läsning av budgetpropositionen visar det sig att försvarsanslagen inte har räknats upp i förhållande till kostnadsläget , vilket var Försvarsberedningens utgångspunkt. Med anledning av detta vill jag ställa följande fråga till försvarsminister : Vad avser egentligen försvarsministern med att Försvarsberedningens förslag ska genomföras i sin helhet, med tanke på att anslagen börjar urgröpas ?