ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H611864 · 2019-08-02 00:00:00 — Fråga 2018/19:864 Åtgärder för att minska bristen på lotsar av (M) till Infrastrukturminister (S) Det råder brist på lotsar i och riskerar situationen att bli akut, detta när en av fyra lotsar väntas gå i pension . Eftersom befälhavare på större fartyg i allmänhet är skyldiga att anlita lots på svenskt inre vatten kan lotsbristen kan bli ett mycket allvarligt bekymmer för sjöfarten och ha en negativ påverkan på ambitionen att öka sjöfarten och flytta över godsvolymer från väg till sjöfart. , som ansvarar för lotsverksamheten, vill att kraven på svenskt medborgarskap för lotsar ska slopas. Vidare vill man även se över bland annat antagningskraven till lotsutbildningen. Detta för att bredda rekryteringsbasen och för att säkerställa att man ställer relevanta och inte onödigt höga eller stelbenta krav. har monopol på lotsverksamheten. Lotsar både utbildas och anställs av verket. Givet den befarade allvarliga bristen på lotsar tycker jag att det finns anledning att ifrågasätta gällande ordning och pröva möjligheten att konkurrensutsätta marknaden för lotstjänster liksom möjligheten till ökat nordisk samarbete rörande exempelvis utbildning av lotsar. Med anledning av ovanstående vill jag fråga infrastrukturminister följande: Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att tackla bristen på lotsar?
fr · H611865 · 2019-08-02 00:00:00 — Fråga 2018/19:865 Vetenskapliga budskap av (M) till Statsrådet (MP) För sedan sponsrade organisationen en konferens i riktad till afrikanska bönder. Konferensen har i främst blivit uppmärksammad för sitt ovetenskapliga innehåll (se bland annat UNT den 18/7-19 och 27/7-19). Enligt svenska forskare fanns det till exempel inbjudna talare som vid konferensen framförde budskapet att växter kunde drabbas av aids. Likaså ska en annan talare ha framfört att bekämpningsmedlet glyfosat, kommer att göra hälften av alla amerikanska barn autistiska. Detta är förstås orimligt och högst ovetenskapligt. Det är också oacceptabelt att svenska skattepengar får användas för att föra fram sådana ovetenskapliga påståenden. Med hänvisning till ovan vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder kommer statsrådet att vidta för att säkerställa att organisationer som anlitas och/eller får ekonomiskt stöd från myndigheter inom statsrådets ansvarsområde, med sin verksamhet lever upp till grundläggande krav på vetenskap och beprövad erfarenhet?
fr · H611866 · 2019-08-02 00:00:00 — Fråga 2018/19:866 Spridning av granbarkborre och andra skadegörare från skyddade områden av (M) till Statsrådet (S) Granbarkborren är en liten skalbagge men med förmåga att orsaka väldigt stora skador på skog och därmed vålla såväl enskilda skogsägare som skogsnäringen i stort betydande ekonomiska förluster. Eftersom torkstressade granar är mer sårbara för angrepp ledde förra årets extremt torra sommar till rekordstora angrepp i och då särskilt i . beräknar att skog angripits bara i . Även årets sommar är torr och bjuder därmed på goda förutsättningar för granbarkborren. För att snabbt kunna bekämpa granbarkborren och förebygga allvarliga angrepp gör skogsägare klokt i att regelbundet kontrollera sin skog. En annan viktig åtgärd för att förebygga angrepp är att ta bort vindfällen av gran innan granbarkborrarna börjar svärma . När angrepp redan är ett faktum gäller det att snabbt utföra bekämpningsinsatser. Som skogsägare är man enligt skogsvårdslagen skyldig att ta omhand skadade stammar som sammanlagt överstiger inom ett hektar. Skogsägare har givetvis denna skyldighet för att spridning och därmed skador ska kunna begränsas. Samma regler gäller dock inte för skyddade områden. I skyddade områden lämnas skogen inte sällan för fri utveckling där till exempel stormfällda träd lämnas kvar vilket gör att områdena bjuder på gynnsamma förutsättningar för granbarkborrar och andra skadegörare. Ofta sätts heller inte bekämpningsinsatser in eller så görs insatser väldigt sent vilket gör att skadegörarna frodas och sprids till omkringliggande skog. När denna problematik tidigare lyfts i har miljö- och klimatministern framfört att naturreservat och andra skyddade områden upptar en liten del av skogslandskapet. Miljöministern har på så sätt försökt att spela ner problemen. För enskilda markägare som drabbas av angrepp på sin skog av granbarkborrar som spridits från skyddade områden är det dock en klen tröst att skadegörare som spridits från skyddade områdena inte är ett stort problem ur ett makroperspektiv. Jag tycker inte att det är rimligt att privata skogsägare drabbas allvarligt ekonomiskt av att ha skyddade områden i sin närhet. Staten behöver ta sitt ansvar genom att förvalta reservat och andra skyddade områden så att granbarkborrar och andra skadegörare inte sprids till omkringliggande marker. Och när detta inte är möjligt eller misslyckas bör drabbades markägare kompenseras ekonomiskt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga ststsrådet följande: Kommer statsrådet att vidta några åtgärder, såsom skärpta krav på bekämpningsinsatser i skyddade områden och införande av nya ekonomiska ersättningar, för att säkerställa att markägare inte drabbas ekonomiskt av att äga skog belägen i direkt eller nära anslutning till skyddade områden?
fr · H611867 · 2019-08-05 00:00:00 — Fråga 2018/19:867 Rymdprojekt av (M) till Statsrådet (S) Den svenska flyg- och rymdindustrin har ca 12 000 anställda. Det är en viktig industri som kännetecknas av många innovationer som förvisso utvecklas för rymd, men som också kommer till nytta på jorden. I internationella sammanhang har utmärkt sig positivt med många framgångsrika forskningsrön, och svenskutvecklade produkter finns representerade på flera internationella rymdmissioner. Det finns också ett flertal satelliter som levererar data . Så sent som antog en rymdstrategi. I inledningen till densamma skriver den förra socialdemokratiska rymdministern att ”är ett litet land men en stor rymdnation”. Det känns därför mycket märkligt att inse att de aviserade anslagen som står till buds inför årets ministermöte och förhandlingar med () är kraftigt kringskurna, som redan lånar pengar av . Detta har Rymdstyrelsen påtalat för regeringen bland annat i sitt budgetunderlag –2022. Med tanke på den höga grad av internationell samverkan och de anmärkningsvärt långa ledtider som råder inom rymdindustrin var vi många som förväntade oss att rymdstrategin skulle bidra till ökad tydlighet och mer långsiktiga villkor för inblandade parter. Med hänvisning till detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för att framgent ska kunna vara en aktiv och pålitlig partner i olika Esaprojekt?
fr · H611868 · 2019-08-05 00:00:00 — Fråga 2018/19:868 Personer som saknar bank-ID av (M) till Statsrådet (MP) Många personer saknar ett bank-ID. Enligt uppgift från () är till exempel av svenskar inte ”digitaliserade” (). Det innebär att de därmed får problem att sköta sina bankaffärer, öppna och aktivera betalkort hos affärskedjor, hålla kontakt med myndigheter etc. Detta skapar också problem för anhöriga som vill vara sin äldre släktingar behjälpliga. Ofta möts de av frågan huruvida denne är så kallad god man till den enskilde. Men att sakna möjlighet till att legitimera sig digitalt är inte detsamma som att personen är i behov av god man eller är omyndigförklarad. De omfattande krav på digital kundautentisering som har införts hos banker, myndigheter med flera innebär därmed ett stort hinder, inte minst för många äldre. Precis som då det gäller utfasningen av kontanter har utvecklingen gått alldeles för snabbt, i ett samhälle som inte var redo att hantera situationen. Med följd att många människor har kommit i kläm. Med hänvisning till ovan vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för att personer som saknar möjlighet till digital kundautentisering även fortsatt ska kunna hantera sina privata angelägenheter på egen hand?
fr · H611869 · 2019-08-05 00:00:00 — Fråga 2018/19:869 Situationen i av (M) till Utrikesminister (S) sitter några katalanska regionpolitiker i arresterade. har en arbetsgrupp med koppling till FN-organet för mänskliga rättigheter (OHCHR) framfört till att fångarna ska friges då de anses fängslade på godtyckliga grunder. är tydliga med att de anser att mänskliga rättigheter har åsidosatts i samband med fängslandet av de katalanska politiska fångarna. Då det gäller situationen i har regeringen hållit en låg profil. Med tanke på den rapport som FN-organets arbetsgrupp har presenterat vore det intressant att lära mer om regeringens nuvarande uppfattning om situationen i . Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Avser utrikesministern att agera med anledning av arbetsgruppens rapport i exempelvis bilaterala kontakter med den spanska regeringen eller inom ramen för EU-samarbetet?
fr · H611871 · 2019-08-06 00:00:00 — Fråga 2018/19:871 Åtgärder mot rekordhöga narkotikadödlighet av (M) till Socialminister (S) har näst efter högsta narkotikarelaterade dödlighet. I är dödligheten hela fyra gånger högre än genomsnittet i EU. Detta enligt den Europeiska unionens narkotikabyrå. Och utvecklingen pekar inte åt rätt håll. Tvärtom har de narkotikarelaterade dödsfallen fördubblats . Dessa oerhört nedslående uppgifter bör få oss i att bli självkritiska. Vi måste fråga oss varför dödligheten är så väsentligt mycket högre i än i andra jämförbara länder. En förklaring är att svensk narkotikapolitik har varit fokuserad på att minska och begränsa användningen av narkotika. Gott så kan tyckas men dessvärre har det skadereducerande arbetet blivit lidande. ligger långt efter när det gäller olika skadereducerade åtgärder och program. Ett annat problem vi har i rör behandlingen av personer som både lider av beroendesjukdom och annan psykisk ohälsa. Det finns en patientgrupp med denna samsjuklighet som far väldigt illa. Patienter faller helt enkelt mellan stolarna när ingen har ett samlat ansvar för patienterna i fråga. Att detta problem måste lösas är vi glädjande nog helt överens om i socialutskottet och gjorde ett tillkännagivande om att regeringen måste se över frågan om hur ansvaret för vård vid samsjuklighet i form av psykisk ohälsa i kombination med en beroendesjukdom kan samlas hos en huvudman. gjorde också ett tillkännagivande om att regeringen bör se över hur det ska finnas tillgång till farmakologisk behandling i hela landet för personer med beroendesjukdom. Det är nu regeringens ansvar att följa uppmaningar. Regeringen behöver också, menar jag, i bred bemärkelse ta ett större ansvar för att minska de regionala skillnaderna inom beroendevården samt intensifiera arbetet med skadereduktion. Det sistnämnda handlar konkret bland annat om tillgång till sprututbytesprogram liksom om tillgången till opioidantagonisten Naloxon. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister följande: Vilka åtgärder har eller kommer ministern att vidta med anledning av nämnda tillkännagivanden samt för att intensifiera det skadereducerade arbetet i syfte att minska rekordhöga narkotikarelaterade dödlighet?
fr · H611872 · 2019-08-06 00:00:00 — Fråga 2018/19:872 Slopade anslutningsavgifter för havsvindkraft av (V) till Statsrådet (S) träffades en energipolitisk ramöverenskommelse mellan , , , och . I överenskommelsen angavs att ”anslutningsavgifterna till stamnätet för havsbaserad vindkraft bör slopas”. Regeringen gav 2017 i uppdrag att utreda detta slopande. redovisade uppdraget till regeringen . har ärendet, , varit föremål för beredning i . Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : När bedömer statsrådet att regeringen kan förelägga en proposition i ärendet?
fr · H611873 · 2019-08-06 00:00:00 — Fråga 2018/19:873 Oskäliga avgifter vid annonsering av bostäder av (SD) till Statsrådet (S) När man som bostadssäljare anlitar en mäklare för att sälja sin bostad är det mäklaren som ansvarar för annonseringen. Sättet mäklarna marknadsför en bostadsförsäljning på har förändrats rejält . lade man in annonser i olika papperstidningar och satte upp till-salu-skyltar utanför bostaden. när datorer och digitaliseringen tagit över mer och mer så har de flesta mäklarbyråerna dragit ner på annonseringen i papperstidningar och ökat den digitala annonseringen istället. Här har en närmast monopolliknande ställning. Alla mäklarbyråer betalar en abonnemangsavgift till Hemnet för att få annonsera där. Försök har gjorts för att bryta Hemnets särställning, till exempel med Blocket bostad, men dessa har misslyckats. Den främsta anledningen får antas vara att de två stora mäklarfirmorna och Swedbankägda Fastighetsbyrån, som var med och startade Hemnet och tidigare också var majoritetsägare, inte velat medverka. Det senaste försöket - Bomero, som samlar en tredjedel av marknaden, är precis i sin uppstart och utgången är oviss. Det unika med Hemnet är också att det är mäklaren som har ett avtal med företaget men det är slutkunden, det vill säga bostadssäljaren, som faktureras. Detta innebär att Hemnet kan använda sig av oskälig prissättning utan att den som betalar kan påverka, något som förstås är mycket olyckligt. Det rimliga vore istället att det var mäklaren som hade huvudavtalet som också fakturerades. Priserna höjs stadigt för annonser på Hemnet och så sent som gick priserna upp igen. Hemnet tar nu ut en annonskostnad på , att jämföra med en annons på Blocket bostad som kostar . Snittpriset för en vanlig villa är på Hemnet, då ska man komma ihåg att allt arbete med annonsen görs av mäklaren. Hemnet gjorde efter förra prishöjningen 2017, en rekordvinst och bolagets intäkter ökade då till . Situationen för konsumenterna är således ohållbar och min fråga till statsrådet är därför; Vad avser statsrådet att göra för att förbättra för konsumenterna och säkerställa att bostadssäljare inte drabbas av oskäliga avgifter vid annonsering?
fr · H611874 · 2019-08-07 00:00:00 — Fråga 2018/19:874 Industrins konkurrenskraft av (SD) till Näringsminister (S) , , skrev i sin senaste uppdatering om konjunkturläget att den svenska ekonomin mattats av. kom siffror från och Silf som pekade i samma riktning. Svensk industri står och stampar – trots Socialdemokraternas tidigare ord om nyindustrialisering och tillsättningen av en advisory board. som industrikonjunktur dämpas radar ett radband av orosmoln upp sig över världsekonomin. Exempelvis tilltagande handelskonflikt mellan och , valutamanipulation och spänningar, inte minst i och i . Med detta som bakgrund ställer jag följande fråga till näringsminister : Hur ser näringsministern på dessa oroväckande rapporter för svensk ekonomi i allmänhet och svensk industri i synnerhet, samt vilka förslag arbetar näringsministern och regeringen med för att de facto förstärka industrins konkurrenskraft?
fr · H611875 · 2019-08-08 00:00:00 — Fråga 2018/19:875 av (SD) till Statsrådet (S) Den pågående handelskonflikten mellan och har trappats upp ytterligare. valde att officiellt stämpla som en valutamanipulatör. Detta efter att den kinesiska valutan yuanen har fallit till rekordlåga nivåer vilket enligt är ett resultat av en aktiv och medveten valutadevalvering av . Oron för en allt mer upptrappad konflikt spillde omgående över på världens börser som reagerat genom att falla i värde. menar att agerande strider mot överenskommelser, bland G20 länderna. Den amerikanska administrationen kommer därför att vända sig till IMF, , för att där ta upp vad de menar är kinesiskt valutafusk. Med detta som bakgrund ställer jag följande fråga till statsrådet : ta några initiativ med anledning av det detta samt hur anserstatsrådet att inom ramarna för IMF bör agera givet anklagelsen omvalutamanipulation?
fr · H611876 · 2019-08-08 00:00:00 — Fråga 2018/19:876 Upphovsrätt och krav av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Kravbrev avseende påstådda brott mot upphovsrättslagen är ett nytt fenomen i . Förfarandet upplevs som befallande där en advokatbyrå exempelvis kan erbjuda förlikning på med antydan att om betalning inte sker så får den enskilde problem med dyra rättegångar eller en höjd straffavgift. Det finns fall omskrivna i media, bland annat om hur en äldre pensionär fått ett s.k. kravbrev på på grund av ett påstått övertramp gällande upphovsrätten. Den enskilde känner oftast stor oro då man vanligtvis inte har någon större erfarenhet av dylika rättsprocesser. Verksamheten upplevs också som rättsosäkert och integritetskränkande när stora upphovsrättsbolag, med stöd av svensk lagstiftning, samlar in tiotusentals svenskars personuppgifter och hemadresser via deras privata IP-adresser. som sedan skickas ut baserade på dessa uppgifter är inget som en domstol har beslutat om. I svensk rätt gäller oskuldspresumtionen. Det vill säga att man ska anses som oskyldig tills motsatsen bevisats. Det är visserligen viktigt att upphovsrätten respekteras. Men man kan med fog ifrågasätta om det verkligen var lagstiftarnas intention att stora privata företag ska agera både ordningsmakt och domare. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vad avser ministern och regeringen vidta för åtgärder för att förhindra detta missbruk av upphovsrätten?
fr · H611877 · 2019-08-09 00:00:00 — Fråga 2018/19:877 Löftet till unga med funktionsnedsättning av (M) till Statsrådet (S) Efter att regeringen skärpt regelverk , har flera unga med funktionsnedsättningar nekas aktivitetsersättning. Detta har i sin tur lett till att unga tvingas leva på försörjningsstöd trots att de, med sin funktionsnedsättning, har rätt till en aktivitetsersättning. Före valet lovade socialförsäkringsminister att ingen som felaktigt blivit av med sin aktivitetsersättning från ska falla mellan stolarna om regeringen fick fortsatt förtroende. har inget förändrats för dessa personer. Detta är självklart allvarligt! De som har rätt till aktivitetsersättning ska heller inte slussas runt mellan olika system alternativt att behöva förlita sig på försörjningsstöd. Min fråga till socialförsäkringsminister är därför: När avser statsrådet uppfylla sitt tidigare vallöfte om att ingen person med en funktionsnedsättning och som felaktigt har förlorat sin aktivitetsersättning ska falla mellan stolarna?
fr · H611878 · 2019-08-12 00:00:00 — Fråga 2018/19:878 En öppen och fri samhällsdebatt av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Internet har revolutionerat vår kommunikation och olika former av opinionsbildare och kreatörer kan numera enkelt nå ut till miljarder människor världen över med samhällsdebatt, sin konst, sina berättelser och sina åsikter. utgörs internets infrastruktur till stor del av ett fåtal globala bolag, vilket i förlängningen innebär att ett fåtal globala bolag även styr över denna infrastruktur. Det leder till att såväl privata som mindre kommersiella aktörer i stort sett måste gå genom dessa aktörer om de vill nå sin publik. Flera mindre medieaktörer lägger upp innehåll på Youtube och många av tidningar använder Facebook för att sprida innehåll och kommunicera med sina kunder. Detta har utarmat medielandskapet över hela världen, små lokala aktörer är direkt beroende av de stora nätaktörernas infrastruktur som de konkurrerar med dessa om annonspengar. är många oberoende medieskapare beroende av dessa bolag för att kunna dela ut sitt innehåll. Dessa aktörer är till fullo beroende av de stora nätjättarnas infrastruktur eftersom de ofta inte har någon egen kanal eller ett eget fönster att lägga upp sitt innehåll på. Efter påtryckningar från EU, makthavare och olika kommersiella aktörer på infrastrukturplattformarna rörande vem som får ladda upp material, och vilket material som ska tas bort från plattformarna, har dessa plattformar stängt av eller tagit bort delar av oberoende kreatörers material. Internet har möjliggjort en kreativ revolution, med otroliga möjligheter att dela med sig av material över hela världen. hotas den fria uttrycksfriheten av de stora nätplattformarnas marknadsdominans och deras agerande. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka åtgärder anser ministern behöver vidtas inom hans ansvarsområde för att säkra en öppen och fri samhällsdebatt ?
fr · H611879 · 2019-08-12 00:00:00 — Fråga 2018/19:879 Dålig arbetsmiljö på Myndigheten för arbetsmiljökunskap av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) På en arbetsplats med experter på arbetsmiljö finns det självklart förväntningar om att just arbetsmiljön ska vara mycket goda. Experterna med denna spetskompetens bör ha en djuplodad kunskap om vad som krävs för att skapa trivsel och god stämning på en arbetsplats. På Myndigheten för arbetsmiljökunskap, Mynak, i har dock flertalet medarbetare nu valt att sluta på grund av den mycket dåliga arbetsmiljön. Myndigheten inrättades av Socialdemokraterna och , med syftet att vara ett nationellt för frågor om arbetsmiljö. Enligt de anställda ligger problemet hos generaldirektören, . Anställda på myndigheten skrev detta år till och anklagade honom för ett hierarkiskt styre. Han påstods även ha kallat en medarbetare "tjockast på myndigheten" och bett kvinnliga anställda att bära högklackat och korta kjolar. Arbetsmarknadsminister menar enligt uppgift att situationen var "oerhört allvarlig" och kallade in generaldirektören till samtal. Samtalet tycks dock inte ha lett till någon förbättring då ännu fler anställda nu har sagt upp sig på grund av den dåliga arbetsmiljön. Min fråga till arbetsmarknadsminister är därför: Vilka åtgärder avser ministern initiera för att förbättra den oacceptabelt undermåliga arbetsmiljön för de anställda på Myndigheten för arbetsmiljökunskap?
fr · H611880 · 2019-08-13 00:00:00 — Fråga 2018/19:880 Licensjakt vikaresäl av (M) till Statsrådet (S) riktade ett tillkännagivande till regeringen om att införa licensjakt på säl. Regeringen har varit relativt lyhörd och har snabbt gett mandat att besluta om att införa licensjakt på gråsäl. Dessvärre finns det regionalt också stora problem med andra sälarter såsom i där vikaresälen är det stora hotet mot kustfisket. I årets betänkande MJU 9 under rubriken utskottets ställningstagande, skriver utskottet: ”Enligt utskottets bedömning kan en licensjakt på säl under nuvarande förutsättningar införas utan att sälarternas bevarandestatus hotas”. Tillkännagivandet är således vidare i sin utformning än vad regeringen valt att tolka det som. Med hänvisning till ovan vill jag därför fråga statsrådet följande. Vilka åtgärder kommer statsrådet vidta för att få bukt med det uppenbara hot mot kustfisket som andra sälarter kan utgöra och är statsrådet beredd att införa licensjakt på vikaresäl?
fr · H611881 · 2019-08-13 00:00:00 — Fråga 2018/19:881 Målen om ekologisk odling och konsumtion av (M) till Statsrådet (S) beslutade att ändra sitt mål om att allt kött som serveras i den kommunala verksamheten ska vara ekologiskt. I råder brist på ekologiska köttprodukter. För att uppnå målet har kommunen därför tvingats importera kött från andra länder såsom . Då de insåg det orimliga i situationen valde de att ändra strategi och fokuserar nu istället på ett starkt djurskydd, vilket gynnar svenskproducerat kött. Det är bra. I livsmedelsbutikerna ser vi en vikande trend för det ekologiska. Enligt den senaste marknadsrapporten (Ekoweb.nu 2019), beror det på att konkurrensen om konsumentens uppmärksamhet från märkningar som till exempel lokalt, närodlat och klimatsmart har hårdnat. Produktion som inte med nödvändighet är ekologisk. Intressant i sammanhanget är att det inte finns någon evidens för att ekologisk produktion av livsmedel är bättre än konventionell, vare sig sett till klimat eller effekter för omgivande miljö. Med anledning av detta känns det märkligt att den ekologiska produktionen och offentliga konsumtionen subventioneras med av svenska skattemedel. Medan övrig produktion som kan vara bättre för såväl miljö som klimat inte får del av detta. Med hänvisning till ovan vill jag fråga statsrådet följande: Avser statsrådet behålla målen för produktion och offentlig konsumtion av ekologiska livsmedel och vilka åtgärder avser statsrådet i så fall att att vidta för att annan miljö- och klimatsmart produktion av livsmedel inte ska missgynnas ekonomiskt?