ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H4121341 · 2019-01-25 00:00:00 — Dnr S2017/02795/EIS Svar på fråga 2016/17:1341 i WHO och WHA samt fråga 2016/17:1364 deltagande i WHO har frågat statsrådet vilka insatser statsrådet och regeringen har gjort för att även fortsättningsvis aktivt involvera i arbetet i WHO och WHA. Vidare har Boriana frågat statsrådet vilka åtgärder ministern avser att vidta för att inte ska uteslutas från att delta i viktiga WHO-möten. Arbetet inom regeringen är nu så fördelat att det är jag som ska svara på dessa frågor. I likhet med övriga EU-länder för en ett-Kina-politik. Detta innebär att vi inte erkänner som en självständig stat och att inte har diplomatiska förbindelser med . och EU har intresse av att säkra ett adekvat deltagande av i internationella organisationer förutsatt att deltagandet kan anses vara meningsfullt samt att det inte kräver status som stat. Med meningsfullt deltagande avses expertorgan där deltagande kan bidra positivt till internationell samverkan, till exempel inom hälsområdet. Det finns ett långtgående hälsotekniskt samarbete mellan och WHO. Detta samarbete regleras såväl i formella processer, som exempelvis genom ett samförståndsavtal, inom det internationella hälsoreglementet (IHR) och inom krisberedskapsområdet, men också genom deltagande i WHO:s expertmöten inom olika områden. deltog taiwanesiska experter i flera WHO-möten. Regeringen stödjer fortsatt aktiva deltagande i WHO:s hälsotekniska arbete. Regeringen konstaterar dock att det är skillnad på det hälsotekniska arbetet i WHO som teknisk organisation och medverkan i WHO:s styrande organ, som kräver konsensus bland WHO:s medlemsstater, vilket inte föreligger .
frs · H4121348 · 2019-01-25 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1348 Konsekvenserna av borttagande av ID-kontroller och fråga 2016/17:1349 Förstärkning av gränskontrollerna vid av (M) har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder direkt för att säkerställa att det inte blir ett glapp i tiden mellan ID-kontrollernas borttagande och de förstärkta gränskontrollernas införande. har även frågat mig när vi kan se förslag på ny lagstiftning på bord i syfte att uppfylla de önskemål som regeringen aviserat avseende möjligheten att använda ny teknik för tekniska kontroller, och om myndigheterna kommer att ges resurser för inköp av den nya tekniken samt utbildning i densamma för den personal som ska utföra kontrollerna. ökade migrationen till så kraftigt att de medförde stora utmaningar mot centrala samhällsfunktioner. Regeringen beslutade därför att vidta en rad åtgärder, bl.a. att återinföra gränskontroll vid inre gräns och inrätta ID-kontroller vid resor med buss, tåg och passagerarfartyg från till . Vi behöver ordning och reda vid gränser för att upprätthålla säkerheten. Regeringen har därför beslutat att förlänga gränskontrollerna och varit tydlig med att dessa ska skärpas. har redan börjat förstärka gränskontrollerna vid vissa strategiska platser. Detta har gett oss förutsättning att avveckla de tillfälliga ID-kontrollerna. Regeringen fortsätter naturligtvis att noga följa hur situationen utvecklas och är fullt beredd att snabbt återinföra ID-kontrollerna om det skulle behövas. Teknikutvecklingen erbjuder nya och förbättrade möjligheter för brottsbekämpande myndigheter att upptäcka och motverka kriminell verksamhet, exempelvis smuggling av personer, vapen och narkotika. Regeringen ser positivt på denna utveckling och är angelägen om att och har tillgång till instrument som effektiviserar arbetet. Jag är därför beredd att vid behov se över om ny lagstiftning krävs för att myndigheterna ska kunna nyttja tekniken på bästa sätt. För har regeringen aviserat anslagsökningar på sammanlagt –2020. Regeringen har därutöver i vårändringsbudgeten 2017 föreslagit att tillförs redan under innevarande år, vilket möjliggör för myndigheten att redan på kort sikt anställa och utbilda ny personal. Jag ser också behov av att verksamheten fortsätter att stärkas och regeringen avser därför att återkomma i frågan i höstbudgeten.
frs · H4121349 · 2019-01-25 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1348 Konsekvenserna av borttagande av ID-kontroller och fråga 2016/17:1349 Förstärkning av gränskontrollerna vid av (M) har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder direkt för att säkerställa att det inte blir ett glapp i tiden mellan ID-kontrollernas borttagande och de förstärkta gränskontrollernas införande. har även frågat mig när vi kan se förslag på ny lagstiftning på bord i syfte att uppfylla de önskemål som regeringen aviserat avseende möjligheten att använda ny teknik för tekniska kontroller, och om myndigheterna kommer att ges resurser för inköp av den nya tekniken samt utbildning i densamma för den personal som ska utföra kontrollerna. ökade migrationen till så kraftigt att de medförde stora utmaningar mot centrala samhällsfunktioner. Regeringen beslutade därför att vidta en rad åtgärder, bl.a. att återinföra gränskontroll vid inre gräns och inrätta ID-kontroller vid resor med buss, tåg och passagerarfartyg från till . Vi behöver ordning och reda vid gränser för att upprätthålla säkerheten. Regeringen har därför beslutat att förlänga gränskontrollerna och varit tydlig med att dessa ska skärpas. har redan börjat förstärka gränskontrollerna vid vissa strategiska platser. Detta har gett oss förutsättning att avveckla de tillfälliga ID-kontrollerna. Regeringen fortsätter naturligtvis att noga följa hur situationen utvecklas och är fullt beredd att snabbt återinföra ID-kontrollerna om det skulle behövas. Teknikutvecklingen erbjuder nya och förbättrade möjligheter för brottsbekämpande myndigheter att upptäcka och motverka kriminell verksamhet, exempelvis smuggling av personer, vapen och narkotika. Regeringen ser positivt på denna utveckling och är angelägen om att och har tillgång till instrument som effektiviserar arbetet. Jag är därför beredd att vid behov se över om ny lagstiftning krävs för att myndigheterna ska kunna nyttja tekniken på bästa sätt. För har regeringen aviserat anslagsökningar på sammanlagt –2020. Regeringen har därutöver i vårändringsbudgeten 2017 föreslagit att tillförs redan under innevarande år, vilket möjliggör för myndigheten att redan på kort sikt anställa och utbilda ny personal. Jag ser också behov av att verksamheten fortsätter att stärkas och regeringen avser därför att återkomma i frågan i höstbudgeten.
frs · H4121350 · 2019-01-25 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1350 Skäl för borttagande av ID- kontroller och svar på fråga 2016/17:1352 Information till polisen om borttagande av ID-kontrollerna av (M) har frågat mig vilken analys och slutsats som låg till grund för beslutet att ta bort ID-kontrollerna med beaktande av de siffror hänvisar till i sin fråga till mig. har även frågat mig om jag och regeringen informerade om förändringen i deras uppdrag, det vill säga skärpning av gränskontrollerna, innan beslutet meddelades . Händelseutvecklingen i omvärlden, med ett stort antal människor på flykt undan konflikter och oroshärdar, innebar att många människor sökte sig till . Som en följd av detta beslutade regeringen att återinföra gränskontroller vid inre gräns och dessutom att införa ID-kontroller vid resa med buss, tåg eller passagerarfartyg från till . Situationen i delar av omvärlden är fortsatt orolig och vi behöver ordning och reda vid gränser för att upprätthålla säkerheten. Regeringen har därför beslutat att förlänga gränskontrollerna och varit tydlig med att dessa ska skärpas. har redan börjat förstärka gränskontrollerna vid vissa strategiska platser. Detta har gett oss förutsättning att avveckla de tillfälliga ID-kontrollerna. Regeringen fortsätter naturligtvis att noga följa hur situationen utvecklas och är fullt beredd att snabbt återinföra ID-kontrollerna om det skulle behövas. Alltsedan regeringen under hösten-vintern 2015 beslutade att införa ID- och inre gränskontroller, har regeringen och jag löpande informerat oss om läget genom berörda myndighetsföreträdare. Inför regeringens ställningstagande att ID-kontrollerna inte skulle förlängas och vad detta skulle innebära för behovet av gränskontroller kontaktades om saken. Jag kan försäkra om att jag och regeringen fortsatt är mycket angelägna om att upprätthålla den nära dialog vi har med myndigheten för att informera oss om situationen vid gränser och att vi har full beredskap för att återinföra ID-kontrollerna om detta skulle behövas.
frs · H4121351 · 2019-01-25 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1351 Förstärkt gränskontroll och polisens kapacitet av (M) och fråga 2016/17:1360 ID- kontrollerna vid av (M) har frågat mig hur jag och regeringen tänker säkerställa att förstärkt gränskontroll kan genomföras utan att polisens brottsbekämpande kapacitet och förmåga i Polisregion försvagas, och om jag och regeringen har för avsikt att tillföra polisen i regionen ytterligare medel för att kunna utföra sitt uppdrag. har frågat mig om jag och regeringen avser att tillskjuta polisen resurser för att täcka de ökande kostnaderna för skärpta gränskontroller samt för att undvika en ökad brist på poliser som arbetar med brottsutredningar och med att skapa trygghet på gator och torg. Som inrikesminister med ansvar för styrningen av verkar jag tillsammans med regeringen för att ge myndigheten så goda förutsättningar som möjligt för att utföra sitt uppdrag. I enlighet med regeringens förslag har beviljat ett tillskott till på sammanlagt –2020. Regeringen har också i vårändringsbudgeten föreslagit att tillförs ytterligare under innevarande år. omfattande uppdrag innebär ofta svåra avvägningar när det gäller resursfördelning mellan olika angelägna arbetsuppgifter och geografiska områden. Det är dock som avgör hur myndighetens resurser ska fördelas internt inom organisationen och vilka åtgärder som behöver vidtas för att fullgöra de arbetsuppgifter som myndigheten har. Det trygghetsskapande arbetet är en mycket angelägen och prioriterad fråga för regeringen. Svensk polis ska vara tillgänglig och nära medborgarna, det lokala arbetet ska vara i fokus. Jag kan försäkra och om att jag och regeringen aktivt arbetar för att säkra att och ges tillgång till de resurser och de verktyg som krävs för att skapa trygghet i .
frs · H4121352 · 2019-01-25 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1350 Skäl för borttagande av ID- kontroller och svar på fråga 2016/17:1352 Information till polisen om borttagande av ID-kontrollerna av (M) har frågat mig vilken analys och slutsats som låg till grund för beslutet att ta bort ID-kontrollerna med beaktande av de siffror hänvisar till i sin fråga till mig. har även frågat mig om jag och regeringen informerade om förändringen i deras uppdrag, det vill säga skärpning av gränskontrollerna, innan beslutet meddelades . Händelseutvecklingen i omvärlden, med ett stort antal människor på flykt undan konflikter och oroshärdar, innebar att många människor sökte sig till . Som en följd av detta beslutade regeringen att återinföra gränskontroller vid inre gräns och dessutom att införa ID-kontroller vid resa med buss, tåg eller passagerarfartyg från till . Situationen i delar av omvärlden är fortsatt orolig och vi behöver ordning och reda vid gränser för att upprätthålla säkerheten. Regeringen har därför beslutat att förlänga gränskontrollerna och varit tydlig med att dessa ska skärpas. har redan börjat förstärka gränskontrollerna vid vissa strategiska platser. Detta har gett oss förutsättning att avveckla de tillfälliga ID-kontrollerna. Regeringen fortsätter naturligtvis att noga följa hur situationen utvecklas och är fullt beredd att snabbt återinföra ID-kontrollerna om det skulle behövas. Alltsedan regeringen under hösten-vintern 2015 beslutade att införa ID- och inre gränskontroller, har regeringen och jag löpande informerat oss om läget genom berörda myndighetsföreträdare. Inför regeringens ställningstagande att ID-kontrollerna inte skulle förlängas och vad detta skulle innebära för behovet av gränskontroller kontaktades om saken. Jag kan försäkra om att jag och regeringen fortsatt är mycket angelägna om att upprätthålla den nära dialog vi har med myndigheten för att informera oss om situationen vid gränser och att vi har full beredskap för att återinföra ID-kontrollerna om detta skulle behövas.
frs · H412136 · 2019-01-25 00:00:00 — Dnr Ju2016/07059/ Dnr Ju2016/07098/ Svar på fråga 2016/17:119 av (M) Långa väntetider för att nå polisen samt fråga 2016/17:136 av (S) Polisen och väntetider på 114 14 har frågat mig om jag avser att vidta några initiativ eller åtgärder för att medborgarna snabbare ska kunna nå polisen i . Utöver detta har frågat mig vilken strategi jag har för att se till att systemen för brottsanmälningar fungerar utan försvårande dröjsmål och för att polisen lokalt ska medverka till att försvåra upprepningar av brott som den inte har lyckats lösa. hade kontaktcenter (PKC) cirka 5,6 miljoner inkommande samtal. Förutom tips tog de emot ca 820 000 polisanmälningar vilket utgjorde av myndighetens samtliga inkomna anmälningar. har uppmärksammat att väntetiderna för att komma fram till PKC via telefon har varit allt för långa. Myndigheten har därför tagit fram ett nationellt arbetssätt och utvecklingsarbete pågår för att förbättra tillgängligheten. anställer polisen dessutom flera hundra nya medarbetare till PKC och öppnar nya kontaktcenter. Genom ett effektivt och samordnat brottsförebyggande arbete finns det möjligheter för samhället att minska förekomsten av brott. Detta är dock inte enbart en fråga för utan också för andra aktörer. I den nya finns kommunpoliser i samtliga kommuner vilka ska trygga en långsiktig samverkan i det brottsförebyggande arbetet. Dessutom pågår tillsättning av områdespoliser som ska arbeta lokalt och kontaktskapande gentemot medborgarna. I budgetpropositionen har regeringen föreslagit att tillförs –2020. Det är emellertid ansvar att bedöma vilka åtgärder som behöver vidtas för att fullgöra de arbetsuppgifter som myndigheten har och att besluta om hur resurserna ska fördelas. Regeringen anser att det finns stora möjligheter att utveckla det brottsförebyggande arbetet när det gäller alla typer av brott och avser därför att återkomma med förslag på hur detta kan förbättras. Jag kommer även fortsättningsvis följa polisens insatser för att säkerställa att myndighetens strävan att öka tillgängligheten ger resultat.
frs · H4121360 · 2019-01-25 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1351 Förstärkt gränskontroll och polisens kapacitet av (M) och fråga 2016/17:1360 ID- kontrollerna vid av (M) har frågat mig hur jag och regeringen tänker säkerställa att förstärkt gränskontroll kan genomföras utan att polisens brottsbekämpande kapacitet och förmåga i Polisregion försvagas, och om jag och regeringen har för avsikt att tillföra polisen i regionen ytterligare medel för att kunna utföra sitt uppdrag. har frågat mig om jag och regeringen avser att tillskjuta polisen resurser för att täcka de ökande kostnaderna för skärpta gränskontroller samt för att undvika en ökad brist på poliser som arbetar med brottsutredningar och med att skapa trygghet på gator och torg. Som inrikesminister med ansvar för styrningen av verkar jag tillsammans med regeringen för att ge myndigheten så goda förutsättningar som möjligt för att utföra sitt uppdrag. I enlighet med regeringens förslag har beviljat ett tillskott till på sammanlagt –2020. Regeringen har också i vårändringsbudgeten föreslagit att tillförs ytterligare under innevarande år. omfattande uppdrag innebär ofta svåra avvägningar när det gäller resursfördelning mellan olika angelägna arbetsuppgifter och geografiska områden. Det är dock som avgör hur myndighetens resurser ska fördelas internt inom organisationen och vilka åtgärder som behöver vidtas för att fullgöra de arbetsuppgifter som myndigheten har. Det trygghetsskapande arbetet är en mycket angelägen och prioriterad fråga för regeringen. Svensk polis ska vara tillgänglig och nära medborgarna, det lokala arbetet ska vara i fokus. Jag kan försäkra och om att jag och regeringen aktivt arbetar för att säkra att och ges tillgång till de resurser och de verktyg som krävs för att skapa trygghet i .
frs · H4121364 · 2019-01-25 00:00:00 — Dnr S2017/02795/EIS Svar på fråga 2016/17:1341 i WHO och WHA samt fråga 2016/17:1364 deltagande i WHO har frågat statsrådet vilka insatser statsrådet och regeringen har gjort för att även fortsättningsvis aktivt involvera i arbetet i WHO och WHA. Vidare har Boriana frågat statsrådet vilka åtgärder ministern avser att vidta för att inte ska uteslutas från att delta i viktiga WHO-möten. Arbetet inom regeringen är nu så fördelat att det är jag som ska svara på dessa frågor. I likhet med övriga EU-länder för en ett-Kina-politik. Detta innebär att vi inte erkänner som en självständig stat och att inte har diplomatiska förbindelser med . och EU har intresse av att säkra ett adekvat deltagande av i internationella organisationer förutsatt att deltagandet kan anses vara meningsfullt samt att det inte kräver status som stat. Med meningsfullt deltagande avses expertorgan där deltagande kan bidra positivt till internationell samverkan, till exempel inom hälsområdet. Det finns ett långtgående hälsotekniskt samarbete mellan och WHO. Detta samarbete regleras såväl i formella processer, som exempelvis genom ett samförståndsavtal, inom det internationella hälsoreglementet (IHR) och inom krisberedskapsområdet, men också genom deltagande i WHO:s expertmöten inom olika områden. deltog taiwanesiska experter i flera WHO-möten. Regeringen stödjer fortsatt aktiva deltagande i WHO:s hälsotekniska arbete. Regeringen konstaterar dock att det är skillnad på det hälsotekniska arbetet i WHO som teknisk organisation och medverkan i WHO:s styrande organ, som kräver konsensus bland WHO:s medlemsstater, vilket inte föreligger .
frs · H4121378 · 2019-01-25 00:00:00 — Svar på skriftlig fråga 2016/17:1378 av (M) Fokus på kvalitet i välfärden och skriftlig fråga 2016/17:1379 av (M) framtid som välfärdsnation har frågat mig om regeringen avser att ta fram konkreta förslag för att beakta människors önskan om valfrihet i välfärden som ställer kvalitetskrav för både offentliga och privata utförare. har frågat mig om regeringen avser att ta initiativ till ett tydligt regelverk för att mäta kvalitet och uppföljning inom både privat och offentligt utförd verksamhet och i sådant fall när. Jag ger här svar på båda frågorna. och framför att förslag innebär ett näringsförbud för fristående aktörer och att utredningen underlåtit att lämna konkreta förslag på kvalitetsmått. Ett av övergripande syften var att säkerställa att offentliga medel används till just den verksamhet som de är avsedda för på ett sådant sätt att de kommer brukarna till godo och säkrar kvaliteten. (Fi 2015:01) anger bl.a. att utredningen ska undersöka hur kvalitetsmått kan användas på ett strategiskt sätt vid exempelvis upphandling av välfärdstjänster och uppföljning av utförda välfärdstjänster. Även andra utredningar, t.ex. , har utrett och lämnat förslag på hur ökade krav och kontroller kan höja kvaliteten i verksamheterna. De kvalitetskrav som i författning styr sjukvård, skola och socialtjänst är omfattande. Trots att fler typer av krav och kontroller ofta lyfts som lösningen på välfärdens problem saknas samsyn kring vilka ytterligare krav som specifikt avses. slutbetänkande Kvalitet i välfärden (SOU 2017:38) har lyft de utmaningar som det innebär att mäta och följa upp kvalitet i välfärden. Utredningen har lämnat ett antal förslag om ökad insyn, bättre tillsyn samt ägar- och ledningsprövning för att förbättra kvaliteten i välfärden. Däremot visar utredningen att fler och mer detaljerade krav riskerar att inskränka handlingsutrymmet för professionen utan att kunna garantera att målen nås. Välfärdstjänsterna är inte standardiserade. Inom välfärden kan kvalitet t.ex. vara delaktighet och individanpassning, som kan vara svårt att mäta. Vad som är kvalitet ändras över tiden och kan variera mellan olika individer. Regeringen har varit tydlig med att den fortsatt vill att enskilda aktörer ska kunna vara verksamma i välfärden. En mångfald av aktörer inom välfärden kan bidra till ökad innovation och utveckling. Valfrihet för den enskilde kan dock inte på egen hand garantera kvaliteten i välfärden. Det beror på flera saker. Många som har stora behov av vård och omsorg har inte alltid goda förutsättningar för att göra aktiva val av utförare. Beroende på var man bor i landet finns det inte heller alltid några valmöjligheter. överlämnade sitt betänkande Kvalitet i välfärden (SOU 2017:38) till regeringen . Betänkandet ska nu remitteras. tidigare betänkande Ordning och reda i välfärden (SOU 2016:78) har remitterats och remissvaren bereds i . Regeringen avser att återkomma till i dessa frågor.
frs · H4121379 · 2019-01-25 00:00:00 — Svar på skriftlig fråga 2016/17:1378 av (M) Fokus på kvalitet i välfärden och skriftlig fråga 2016/17:1379 av (M) framtid som välfärdsnation har frågat mig om regeringen avser att ta fram konkreta förslag för att beakta människors önskan om valfrihet i välfärden som ställer kvalitetskrav för både offentliga och privata utförare. har frågat mig om regeringen avser att ta initiativ till ett tydligt regelverk för att mäta kvalitet och uppföljning inom både privat och offentligt utförd verksamhet och i sådant fall när. Jag ger här svar på båda frågorna. och framför att förslag innebär ett näringsförbud för fristående aktörer och att utredningen underlåtit att lämna konkreta förslag på kvalitetsmått. Ett av övergripande syften var att säkerställa att offentliga medel används till just den verksamhet som de är avsedda för på ett sådant sätt att de kommer brukarna till godo och säkrar kvaliteten. (Fi 2015:01) anger bl.a. att utredningen ska undersöka hur kvalitetsmått kan användas på ett strategiskt sätt vid exempelvis upphandling av välfärdstjänster och uppföljning av utförda välfärdstjänster. Även andra utredningar, t.ex. , har utrett och lämnat förslag på hur ökade krav och kontroller kan höja kvaliteten i verksamheterna. De kvalitetskrav som i författning styr sjukvård, skola och socialtjänst är omfattande. Trots att fler typer av krav och kontroller ofta lyfts som lösningen på välfärdens problem saknas samsyn kring vilka ytterligare krav som specifikt avses. slutbetänkande Kvalitet i välfärden (SOU 2017:38) har lyft de utmaningar som det innebär att mäta och följa upp kvalitet i välfärden. Utredningen har lämnat ett antal förslag om ökad insyn, bättre tillsyn samt ägar- och ledningsprövning för att förbättra kvaliteten i välfärden. Däremot visar utredningen att fler och mer detaljerade krav riskerar att inskränka handlingsutrymmet för professionen utan att kunna garantera att målen nås. Välfärdstjänsterna är inte standardiserade. Inom välfärden kan kvalitet t.ex. vara delaktighet och individanpassning, som kan vara svårt att mäta. Vad som är kvalitet ändras över tiden och kan variera mellan olika individer. Regeringen har varit tydlig med att den fortsatt vill att enskilda aktörer ska kunna vara verksamma i välfärden. En mångfald av aktörer inom välfärden kan bidra till ökad innovation och utveckling. Valfrihet för den enskilde kan dock inte på egen hand garantera kvaliteten i välfärden. Det beror på flera saker. Många som har stora behov av vård och omsorg har inte alltid goda förutsättningar för att göra aktiva val av utförare. Beroende på var man bor i landet finns det inte heller alltid några valmöjligheter. överlämnade sitt betänkande Kvalitet i välfärden (SOU 2017:38) till regeringen . Betänkandet ska nu remitteras. tidigare betänkande Ordning och reda i välfärden (SOU 2016:78) har remitterats och remissvaren bereds i . Regeringen avser att återkomma till i dessa frågor.