ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H711688 · 2019-12-20 00:00:00 — Fråga 2019/20:688 möjligheter att kontrollera utförsel av gods av (KD) till Justitie- och migrationsminister (S) gav justitieminister ett uppdrag till , och att förstärka bekämpningen av internationella brottsnätverk som begår tillgreppsbrott i . Uppdraget har delredovisats två gånger och ska slutredovisas . I delredovisning 2 står att myndigheterna gemensamt har tillsatt en arbetsgrupp som ska ta fram förslag på författningsändringar. Finansminister har i en interpellationsdebatt med (KD) anfört följande: ”, och har under uppdragets genomförande identifierat åtgärder som kan tänkas underlätta myndigheternas arbete och tittar också närmare på eventuella behov av ändringar i lagstiftningen. Ny eller ändrad lagstiftning är ett av de verktyg som kan användas.” I offentliga sammanhang har dock företrädare för uppdragsmyndigheterna informerat om att endast deltar i arbetsgruppen som tittar på förslag till författningsändringar. och anser sig inte ha fått något uppdrag att lämna förslag på ändrade befogenheter för myndigheterna. Ett sådant uppdrag saknas också explicit i det uppdrag som gav myndigheterna . Detta är allvarligt mot bakgrund av den situation med internationella brottsnätverk som står inför. Det är också allvarligt mot bakgrund av att tillkännagav följande: ”bör enligt utskottet även ges ett utökat uppdrag som gäller kontroll vid utförsel. Ny lagstiftning bör antas som ger personal befogenhet att stoppa och genomsöka fordon.” Mot denna bakgrund vill jag ställa följande fråga till justitieminister : Pågår det ett myndighetsgemensamt arbete, där även och deltar, med att föreslå författningsförändringar, och kommer författningsförändringar att föreslås i slutredovisningen av ministerns uppdrag ?
fr · H711689 · 2019-12-20 00:00:00 — Fråga 2019/20:689 Ojämlik vård av personer med multipel skleros av (M) till Socialminister (S) I de nationella riktlinjerna som har tagit fram för multipel skleros (MS) och Parkinsons sjukdom ges rekommendationer gällande bland annat diagnostik, uppföljning, behandling av sjukdomarna, omhändertagande och rehabilitering. I insjuknar ungefär 1 000 människor i MS. Det är en autoimmun sjukdom där immunsystemet av okänd anledning angriper den egna nervvävnaden. Nuläget gällande vården för personer med MS kan kort sammanfattas med att det är ytterst varierande tillgång till den relevanta specialistvård som krävs. Det finns stora regionala skillnader vad gäller diagnos, väntetider, behandling och kvalitet. Vården av MS ska framför allt äga rum i den öppna specialistvården med neurologi som specialitet. Av de patienter som har MS är det långt ifrån alla som får tillgång till relevant behandling, och avsaknaden av ett nationellt ledarskap gällande vården för personer med MS är påtaglig. Den nationella utvärderingen av vård vid multipel skleros och Parkinsons sjukdom visar bland annat att det behövs bättre styrning och uppföljning av vården för dem som är sjuka i MS. Fler multidisciplinära team behövs. Fler bör följas upp regelbundet, och tillgången till sammanhängande rehabilitering behöver öka. Mot bakgrund av det ovanstående vill jag ställa följande fråga till socialminister : Vilka ytterligare nationella åtgärder avser socialministern att vidta i syfte att minska ojämlikheten i vården av personer med sjukdomen MS i ?
fr · H711690 · 2019-12-20 00:00:00 — Fråga 2019/20:690 Ojämlik palliativ vård av (M) till Socialminister (S) visar att tillgången till specialiserad palliativ vård varierar stort i . Den palliativa vården är tyvärr ojämlik. Den totala andelen patienter som har tillgång till specialiserad palliativ vård varierar från att över var femte patient har denna möjlighet i Region till att av patienterna har tillgång till specialiserad palliativ vård i Region . driver förslaget att det inom den nationella cancerstrategin ska tas fram en kvalitetssäkring av den palliativa cancervården. Palliativ cancervård handlar om att ge svårt sjuka cancerpatienter möjligheter till förbättrad livskvalitet. Den palliativa vården bör inledas skyndsamt när behov finns, dels för att lindra fysiska symptom och dels för att stödja patienterna vid oro och ångest samt erbjuda stöd för anhöriga. Det finns skillnader gällande tillgänglighet men även kvalitet när det gäller denna typ av palliativ vård. All palliativ vård vilar på fyra hörnstenar: symptomlindring i vid bemärkelse, samarbete i ett multiprofessionellt team, kommunikation och relation i syfte att främja patientens livskvalitet samt stöd till de närstående och anhöriga under sjukdomen och efter ett dödsfall. Den palliativa vården behöver emellertid kvalitetssäkras ytterligare. Ett bra verktyg för detta är det . Mot bakgrund av det ovanstående vill jag ställa följande fråga till socialminister : Vilka ytterligare nationella åtgärder avser socialministern att vidta i syfte att minska ojämlikheten i den palliativa vården i ?
fr · H711691 · 2019-12-20 00:00:00 — Fråga 2019/20:691 Alternativa bränslen och utökad fordonsvikt för lätta lastbilar av (V) till Infrastrukturminister (S) För att utsläppen från transporter ska minska i de svenska storstäderna är det avgörande att allt fler fordon drivs av så rena drivmedel som möjligt. Elektrifiering är det bästa alternativet utifrån såväl lokala emissioner som buller och klimatpåverkan. Men också ett cirkulärt drivmedel som biogas är mycket bra och dessutom tillgängligt här och . Problemet för många aktörer inom lätta transporter, som använder sig av lätta lastbilar på upp till , är att de i praktiken har mycket svårt att gå över till dessa alternativ eftersom fordonen i sig då blir så tunga att de inte får med sig den last de behöver. Det här gäller till exempel de snabbt växande hemtransporterna av matvaror, där varorna väger relativt mycket. Med el- eller gasdrift tappar de 30–av sin lastförmåga med nuvarande viktgräns på , vilket gör att aktörerna skulle behöva köra med motsvarande antal fler fordon för att få ut sina varor. Fler fordon i städerna är givetvis inte önskvärt för någon, då det ger negativa effekter för klimat, miljö och trängsel. Den nuvarande svenska begränsningen på för B-körkort kan dock enkelt utökas med genomförandet av och rådets direktiv (EU) 2018/645. Genom detta tillåts förare med B-körkort framföra lätta lastbilar med en vikt på upp till under förutsättning att den extra vikten motiveras av alternativa drivmedel. Detta direktiv har redan implementerats i bland annat och , och fler länder är på väg. Det här gör också att nya fordon som utvecklas för alternativa drivmedel fokuserar på dessa nya viktgränser, och kommer därför inte att kunna dra fördel av den fordonsutveckling som sker i resten av om vi inte följer efter. Arbetet med miljözoner i städer kommer att kräva de renaste lösningar som går att frambringa, men då måste också lagstiftningen för fordon följa efter. Med anledning av detta vill jag ställa följande fråga till infrastrukturminister : Avser ministern att ta initiativ till ett genomförande av direktiv /645 för att möjliggöra för förare med B-körkort att framföra lätta lastbilar med en vikt på upp till under förutsättning att den extra vikten motiveras av alternativa drivmedel?
fr · H711692 · 2019-12-20 00:00:00 — Fråga 2019/20:692 nedprioritering av jordbruksmark av (KD) till Infrastrukturminister (S) Ianspråktagande av jordbruksmark för bebyggelse eller asfaltering innebär att bördig försvinner och inte kan återskapas. Trafikleder som ringlar fram över jordbruksbygderna tar en del av vår potential för livsmedelsproduktion. I 3 kap. 4 § föreskrivs att ”brukningsvärd jordbruksmark får tas i anspråk för bebyggelse eller anläggningar endast om det behövs för att tillgodose väsentliga samhällsintressen och detta behov inte kan tillgodoses på ett från allmän synpunkt tillfredsställande sätt genom att annan mark tas i anspråk”. presenterade en rapport som visade att exploateringen av jordbruksmark fortsätter som . Trots rapporter om bristande livsmedelssäkerhet och tillkomsten av den nationella livsmedelsstrategin fortsätter att planera motorleder över jordbruksmark. Ett exempel är omledningen av på en sträcka genom med en längd av , varav på den bästa åkermarken i hela regionen (klass 10-åker som aldrig behöver bevattnas). I detta fall baserar sig planerna på en gammal förstudie som tillkom innan livsmedelsstrategin antogs. Synpunkter från berörda markägare har inte beaktats över huvud taget. I detta aktuella fall finns alternativet att i stället bygga vägen över skogsmark och lågproducerande mark, vilket skulle innebära en förlängning med som en trafikplats skulle kunna sparas in. Ändå tycks inte anse att en alternativ sträckning skulle innebära att behovet av en vägomläggning tillgodoses på ett från allmän synpunkt tillfredsställande sätt i mening. Det är då befogat att fråga sig när – om någonsin – bestämmelsen i MB 3 kap. 4 § ska tillämpas. I en interpellation till infrastrukturminister har jag tidigare aktualiserat frågan. Tyvärr ledde denna diskussion i kammaren inte till någon förändring i regeringens eller hållning i fråga om jordbruksmark. har det avkunnats prejudicerande domar som stärker skyddet av jordbruksmarken. Den europeiska landskapskonventionen, som har anslutit sig till, anger att högproduktiv inte ska bebyggas samt att närboendes och allmänhetens ställningstaganden ska tas på allvar likaväl som tjänstemän och experter. Med anledning av detta vill jag ställa följande fråga till infrastrukturminister : Vad tänker ministern och regeringen göra, mot bakgrund av livsmedelsstrategin, den europeiska landskapskonventionen samt relevanta prejudicerande domar, för att tillse att skonar skyddsvärd ?
fr · H711693 · 2019-12-20 00:00:00 — Fråga 2019/20:693 Kompensation till Östersjöfiskare vid fiskestopp av (KD) till Statsrådet (S) Det småskaliga och kustnära fisket i fyller en viktig funktion för en levande skärgård och för det lokala näringslivet. Det utgör också en viktig källa till högvärdigt livsmedel i form av fisk. I och med att stopp för torskfiske i har beslutats har det uppkommit betydande inkomstförluster för yrkesfiskarna längs den svenska ostkusten. För att få del av ekonomisk kompensation för det uteblivna fisket krävs det att vederbörande har fiskat torsk . Detta skapar en ohållbar situation för dem som har fått sin fiskelicens. Med anledning av detta vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vad avser statsrådet och regeringen att göra för att kompensera fiskare som har nya fiskelicenser och som inte omfattas av den beslutade kompensationen för torskfiskestoppet i ?
fr · H711694 · 2019-12-20 00:00:00 — Fråga 2019/20:694 av (KD) till Kultur- och demokratiminister (MP) Stiftelsen driver i , som är ett av största kulturmiljöprojekt. Klostermuseet är unikt genom sin koppling till Heliga och till det medeltida religiösa . Även museibyggnaden, som är äldsta profana byggnad, är en viktig del av svensk historia. Den har varit ett förnämt kungapalats, en hemvist för och ett nunnekloster. Byggnaden är inte bara av riksintresse utan även av ett internationellt intresse. riskerar museet att läggas ned på grund av att (), som äger och hyr ut byggnaden, har aviserat en hyreshöjning från /år till /år. Det är en orimlig kostnad för en ideell förening som i huvudsak söker finansiering i fonder och donationer. Det är inte en långsiktig och hållbar lösning för detta kulturarv. SFV har tagit fram byggnadsvårdsprogram där unika värde för svensk kultur och historia slås fast. Mot bakgrund av det ovanstående vill jag ställa följande fråga till kultur- och demokratiminister : Vad tänker kulturministern göra för att säkerställa att det statliga ekonomiska ansvaret för klostermuseet i utökas så att byggnadsvårdsprogrammen som finns framtagna för kan fullföljas?
fr · H711695 · 2019-12-20 00:00:00 — Fråga 2019/20:695 Reform av utstationeringsreglerna av (SD) till Arbetsmarknadsminister (S) Utstationeringsdirektivet antogs 1996 och anger vilka arbets- och anställningsvillkor enligt ett visst medlemslands reglering som ska tillämpas på arbetstagare när de tillfälligt arbetar i landet inom ramen för en gränsöverskridande tjänsteutövning. antogs ett ändringsdirektiv som innebär justeringar i utstationeringsdirektivet. Ändringarna avser bland annat de ersättningar som en arbetsgivare ska betala till arbetstagare under en utstationering inom EES och . En statlig utredning redovisade sina förslag om hur ändringsdirektivet ska genomföras i svensk rätt. Någon lagrådsremiss eller proposition har ännu inte lagts fram. Med andra ord har de nya EU-reglerna vad gäller utstationerade ännu inte trätt i kraft i . Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : När kommer regeringen att lägga en proposition på bord och varför man inte gjort så ännu?
fr · H711696 · 2019-12-20 00:00:00 — Fråga 2019/20:696 Fusk och överutnyttjande inom assistansersättningen av (KD) till Socialminister (S) Precis som i alla andra välfärdssystem förekommer det fusk inom assistansensersättningen. För oss kristdemokrater är det viktigt att beivra det fusk och överutnyttjande som finns inom assistansersättningen. är det viktigt att metoderna för de fuskuppskattningar som görs inom välfärdssystem vilar på vetenskaplig grund. Det är också avgörande att debatten om fusk inom assistansen inte användas för att rättfärdiga de pågående nedskärningar som har skapat den allvarliga kris där människor med omfattande funktionsnedsättning inte får det stöd de behöver för att leva sina liv som andra. Uppskattningar om felaktiga utbetalningar från assistansersättningen har tidigare gjorts av Delegationen mot felaktiga utbetalningar (2007), (2010), och (2011) samt i utredningar (SOU 2012:6), promemoria (S2018/00301/FST) och från Delegationen för korrekta utbetalningar från välfärdssystemen (2019). Alliansregeringen med (KD) som ansvarig minister gav tydliga direktiv till utredningen : ”Av utredningens direktiv följer att de förslag som läggs fram ska ligga i linje med LSS-lagstiftningens allmänna inriktning och inte får leda till att enskilda assistansberättigades rättigheter och självbestämmande beskärs” (SOU 2012:6, s. 19). Syftet var alltså att endast komma till rätta med fusk och inte att beskära de berättigades assistansersättning. Allvarliga problem noterades 2012, bland annat att assistansen var utsatt för fusk och övernyttjande som uppgick till betydande belopp och att upptäcktsrisken vid fusk kunde betecknas som låg. Regeringen lade därför fram flera förslag i budgetpropositionen baserade på utredningen, bland annat om ökade kontrollmöjligheter för , en effektivisering av myndigheternas arbete med assistansersättning och skärpta tillståndskrav för anordnare (ibid, s. 22). Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : Har regeringen gjort någon uppföljning och analys av effekten av de lagändringar som alliansregeringen initierade för att beivra fusk och kriminalitet inom assistansersättningen, och vilka ytterligare åtgärder är regeringen beredd att vidta om inte effekten har varit ändamålsenlig?
fr · H711697 · 2019-12-20 00:00:00 — Fråga 2019/20:697 UNHCR:s behandling av kristna asylsökande av (L) till Utrikesminister (S) rapporterade att kristna syrier diskrimineras av medarbetare vid . Världen skriver att källor menar att det handlar om muslimska medarbetare som på olika sätt förföljer och försvårar för kristna flyktingar. Detta kan vara en anledning till att en så stor andel av flyktingarna som kommer till och är muslimer. I har tunga debattörer krävt en översyn av varför en så liten andel av de flyktingar som kommit till landet är kristna. Ett av de argument UNHCR då angett är att man vill ”hålla samman” familjer och trosgemenskaper. Kritiker menar att det snarare beror på särbehandling och att kristna inte bemöts på samma sätt som andra. Rapporteringen är oroväckande – särskilt mot bakgrund av att har valt att inte stötta minoriteter med direktstöd. Stämmer informationen betyder det att – genom att endast stötta majoritetsbefolkningen – bidrar till ytterligare marginalisering av utsatta grupper. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Vad gör regeringen för att säkerställa att kristna och andra religiösa minoriteter inte diskrimineras av UNHCR i och , och på vilket sätt har kontakter hafts med UNHCR för att säkerställa att diskriminering inte sker?
fr · H711698 · 2019-12-20 00:00:00 — Fråga 2019/20:698 Standarder för digital information inom vården av Acko Ankarberg (KD) till Socialminister (S) anser att det är avgörande att olika vårdinformationssystem är kompatibla med varandra för att främja nödvändig utveckling, innovation och forskning samt för att möjliggöra uppföljning av medicinska resultat och verksamhetsutveckling inom hälso- och sjukvården. Det är därför glädjande att en enig riksdag beslutade följande : ”Regeringen bör se till att gemensamma standarder tas fram för journalsystem och kvalitetsregister. finns en stor variation av system för information och dokumentation som används i regioner, kommuner och av privata vårdgivare, vilket enligt försvårar informationsutbytet. Regeringen bör överväga om det finns anledning att göra en översyn av patientdatalagen och annan relevant lagstiftning. Det är enligt angeläget att lagstiftningen på området är anpassad till de krav som dagens teknik ställer, som den personliga integriteten beaktas.” Digitalisering pågår inom såväl kommuner som regioner. Utvecklingen går åt rätt håll men dras med alltmer betydande problem när de olika vårdinformationssystemen inte är kompatibla med varandra. Patientsäkerheten utsätts för betydande problem när exempelvis uppgifter inte är tillgängliga för alla vårdgivare som behöver ta del av dem. Forskning och utveckling försvåras när de system som byggs upp inte har möjlighet att vara kompatibla med varandra. enades därför om att regeringen bör ta fram standarder för journalsystem och kvalitetsregister. Det handlar givetvis inte om att införa ett journalsystem utan just standarder så att olika system blir kompatibla med varandra; standarder som dessutom kommer att behöva uppdateras i takt med utvecklingen. Vidare behöver relevant lagstiftning ses över. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vad har regeringen gjort för att genomföra tillkännagivande?
fr · H711699 · 2019-12-20 00:00:00 — Fråga 2019/20:699 Turkiska ambassadens agerande av (L) till Utrikesminister (S) Förnekelse är den sista fasen i ett folkmord. Ett levande exempel på det är folkmordet seyfo på armenier, assyrier och greker, som än förnekas av . På för levande historias programkväll Övergrepp och folkmord under det 1915 manifesterades obehagliga förnekelsepolitik. I panelen satt fyra forskare, modererade av professor , som talade om folkmordets olika aspekter, bland annat om den utstuderade förnekelsepolitiken. Som ett brev på posten ställde sig en representant för den turkiska ambassaden upp i den efterföljande frågestunden och beklagade sig över att seminariet spred lögner med begrepp som ”Turkey-bashing”. Den turkiska diplomaten avväpnades elegant av moderatorn, men det var inte desto mindre smärtsamt att beskåda, särskilt för de närvarande som är ättlingar till folkmordsöverlevare. Det råder enighet bland seriösa forskare om att det som hände i i skuggan av det var folkmord. Det är förutom att det är belagt i forskningen också erkänt av riksdag och ett stort antal demokratiska länders parlament. hade aldrig accepterat att en företrädare för tyska ambassaden skulle ställa sig upp på svenska myndigheters seminarier och försöka tysta forskare som talade om Förintelsen. Den inställning att inte erkänna seyfo är inget annat än ett erkännande av rätt att fortsätta med sitt förtryck mot alla som hävdar att folkmordet har skett. Den bär därför ett ansvar för att fortsätter sin förnekelsepolitik. Mot bakgrund av detta vill jag fråga utrikesminister : Anser ministern att det är acceptabelt att representanter för den turkiska ambassaden tystar, stör och avbryter debatter som anordnas av svenska myndigheter och institutioner, och vidtar ministern i annat fall någon åtgärd?
fr · H711700 · 2019-12-20 00:00:00 — Fråga 2019/20:700 EU:s fiskeavtal med av (V) till Statsrådet (S) beslutade att handels- och jordbruksavtalet mellan och inte gäller västsahariska varor. EU och kan inte teckna associations- och handelsavtal om , eftersom inte tillhör . beslutade att fiskeavtalet mellan och EU inte heller gäller . Domarna gör klart att avtal som omfattar måste förhandlas med det västsahariska folket och då genom den av FN utsedda legitima representanten . Trots det tog fram ett nytt associations- och handelsavtal samt ett fiskeavtal med som inkluderar . lade ned sin röst i omröstningen gällande associations- och handelsavtalet, när man borde ha röstat nej. röstade dock, som enda EU-land i ministerrådet, nej till fiskeavtalet 2018. I röstförklaringen skrev bland annat följande: ”kommer att rösta emot rådets beslut för fiskeavtalet mellan EU och kungadömet . När mandatet antogs , förklarade att dess stöd för ett framtida avtal skulle vara beroende av att avtalet helt och fullt respekterade internationell lag, inklusive domarna från .” Vidare skrev : ”intygar åter att det är mycket viktigt att folk godkänner avtalet. Efter att ha värderat avtalet och den genomförda processen noterar att vitala organisationer som representerar folk inte har gett sitt medgivande till avtalet. Därför är slutsats att legala krav inte har uppfyllts och kan därför inte godkänna avtalet.” röstade för ett fiskeavtal mellan och , i strid mot folkrätten eftersom det inkluderar det ockuperade . Avtalet strider därmed även mot två separata domslut från . plundring av råvaror är en av grundorsakerna till ockupationen, där fisket är en mycket väsentlig del. måste verka för att stoppa plundringen av och bidra till en fredlig lösning på konflikten. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att verka för att agerar till försvar för folkrätten och västsahariernas rätt till sitt land genom att kräva att fiskeavtalet mellan och annulleras med hänvisning till domen i från (prövning enligt artikel 263 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt)?
fr · H711701 · 2019-12-20 00:00:00 — Fråga 2019/20:701 Brott mot företag av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Företagen är helt avgörande för det samhällsekonomiska kretsloppet. De ger människor ett arbete att gå till, driver välståndsutveckling och skapar resurser att fördela till svensk välfärd genom skatteintäkter. För ett tillfredsställande lokalt företagsklimat krävs en god kompetensförsörjning, bostäder och närliggande skola för anställda och familj. I och med den grova och eskalerande brottsligheten har även tryggheten blivit ytterligare en avgörande frågeställning för företagsklimatet. Enligt en undersökning av Innovations- och kemiindustrierna och Livsmedelsföretagen har av deras medlemsföretag vidtagit nya säkerhetsåtgärder, och beskriver den grova brottsligheten som mycket negativ för det lokala näringslivet. Det kan handla om såväl trakasserier, stölder och rån som grövre brottslighet som påverkar förutsättningarna för det lokala näringslivet. Detta är ett mycket allvarligt och kraftigt underbetyg till politiken. Kriminaliteten måste bekämpas på alla plan, överallt – . Annars kommer jobb, drömmar och liv att gå förlorade. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka åtgärder har regeringen vidtagit för att förebygga och minska antalet brott mot företag och företagare?