ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H611915 · 2019-08-23 00:00:00 — Fråga 2018/19:915 Beställaransvar utan verkan av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) var infrastrukturministern talare vid en hearing arrangerad av Transportföretagen. Temat för hearingen var Effektivare kontroller”. Under sitt tal hänvisade ministern till den lagändring som genomfördes gällande beställaransvaret vid yrkesmässig gods- och personbefordran. Lagändringen syftar bland annat till att skärpa straffen för beställare av yrkesmässiga godstransporter. Jag förstår naturligtvis den goda ambitionen med den ändring som gjordes i lagtexten, men när det kommer till praktisk tillämpning fungerar det inte. Dagarna efter hearingen fick jag redovisat för mig hur ett ärende inte prövades rättsligt. Polisen kontaktade åklagaren i syfte att leda ärendet till en företagsbot. Åklagaren ansåg sig inte kunna bevisa att beställaren för beställningen kände till att transportören bryter mot artikel 8 i förordningen (EG) 1072/2009 eftersom de hade alla nödvändiga tillstånd som krävs. Men i det aktuella fallet var det inte fråga om att tillstånd saknades utan det var fråga om brott mot cabotagereglerna. Bakgrundsfakta är enligt följande. En utländsk dragbil kommer med färja till via , kör sedan ner till för att koppla en trailer för att utföra en inrikestransport. Här uppstår första felet eftersom det inte är fråga om en inkommande internationell godstransport. Dragbilen kom över gränsen utan tillkopplad trailer. Det är inte heller fråga om en kombinerad transport då transporten blir längre än tillåtna . Fyra transporter (för övrigt för samma speditör) och stoppas fordonet av polisen för kontroll. Polisen kan konstatera att det är fråga om en otillåten transport där föraren och åkeriet rapporteras. Polisen har utfört sitt uppdrag korrekt men när det blir ett ärende för åklagaren, då tar det stopp. Åklagaren väljer att inte driva ärendet som brott mot beställaransvaret och därmed blir det aldrig fråga om en rapportering, det vill säga att ärendet aldrig blir redovisat. Därmed finns det heller ingen statistik, då detta ärende helt enkelt ”inte existerar”. Ärendet är näst intill ett skolexempel på hur en cabotagetransport inte får gå till. Ändå väljer åklagaren att inte driva det till rättslig prövning. En och samma speditör har anlitat åkeriet för att utföra godstransporter i strid mot gällande regelverk. Grunden för cabotage är inte uppfyllt eftersom fordonet kom in i utan att medföra en internationell godstransport. Regeringens skärpning av lagstiftningen ter sig tämligen uddlös när man ändå inte kommer åt de aktörer som sätter i system att bryta mot gällande regelverk. Åklagarens agerande ger i praktiken utländska aktörer grönt ljus att utföra otillåtna och olagliga transporter i utan att de riskerar några som helst sanktioner. Dessutom blir statistiken missvisande gällande otillåten cabotage. Detta om något sätter den sunda konkurrensen ur spel! Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att säkerställa att syftet med det skärpta beställaransvaret verkligen får avsedd effekt?
fr · H611916 · 2019-08-23 00:00:00 — Fråga 2018/19:916 Ritualslaktat kött inom offentlig verksamhet av (SD) till Utbildningsminister (S) Lyckligtvis är ett föregångsland när det kommer till djurhållning och djurvälfärd, vilket vi bör vara oerhört stolta över. Tråkigt nog skiljer vi oss från stora delar av världen där respekten för djur som andra levande individer är begränsad och i många fall så gott som obefintlig. Religiös ritualslakt, exempelvis kosher- eller halalslakt, innebär att nerver, artärer samt mat- och luftstrupe skärs av med ett i bästa fall djupt snitt. Detta sker dock som djuret i flera minuter är vid fullt medvetande. Ofta sker det dessutom i samband med att djuret hålls fast i en fasthållningsanordning. Fasthållningsanordningen kan se ut på olika sätt men dess primära uppgift är att se till att djuret kan avblodas under alla de minuter som djuret har kvar sitt medvetande. I många fall blir djuren mycket stressade av dessa anordningar, som dessutom ibland innebär att djuret hängs upp och ned. Vidare kan kniven som används inte nå två stora artärer bakom halskotpelaren som fortsätter att pumpa upp blod i djurets hjärna, vilket innebär att djuret är medvetet om vad som händer. Resultatet förutom extrem dödsångest är alltså en mycket långsam och plågsam död. I är det lyckligtvis olagligt att utföra ritualslakt utan föregående bedövning. Ett flertal länder runt om i världen distribuerar dock ritualslaktat kött till , trots att dessa produkter med rätta aldrig hade fått produceras i vårt land. Bara den globala halalmarknaden uppskattas till , vilket bör vara en tydlig signal om att hemska slaktmetoder används för fullt. Dessutom överproducerar slakterier i andra länder ritualslaktat kött då detta kan säljas såväl till religiösa som till personer utan religiösa preferenser i fråga om mat. Det är också detta kött som på grund av den bristande djurvälfärden ofta är den billigaste, varför risken att just detta kött köps in inom offentlig verksamhet är stor. Det finns dock positiva exempel i . I exempelvis skolor kommer inköp av den här typen av kött inte längre att tolereras, efter att kommunen valt ett nytt livsmedelsavtal. Kommunen har valt att prioritera djurskyddet, varför exempelvis halal- och kosherkött slopas, och elever med den typen av krav får finna sig i att äta vegetariskt. Mot bakgrund av detta önskas utbildningsminister svara på följande fråga: Är djurvälfärden i tillräckligt viktig för att ministern och regeringen ska verka för ett totalstopp inom det svenska skolväsendet av importerat ritualslaktat kött eller andra produkter som framställts på ett sätt som strider mot svenska djurskyddslagar, och om inte, varför?
fr · H611917 · 2019-08-28 00:00:00 — Fråga 2018/19:917 3R-centret av (M) till Statsrådet (S) hyser ett så kallat 3R-center inom sin myndighet. De tre R:en är en förkortning för ”replace, reduce and refine”, och syftet med centret är att bidra till att användningen av försöksdjur ska minska. Av regleringsbrev framgår vilka uppgifter centret ska arbeta med samt vilken budget det har att röra sig med. Budgeten har varit aviserad att uppgå till –2020. Det är känt att hela anslaget inte gick åt i fjor utan att överskottet användes till annat. Det har också föranlett att nu äskar ett lägre belopp till centrets fortsatta verksamhet. vet vi att behovet av forskning på området är både angeläget och stort. avsätter ca , vilket innebär en beviljandenivå av forskningsmedel som ligger långt under övriga områden. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för att öka forskning och innovation inom 3R-området, och kommer 3R-centret att kunna bidra till detta i ökad utsträckning?
fr · H611918 · 2019-08-28 00:00:00 — Fråga 2018/19:918 Utrikesministerns uttalande i samband med högnivåbesök från av (M) till Utrikesminister (S) Värderingar bör vara kärnan i all politik, även utrikespolitiken. Samtal och diplomati tillhör de viktigaste verktygen i utrikespolitiken, men för en regering som stoltserar med att föra en feministisk utrikespolitik bör det vara särskilt viktigt att inte låta längtan att hitta samförstånd gå så långt att man kompromissar bort sina värderingar. I samband med högnivåbesöket av utrikesminister har det blivit uppmärksammat i medierna att utrikesminister vägrade hälsa på utrikesminister genom att skaka hand. Det går naturligtvis inte att tvinga någon som inte vill hälsa på kvinnor genom att skaka hand att göra det, men det går att kritisera agerandet. Det valde regeringen inte att göra. I stället för att kritisera agerandet valde utrikesminister att släta över och helt bortse från värderingarna som ligger bakom agerandet med det felaktiga och absurda påståendet ”iranier hälsar inte genom att skaka i hand”. Det skickar signalen att regeringen är beredd att helt kompromissa bort sina feministiska värderingar i diplomatin. Det rimliga hade varit att beklaga agerandet och framför allt fördöma de icke-feministiska värderingar som ligger bakom valet att inte hälsa på kvinnor genom att skaka hand. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Varför valde ministern och den feministiska regeringen inte att mer kraftfullt markera mot politik mot kvinnor i samband med högnivåbesöket?
fr · H611919 · 2019-08-28 00:00:00 — Fråga 2018/19:919 regnskogar av (V) till Miljö- och klimatminister (MP) Storskaliga bränder rasar nu i . har bränderna i ökat jämfört med . är världens största regnskogsområde, hem för otaliga arter och också jordens lungor. producerar av allt syre i jordens atmosfär och har enorm betydelse för världens klimat. Bränderna startas i många fall av människor som bränner skogar för att skapa åker- och jordbruksmark men är också en direkt konsekvens av klimatkrisen som vi befinner oss mitt i. I ökade antalet värmeböljor med jämfört med , och heta och torra marker ökar risken för bränder och gör att de sprider sig med högre hastigheter. Bränderna är också en påtaglig konsekvens av president politiska ageranden, där miljö- och klimatpolitiken försummas och klimatkrisen inte tas på allvar. Det är tydligt att det finns ett samband mellan områden där avverkning sker och där bränderna nu fortsätter att breda ut sig. och har dragit tillbaka sina bidrag till och efter att Bolsonaro ändrat reglerna för användningen av dem. hotar med att stoppa frihandelsavtalet mellan EU och Mercosurländerna om inte vidtar åtgärder för att rädda regnskogen. tackade nej till förslag från G7-mötet om för att stödja landet i släckningsarbetet. Läget är kritiskt, och behovet av konkreta initiativ från i växer. Det krävs åtgärder i närtid och på lång sikt för att stärka skyddet av och andra unika skogar som är avgörande för att bromsa klimathotet och utarmningen av biologisk mångfald. Med anledning av vad som anförts ovan vill jag fråga miljö- och klimatminister : Vilka initiativ avser ministern att ta eller stödja för att världssamfundet ska stärka skyddet av och andra unika skogsområden?
fr · H611920 · 2019-08-28 00:00:00 — Fråga 2018/19:920 Regeringens agerande mot av (M) till Utrikesminister (S) Tystnaden från regeringen gällande protesterna i har varit påtaglig. Protesterna grundar sig i oron över det lagförslag som gör det möjligt att utlämna boende i till det kommunistiska för rättegång. Protesterna har pågått i månader, och agerar kraftigt för att tysta demonstranterna. och övriga EU:s regeringar behöver agera och markera vårt stöd till de boende i som demonstrerar för sin frihet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Kommer ministern och regeringen att agera och uttrycka sitt stöd för demonstrationerna i och ta initiativ till att övriga regeringar i EU ska göra detsamma?
fr · H611921 · 2019-08-28 00:00:00 — Fråga 2018/19:921 Konflikten i Kashmir av Serkan Köse (S) till Utrikesminister (S) beslutade den indiska regeringen att avskaffa artikel 370 i den indiska konstitutionen, som gav befolkningen i den indiskkontrollerade delen av Kashmir vissa begränsade rättigheter och en liten grad av autonomi. Syftet med avskaffandet av artikel 370 sägs vara att förebygga terrorism och att integrera regionen med resten av . Efter ogiltigförklaring av artikel 370 har antalet indiska soldater i Kashmir ökat till nästan 800 000 och befolkningens möjligheter att kommunicera med omvärlden begränsats. Såväl internet (både mobilt och bredband) som telefonlinjer och tv-kanaler har varit nedstängda. Den indiska regeringen har förbjudit allmänna sammankomster. Utegångsförbud har utlysts, och skolor och universitet har stängts. Civilbefolkningen har begränsad tillgång till livsmedel och sjukvård. Lokala politiker hålls i husarrest, och flera hundra personer har frihetsberövats. Bland dem finns politiker, universitetsprofessorer, företagsledare och människorättsaktivister. Det har också rapporterats om att många har dödats. Utvecklingen är oroväckande, och vi har väldigt lite information om vad som sker i Kashmir. Konflikten i Kashmir har pågått . har situationen i Kashmir varit instabil, och den har trappats upp . En upptrappning av konflikten mellan kärnvapenländerna och kan leda till förödande konsekvenser för hela regionen. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Vilka initiativ kan ta för att uppmärksamma situationen i Kashmir och för att konflikten ska lösas på ett fredligt sätt?
fr · H611922 · 2019-08-28 00:00:00 — Fråga 2018/19:922 Privatkopieringsersättningen av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Den tekniska utvecklingen har lett till att den legala privatkopieringen minskat i betydelse. Tiden när video- och kassettbandspelare i stor utsträckning användes för att kopiera film eller musik och spela in tv-program och radioutsändningar ligger bakom oss. Kopplingen mellan sådana tekniska medier som omfattas av privatkopieringsersättning och en uppenbar avsikt att använda mediet för privatkopiering har också blivit alltmer långsökt. Få som köper ett usb-minne eller digitalt minneskort torde i praktiken göra det med avsikt att spela in tv-program eller musikstycken. beslutade om ett tillkännagivande till regeringen om en översyn av systemet för privatkopieringsersättning. ”Utskottet anser att den tekniska utvecklingen har ändrat förutsättningarna för det nuvarande ersättningssystemet och att det är osäkert och otydligt. Regeringen bör därför tillsätta en utredning, där möjligheten att införa ett system där staten har ansvaret ska övervägas.” Regeringen har däremot ännu inte återkommit till i frågan. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att den översyn av privatkopieringsersättningen som efterlyst från regeringen ska bli verklighet?
fr · H611923 · 2019-08-28 00:00:00 — Fråga 2018/19:923 Vilseledande marknadsföring av livsmedel av (SD) till Statsrådet (S) Kunskap om kost och näringslära kan bidra till ett bättre och hälsosammare liv, då allt vi stoppar i oss har betydelse för kroppens möjlighet att förebygga eller läka infektioner och sjukdomar. Av den anledningen väljer många, inte minst sjuka, att anpassa sina inköp efter rekommendationer och vetenskaplig forskning. Därför finns också innehållsförteckningar som gör att vi som konsumenter får möjligheten att se vilka ämnen som finns i de varor vi köper. Det finns dock problem med falsk marknadsföring, som gör att även medvetna konsumenter riskerar att köpa fel produkter. Ett exempel på en sådan vara är kanel, som ur flera synvinklar anses vara hälsosamt. Kanel har använts i olika huskurer, och dess verkan har dessutom bekräftats av modern vetenskap. Kanel är full av antioxidanter, är antiinflammatorisk och har antidiabetiska krafter. Den förbättrar även insulinkänslighet, bekämpar svamp- och bakterieinfektioner, minskar nedbrytande sjukdomar och skyddar mot cancer. Det finns dock två sorters kanel. Kassiakanel, som är dagligvaruhandelns vanligaste, är en billigare och besläktad variant av äkta kanel (ceylonkanel). Kassiakanel har inte alls samma egenskaper som ceylonkanel och innehåller dessutom stora mängder av det giftiga ämnet kumarin, som är levertoxiskt. Den europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) har fastställt att det dagliga intaget av kumarin bör vara högst per kilo kroppsvikt och dygn. innehåller den malda kassiakanelen i kumarinhalter kring två till per gram. Exempelvis kan föräldrar ovetandes ge sina barn alldeles för stora mängder av något som man trott var nyttigt men som i själva verket är skadligt. Märkligt nog godkänner även en försäljning av giftig kassiakanel under namnet kanel, utan att informera om att den inte är äkta och dessutom helt utan krav på en varningstext om kumarin. Statsrådet önskas därför svara på följande fråga: Avser statsrådet att verka för ett tydligare krav på marknadsföring av livsmedel i syfte att möjliggöra för konsumenter att få tag på rätt produkter?
fr · H611924 · 2019-08-28 00:00:00 — Fråga 2018/19:924 Elskotrar och ordningslagen av (V) till Infrastrukturminister (S) Användandet av elskotrar/elsparkcyklar sprider sig lavinartat i och internationellt. Många upplever elskotern som ett smidigt färdmedel för att ta sig fram relativt korta sträckor i en stad. Företag uppbackade av riskkapital erbjuder korttidshyrning av elskotern. Bara i har en handfull olika elskoteraktörer etablerat sig med syfte att tjäna pengar på uthyrning av skotrarna. Men elsparkcyklarna skapar inte bara frihet för användarna; de begränsar framkomligheten för många andra, inte minst funktionshindrade. Många aktörer förväntar sig att samhället styr upp rådande oordning. Ordningslagen och lokala ordningsföreskrifter torde vara lämpliga verktyg för att redan här och reglera verksamheten. Å andra sidan är det inget som används aktivt med syfte att reglera elskotrarna. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Anser ministern att ordningslagen är ett tillräckligt verktyg för våra kommuner för att utfärda lokala ordningsföreskrifter för hyrbara elskotrar, eller kan förändringar av lagen vara nödvändiga?
fr · H611925 · 2019-08-28 00:00:00 — Fråga 2018/19:925 Otrygghet som breder ut sig av (M) till Statsrådet (S) har medierna haft återkommande rapportering om hur otryggheten sprider sig i vårt samhälle. Om hur invånare i olika kommuner känner sig otrygga i sina boendemiljöer och räds att gå ut. Exemplen vi har hört om är många, och ingen ort eller stad tycks skonad. Självklart är utvecklingen både oroande och oacceptabel. Det är helt orimligt att kvinnor i utrustar sig med försvarssprej och överfallslarm för att gå ut eller att personer i min valkrets såsom boende i och har fått uppleva både misshandel, skjutningar och bombdåd . Vi har förstås hört allt det här förut, men faktum kvarstår. Otryggheten breder ut sig. Försäljningen av olika försvarssprejer ökar drastiskt, och gator och torg i våra samhällen tas alltmer över av kriminella. Medborgarlöften och kommunpolis i all ära, men Brås utvärdering visar att det har ”medfört ytterst små förändringar i medborgarnas känsla av delaktighet, förtroende för polisen och trygghet” (), trots att verksamheten har varit på plats . Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att möta utvecklingen, och vad svarar statsrådet invånare som av olika skäl inte längre vågar gå ut?
fr · H611926 · 2019-08-29 00:00:00 — Fråga 2018/19:926 Husbilar och WLTP av (M) till Finansminister (S) träder en ny lag in om fordonsskatt baserad på den nya mätmetoden WLTP (worldwide harmonized light vehicles test procedures). Husbilsbranschen har försökt få klarhet i om husbilar kommer att omfattas av lagen eller inte. Enligt muntligt och skriftligt svar till husbilsbranschen samt debattsvar i från verksamhetsspecialist på Transportstyrelsen ska husbilar inte påverkas av den nya mätmetoden WLTP för fordonsskatt. Enligt hänvisar såväl som till det svar som lämnats i från Transportstyrelsen. ska nu Transportstyrelsen ha lämnat ett nytt besked vid möte med husbilsbranschen om att husbilar kommer att omfattas av den fordonsskatt som träder i kraft . Genomförande av lagstiftning måste föregås av tydliga besked och om vad som gäller. Det blir tydligt att så inte skett med husbilsbranschen och att den nu endast dagar före införandet av skatten står med dubbla besked från Transportstyrelsen. Min fråga till finansminister är därför: Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att klargöra om husbilar omfattas av de nya skattereglerna eller inte?
fr · H611927 · 2019-08-29 00:00:00 — Fråga 2018/19:927 Servicenivån inom lantmäteriområdet av (M) till Statsrådet (MP) Statskontoret har i en nyligen lämnad rapport, Planerad lokalisering av statlig verksamhet – en kartläggning av tio större myndigheter, redovisat att Arbetsförmedlingen och Lantmäteriet avviker från den generella bilden. Arbetsförmedlingen planerar att lägga ned samtliga kontor i cirka hälften av de kommuner där myndigheten är verksam . Arbetsförmedlingen har också genomfört omfattande förändringar –2018, då den avvecklat hela sin verksamhet i 60 kommuner. Lantmäteriet avvecklade all sin verksamhet i 19 kommuner , och i rapporten redovisas bland annat att kontoret i har tappat personal och att det har varit svårt att hålla kontoret fullt bemannat . Statskontoret utvärderade hur organiseringen av fastighetsbildningen fungerar utifrån regeringens krav på en enhetlig, rättssäker och effektiv verksamhet. Statskontoret utredde också vilka åtgärder som Lantmäteriet genomfört för att förkorta sina handläggningstider. beskrev Lantmäteriet i en rapport (Dnr 409-208/566) om läget i fråga om bland annat vänte- och handläggningstider för förrättningar att det finns stora variationer mellan myndigheterna rörande förrättningshandläggningen, vilket medför en ojämn servicenivå för medborgare, företag och myndigheter beroende på var i landet förrättningarna sker. Det nuvarande målet är att nå i genomsnitt högst 40 veckors handläggningstid . 39 kommuner har egen lantmäterimyndighet, och ett antal kommuner har ansökt om att få bilda egen myndighet eftersom statens service enligt kommunerna inte fungerar tillfredsställande. () har i 2019:184 redovisat hur verksamheten är organiserad i jämfört med i samt hur långa handläggningstiderna är i våra grannländer och vad kostnaderna är för att göra en avstyckning 2017 och 2018. har längre handläggningstider och högre kostnader. biföll ett stort antal motioner om översyn av regelverket för hantering av vissa lantmäteriförrättningar som berör enskilda vägar. Genom en sådan regelförenkling kommer ca 2 miljoner fastighetsägare att snabbare och enklare få en lösning av sin förvaltning av vägar. Statskontorets rapport , Planerad lokalisering av statlig verksamhet – en kartläggning av tio större myndigheter, redovisar inte vilka effekter som nedläggningen av ett stort antal kontor skapat då det gäller handläggningstider inom fastighetsbildningsverksamheten. Jag vill därför fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att minska handläggningstiderna inom lantmäteriområdet i landets alla 290 kommuner?