ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H711211 · 2019-10-18 00:00:00 — Fråga 2019/20:211 Handläggningstiderna för bostadstillägg av Boriana (M) till Statsrådet (S) Det har inkommit många klagomål avseende handläggningstider för bostadstillägg till pensionärer. De pensionärer som beräknas kunna vara berättigade till bostadstillägg har ofta låga pensioner och är ensamstående. De långa handläggningstiderna slår mot äldre människor med låga inkomster och små marginaler, människor som ofta inte är vana att ha kontakt med myndigheter. Väntetiderna överstiger , vilket är oacceptabelt. har försökt att komma till rätta med de långa handläggningstiderna, dock utan något märkbart resultat. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att handläggningstiderna för bostadstillägg omgående ska minska?
fr · H711212 · 2019-10-21 00:00:00 — Fråga 2019/20:212 Sanering av byggbranschen av (S) till Arbetsmarknadsminister (S) genomfördes en landsomfattande genomlysning av byggbranschen. Under kontrollveckan besökte Arbetsförmedlingen, , , , , , och 75 byggarbetsplatser. Vid kontrollerna upptäcktes ett flertal brister som fallskyddsutrustning och byggställningar som inte uppfyllde säkerhetskraven, saknade utbildningsbevis samt utländska byggarbetare som inte var anmälda till utstationeringsregistret eller arbetade illegalt. En sammanfattning som gjort lyder: Drygt fyra av tio företag kommer att få krav på att åtgärda arbetsmiljöbrister. Nästan fyra av tio företag riskerar att få betala sanktionsavgifter. En fjärdedel av företagen fick förbud på grund av allvarliga arbetsmiljöbrister. Närmare ett trettiotal personer arbetade illegalt på de kontrollerade arbetsplatserna. En innan genomförde för kontroller i Sälenområdet . De träffade omkring 500 personer och stötte på flera katastrofala arbetsplatser. I ett fall larmade , som stängde bygget . Vid ett annat bygge i upptäcktes det att entreprenören endast tagit in gästarbetare, eftersom man enligt uppgift inte har egen personal. Det är fruktansvärt. Företag ska konkurrera på lika villkor, och ingen ska bli sjuk, skadas eller dö av jobbet. Vi måste värna vår gemensamma välfärd och de företag som vill agera seriöst. Det är ohållbart att dessa företag ska behöva tävla mot de här oseriösa företagen, som på ett eller annat sätt inte följer reglerna. Den S-ledda regeringen har gjort mycket för att förbättra säkerheten och öka kontrollerna på byggarbetsplatserna, men mer behövs göras. Min fråga till arbetsmarknadsminister lyder: Vad avser ministern att göra för att ytterligare motverka dålig arbetsmiljö och fusk på byggarbetsplatserna?
fr · H711213 · 2019-10-21 00:00:00 — Fråga 2019/20:213 Brottslighet riktad mot handeln av (SD) till Näringsminister (S) Att det ska vara tryggt att driva företag i är något som de flesta önskar. Verkligheten ser annorlunda ut. Snatteri, hot och rån är vardag för alltför många handlare. I vissa särskilt utsatta områden har butiker tillfälligt stängts i protest mot bristen på poliser. Brottsligheten leder till oro och otrygghet och motverkar också företagens tillväxt- och utvecklingsmöjligheter. Enligt uppgick företagens direkta kostnader till följd av brottsligheten till . Till det kommer indirekta kostnader som kameror och väktare. Handelns behov av trygghet konkurrerar om polisens uppmärksamhet när gängmord, bombattentat och annan tung brottslighet blivit det nya normala. Dessvärre sker detta som befinner sig i botten av listan över polistäthet i , och trenden är inte ljus. Exempelvis har Polisregion över 400 poliser färre än vid omorganisationen 2015. Handeln gör så gott den kan genom åtgärder och trygghetsinvesteringar, men det vilar självklart ett ännu tyngre ansvar på politiker och inte minst på regeringen att leverera genom att kraftfullt motverka och förebygga brottslighet. , den före detta S-näringsministern, har också uppmärksammat brottsligheten mot företagarna och beskriver den som ett hot mot blodomlopp. Han menar att regeringen måste börja se brottsligheten också som ett näringspolitiskt ärende. Mot bakgrund av det ovan beskrivna vill jag fråga näringsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att öka tryggheten för handlare, och då särskilt handlarna i utsatta områden?
fr · H711214 · 2019-10-21 00:00:00 — Fråga 2019/20:214 Stigande ungdomsarbetslöshet av (SD) till Finansminister (S) I spåren av att industrikonjunktur försvagas, bland annat till följd av impulser från en dämpad och bitvis orolig världsekonomi, stiger arbetslösheten. Särskilt bekymmersamt är det att arbetslösheten, av positiv utveckling, nu ökar bland unga. Totalt är 49 000 personer i åldersgruppen inskrivna som arbetslösa. I min egen hemregion är utvecklingen än mer bekymmersam. Där ägde den största faktiska ökningen i antal arbetslösa rum – totalt 594 stycken. Sammantaget är den stigande arbetslösheten ett bekymmer och utgör ytterligare en bekräftelse på att ekonomi tappar styrka och att detta drabbar inte minst ungdomar på arbetsmarknaden. Mot bakgrund av det ovan beskrivna vill jag rikta följande fråga till finansminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att motverka den stigande arbetslösheten i allmänhet och bland unga i synnerhet?
fr · H711215 · 2019-10-21 00:00:00 — Fråga 2019/20:215 Försäkring för studenter vid enskild utbildningssamordnare av (KD) till Statsrådet (S) Studenter vid statliga universitet och högskolor (liksom och ) är försäkrade via Kammarkollegiet. Det innebär till exempel att när studenter genomför studieresor utomlands står respektive lärosäte för en reseförsäkring genom Kammarkollegiet. Detta gäller dock inte studenter som studerar vid enskilda utbildningsanordnare. Utan en sådan försäkring via Kammarkollegiet är det problematiskt för lärosätet att låta studenterna genomföra studieresan eftersom inga försäkringsbolag vill sälja försäkringar till vissa länder, trots att lärosätet har beviljats Erasmusanslag för projekt i länderna. Rimligtvis borde alla offentligt finansierade högskolor kunna försäkra sina studenter på lika villkor. Enligt uppgift är frågan under beredning på . Min fråga till ststsrådet är: Hur snart kan berörda lärosäten förväntas få svar på om de kan ansluta sina studenter till Kammarkollegiets försäkring på motsvarande villkor som landets övriga lärosäten?
fr · H711216 · 2019-10-21 00:00:00 — Fråga 2019/20:216 av tidningspapper av (S) till Miljö- och klimatminister (MP) gjorde jag ett besök på i . är en stor arbetsgivare i och i hela . De är, liksom många i tidningsbranschen, oroliga för konsekvenserna av att införa ett nytt hushållsnära pappersinsamlingssystem. De varnar för att de ökade kostnaderna för papperstillverkarna kommer att tas ut i form av högre papperspriser och i slutänden leda till ett minskat tidningsläsande. är ett av världens mest tidningstäta länder, och mångfalden av tidningsutgivare har gett oss ett mer vitalt debattklimat. Oro finns nu att det tryckta ordet, redan satt under hårt tryck från andra medier, ska pressas ytterligare på grund av det här systemet. Därför var det bra att regeringen höjde mediestödet. Dåvarande kultur- och demokratiminister beskrev det som ett konkret och tydligt steg för att värna den betydelsefulla lokala journalistiken. Höjningen av mediestödet var ett välbehövligt handtag till lokala medier – men det ser nu dessvärre ut att helt ätas upp av de nya reglerna för bostadsnära insamling av returpapper. När de nya reglerna slår igenom fullt ut riskeras höjningar av papperspriset på , enligt Tidningsutgivarna. återvinner av allt tidningspapper. Det är osannolikt att ett hushållsnära insamlande skulle kunna öka det ytterligare. Därför tycker personer i tidningsindustrin att de kostnader på mellan 5 och 10 miljarder som det nya insamlingssystemet beräknas kosta branschen är orimligt. Jag delar den oron och vill inte riskera den publicistiska mångfalden. Mot denna bakgrund vill jag fråga miljö- och klimatminister : Vad avser ministern att göra för att försäkra sig om att beslutet om hushållsnära tidningsinsamling inte får negativa konsekvenser för dagspressen?
fr · H711217 · 2019-10-21 00:00:00 — Fråga 2019/20:217 Jordbruks- och bostadsarrendeutredningen av (S) till Justitie- och migrationsminister (S) I arrenderar ungefär 90 000 familjer mark för sitt bostads- eller fritidshus. I de flesta fall har dessa inte råd att köpa hus med mark. har många drabbats hårt av höjningar av sina arrenden, vilket också har lett till en stor belastning på arrendenämnderna eftersom allt färre arrendatorer träffar frivilliga överenskommelser med markägaren. Ett skäl till den uppkomna situationen är att lagstiftningen är oklar. Dessutom är arrendetiderna oftast endast , vilket gör att arrendeperioderna kan ha löpt innan avgifterna fastställs. Med nuvarande lagstiftning kan också markägaren höja sina krav under pågående process trots att arrendatorn är bunden och själv inte kan ställa nya krav. Enligt lagstiftningen ska avgifterna fastställas genom jämförelser med vad andra på orten betalar. Det finns dock ingen tydlig definition av begreppet ”orten” i detta sammanhang. En enskild markägare kan därför genom egna åtgärder påverka arrendenämnderna så att ”orten” endast omfattar egna arrenden. Detta har bland annat lett till betydande möjligheter att manipulera jämförelsematerialet. Ovanstående problematik uppmärksammades i Jordbruks- och bostadsarrendeutredningen (SOU 2014:32), och förslag på förändringar presenterades som skulle kunna bidra till att klargöra läget. I de remissvar som inkom fanns inga betydande invändningar mot föreslagna ändringar av regler för bostadsarrende. Jag vill med anledning av ovanstående fråga justitie- och migrationsminister : Om och när avser ministern att presentera förslag med anledning av Jordbruks- och bostadsarrendeutredningen (SOU 2014:32)?
fr · H711218 · 2019-10-22 00:00:00 — Fråga 2019/20:218 En nationell hälsofrämjande strategi av (M) till Socialminister (S) har i sin befolkning många som är friska och mycket aktiva långt upp i hög ålder som över hälften av befolkningen har övervikt eller fetma. har en befolkning med hög genomsnittlig livslängd som vi har många i arbetskraften som är sjukskrivna och många människor som lider av psykisk ohälsa. har bland allra längsta vårdköer som vi riktar en väldigt liten andel av hälso- och sjukvårdens samlade resurser till att arbeta metodiskt med ohälsoförebyggande åtgärder. Denna utveckling måste klara av att vända. måste börja arbeta mer samordnat och systematiskt med åtgärder som är långsiktigt hälsofrämjande. En uttalad målsättning ska vara att bygga ett hälsosammare som är långsiktigt hållbart för alla invånare. Och låt oss på en gång slå fast att pekpinnar, tvång och förbud inte kommer leda till att människor börjar leva mer långsiktigt hälsosamt. Det leder i stället till känslor av otillräcklighet och dåligt samvete, oro och osäkerhet. Det är tillgång till stöd, kunskaper, rådgivning, samarbete och inspiration att leva mer hälsofrämjande som kan bidra till att det i stället blir mindre kravfyllt och mer lustfyllt att skaffa sig hälsofrämjande levnadsvanor. Regeringen måste nu ge i uppdrag att ta fram förslag till en nationell hälsofrämjande strategi som kan svara upp mot det växande behov som finns av tydliga strategier, riktlinjer och handlingsplaner för att kunna stärka och effektivisera det förebyggande hälsoarbetet i . Det finns få områden som är i behov av fler samarbeten mellan olika organisatoriska stuprör och sakfrågor som hälsofrämjande insatser och som därmed lämpar sig bättre för ett långsiktigt strategiarbete. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga socialminister : Hur ställer sig ministern till förslag att ta fram och genomföra en nationell hälsofrämjande strategi i syfte att stärka det hälsofrämjande arbetet?
fr · H711219 · 2019-10-22 00:00:00 — Fråga 2019/20:219 Migränvård av (M) till Socialminister (S) Över 1,4 miljoner människor i är i varierande grad drabbade av folksjukdomen migrän. Det betyder att av befolkningen i är direkt berörd av migrän. Indirekt är nära familj och anhöriga på olika sätt också påverkade av migrän. Detta är en folksjukdom i ordets breda betydelse. Svår migrän är en neurologisk sjukdom som är betydligt mer omfattande än enbart huvudvärk. Typiska ytterligare symtom är illamående, eventuella kräkningar samt ljus- och ljudkänslighet. En betydande andel av alla patienter som lider av migrän är i behov av specialistvård. Vissa är helt beroende av denna vårdform för att kunna fungera i vardagen. beräknar att i lider av kronisk migrän. Nuläget gällande migränvården kan kort sammanfattas med att det råder ytterst varierande och begränsad tillgång till relevant specialistvård som krävs vid fall av svår migrän. Det finns stora regionala skillnader vad gäller diagnos, väntetider, behandling och kvalitet i migränvården. Av de patienter som har kronisk migrän är det endast ett fåtal som får tillgång till relevant behandling, och avsaknaden av ett nationellt ledarskap och nationella riktlinjer gällande migrän och andra huvudvärkssjukdomar är påtaglig. Den socialdemokratiskt ledda regeringen lovade inför valet bland annat mer statliga pengar och bättre spridning av medicinsk kunskap gällande migränvården. Av detta har det inte blivit någonting. anser att löftet om större fokus på att sprida kunskap om migrän till alla nivåer inom hälso- och sjukvården ska uppfyllas. Än viktigare är emellertid att det måste tas fram nationella riktlinjer gällande migränvård och att få till stånd en samlad vårdkedja för patienter med kronisk migrän. Detta är förslag som konsekvent driver i . Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga socialminister : När avser ministern att se till att det tas fram nationella riktlinjer för migränvården i och att det sker regelbunden uppföljning av denna vård?
fr · H711220 · 2019-10-22 00:00:00 — Fråga 2019/20:220 Sanktioner mot av (SD) till Statsrådet (S) I nyhetsrapporteringen om militära operation i har vi alla berörts av bilderna på den svårt brännskadade pojken. Det är uppenbart att en humanitär katastrof pågår, med allt vad det innebär av lidande och fasor. Som svar på offensiv mot har infört sanktioner mot tre turkiska ministrar. Vidare har även förhandlingarna med landet om ett handelsavtal värt stoppats, och tullen på turkiskt stål har höjts till . finansminister har uttalat att ”håller den turkiska regeringen ansvarig för det eskalerande våldet från turkiska styrkor som hotar oskyldiga civila och skapar instabilitet i regionen”. Trumpadministrationen har aktivt valt att gång efter annan nyttja handelspolitiken som ett verktyg i konflikter med andra stater för att pressa dem till att agera på önskat sätt. Väl medveten om EU:s exklusiva befogenhet på handelsområdet har jag förståelse för att möjlighet att ta till motsvarande knep är begränsad. Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att verka för att och EU ska agera på liknande sätt som nu gör i konflikten i , med sanktioner av olika slag riktade mot ?
fr · H711221 · 2019-10-22 00:00:00 — Fråga 2019/20:221 Idrottsutbildningarnas framtid av (M) till Utbildningsminister (S) togs ett utskottsinitiativ på initiativ, som ett enigt utbildningsutskott ställde sig bakom. Enligt utskottets beslut bör regeringen utreda möjligheterna att införa särskilda regleringar för idrottsgymnasier som möter olika idrotters behov och förutsättningar och som möjliggör kombinationen elitidrott och gymnasiestudier. Jag vill därför fråga utbildningsminister : När avser ministern att tillsätta en sådan utredning, och när kan ett nytt regelverk komma på plats?
fr · H711222 · 2019-10-22 00:00:00 — Fråga 2019/20:222 Situationen i av (V) till Utrikesminister (S) utbröt omfattande protester i . Protesterna riktar sig mot regeringens beslut att höja bränslepriserna och genomföra ett åtstramningspaket med liberala reformer efter en överenskommelse med (). Regeringen svarade med att utlysa undantagstillstånd för att ”garantera medborgarnas säkerhet och undvika kaos”. Efter att demonstranter försökt storma parlamentet införde president utegångsförbud och flyttade regeringen från till hamnstaden . enades regeringen och protestledaren om en lösning som bland annat innebär att bränslesubventionerna återinförs och att protesterna upphör. Parterna ska fortsätta samtala, bland annat för att försöka se till att subventionerna inte utnyttjas av smugglare som säljer bränsle i grannländer. En kommission ska också inrättas för att säkra freden i landet. Under de knappa som protesterna pågick dödades sju personer, över 1 300 skadades och närmare 1 200 greps. De ekonomiska förlusterna beräknas till . Bland de gripna finns 14 politiker, framför allt kvinnor som representerar vänstern i landet. De är anklagade för uppvigling och för att ha finansierat protesterna. Polisen har gjort husrannsakan i deras hem och på deras kontor samt beslagtagit telefoner, datorer och politiskt material. Mycket pekar på att anklagelserna är politiskt motiverade. Ytterligare sju politiker har sökt sin tillflykt till den mexikanska ambassaden, där några av dem också har ansökt om asyl. Mot denna bakgrund vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern att ta några initiativ för att säkerställa att grundläggande fri- och rättigheter respekteras för den politiska oppositionen i ?
fr · H711223 · 2019-10-22 00:00:00 — Fråga 2019/20:223 Växande låneskuld av (SD) till Finansminister (S) Enligt en aktuell rapport från kommunernas gemensamma upplåningsinstitut ökade kommunernas skuld med till 656 miljarder. Kommuninvest skriver att ”den huvudsakliga drivkraften bakom skuldökningen är fortsatt ökande investeringar till följd av en stark befolkningstillväxt, ökande inflyttning till städerna och omfattande renoveringsbehov av fastigheter byggda och ”. Oroande är att prognosen för framtiden säger att låneskulden kommer att fortsätta öka, detta som en följd av svagare ekonomi i kombination med nödvändiga investeringar och de fortsatta demografiska utmaningarna. Kommuninvest flaggar också för att kommunerna framöver kommer att behöva prioritera mellan olika investeringar för att upprätthålla balans i ekonomin – och därmed riskera att tvingas skära i delar av den kommunala välfärden för investeringar i övrigt. har även SKL, Kommuner och Landsting, varnat för betydande utmaningar för landets kommuner gällande ekonomin och pekat på att ett nittiotal kommuner riskerar underskott. Således tyder lite på att nästa års rapport från Kommuninvest kommer att beskriva en muntrare verklighet än den aktuella. Kommunernas ansträngda ekonomi är naturligtvis mycket bekymmersam, då grundläggande delar av välfärden möter medborgarna via kommunerna. Med anledning av det ovan anförda vill jag ställa följande fråga till finansminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att kommunernas växande låneskuld inte ska gå ut över den kommunala välfärden?
fr · H711224 · 2019-10-22 00:00:00 — Fråga 2019/20:224 Statens tystnad om materialbrist i sjukvården av (L) till Socialminister (S) Enorma problem med leveranser av sjukvårdsmaterial har tvingat regionerna , och att ställa in ett stort antal planerade operationer. All planerad slutenvård och alla planerade operationer är i skrivande stund inställda vid . Ansvariga för materialupphandlingen beklagar att det inte funnits någon möjlighet att reservera sig mot en tidigare problematisk leverantör. Personal trollar med knäna och tar med sig toalettpapper till jobbet. Patienter som rest långt tvingas vända och åka hem. Andra väntar med sin smärta och sjukdom på vård de redan borde ha fått. Vården kan uppenbarligen tvärstanna. uteblev leveranser av allt från sondnäring och katetrar till tester, handskar och gips. Nästa gång kan det vara elkris, stora svårigheter med import av läkemedel eller vattenbrist. Och militärens behov av vård ska dessutom numera fyllas av den civila sjukvården. Så här sårbara får vi inte vara. När så många regioner och patienter drabbas måste staten stå redo att ta ett betydligt större ansvar än som skett. Exempelvis beskriver Myndigheten för samhällsskydd och beredskap att de "har beredskap dygnet runt, för att kunna hjälpa till om något händer här hemma eller ute i världen". Just så borde det också vara. Jag är långt från övertygad om att staten har tagit ett tillräckligt ansvar i detta fall. Jag anser även att en myndighet behöver vara tydligt ansvarig för att samordna och säkra svensk sjukvård i fall av extraordinära händelser som denna, och att denna myndighet måste agera. Regioner, MSB eller lämplig myndighet bör även tillhandahålla beredskapslager av avgörande material och läkemedel, och det är slutligen inte otroligt att en översyn krävs av svensk upphandlingslagstiftning. Därför begär jag nu svar av socialminister : Vilka åtgärder vidtar ministern för att säkerställa tillgången på sjukvårdsmaterial?
fr · H711225 · 2019-10-23 00:00:00 — Fråga 2019/20:225 Hjälp till åkeriföretag av (SD) till Infrastrukturminister (S) publicerades en artikel där ett åkeriföretag påtalar allvarliga brister i Transportstyrelsens sätt att utföra sina företagskontroller. Kritiken handlar om kör- och vilotider. Företag som vill vara seriösa inom transportnäringen påförs i sanktionsavgifter, i huvudsak på brister som finns inbyggda i systemet. Det är en komplex lagstiftning som reglerar kör- och vilotider, och den tekniska utrustningen lämnar dessutom en del övrigt att önska. Företaget i artikeln arbetar aktivt med kör- och vilotider där företagsledningen har en kontinuerlig dialog med sina förare om vikten av att följa lagstiftningen. Trots detta arbete påförs företaget i sanktionsavgifter, och de är inte ensamma i den här situationen. Branschorganisationen Transportföretagens jurist påtalar i samma artikel att myndighetens kontroller är alldeles för fyrkantiga. Undertecknad har tidigare ställt en fråga till statsrådet om Transportstyrelsens företagskontroller. Jag upplever att regeringen tar alltför lätt på transportbranschens kritik mot Transportstyrelsens sätt att utföra sina kontroller. Det är synnerligen allvarligt när åkeri- och bussföretag inte upplever att kontrollerna sköts på ett korrekt sätt och att myndigheten inte hjälper och stöttar de företag som efterfrågar myndighetens stöd. Förtroendet för myndigheten är på väg att urholkas ordentligt, och det borde rimligen få regeringen att agera kraftfullt. Problemen med Transportstyrelsens kontroller är flera, men det allvarligaste är att myndigheten inte ser skillnad på ett mänskligt misstag och medvetet fusk. För mig som själv har arbetat med kontroller på väg och i företagens lokaler visar detta på grundläggande kompetensbrist i kontrollverksamheten. Dessutom besöker inte när detta efterfrågas av branschen, och myndigheten hänvisar till resursbrist när transportföretag vädjar om myndighetens hjälp. Att inte ge den hjälp och information som efterfrågas till den som berörs av myndighetens kontroll står i direkt kontrast till förvaltningslagen (2017:900). En av de inledande textraderna i denna lag lyder enligt följande: ”Myndigheten ska lämna den enskilde sådan hjälp att han eller hon kan ta till vara sina intressen.” Med anledning av ovanstående vill jag fråga infrastrukturminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att säkerställa en rättssäker kontroll av kör- och vilotider i företagens lokaler?