ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H612773 · 2019-06-26 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:773 av (L) Reviderad läroplan kring hedersrelaterat våld och förtryck har frågat mig om jag som minister och regeringen avser att förtydliga läroplanen och ännu mer tydliggöra vikten av att skolorna arbetar mot hedersrelaterat förtryck samt se till att detta begrepp tydligt kommer med. Regeringen gav 2018 i uppdrag att göra en översyn av läroplanerna i syfte att stärka kvaliteten och likvärdigheten i sex- och samlevnadsundervisningen (U2018/02960/S). I uppdraget ingick att särskilt beakta perspektivet hedersrelaterat våld och förtryck. Myndigheten har analyserat om och vid behov föreslagit hur undervisningen i kunskapsområdet sex och samlevnad i det obligatoriska skolväsendet, gymnasieskolan, gymnasiesärskolan och vuxenutbildningen bättre kan stödjas genom förtydliganden i läroplanerna för skolformerna. Förslagen från överlämnades och bereds nu inom . arbete har bl.a. tagit sin utgångspunkt i vad som framkommit i Statens skolinspektions granskning av sex- och samlevnadsundervisningen som publicerades (rapport 2016:11445). I uppdraget har inte bara särskilt beaktat frågor om hedersrelaterat våld och förtryck, utan även frågor om samtycke och pornografi. Regeringen kommer verka för att arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck ökar i skolan. Det ska inte finnas någon som helst plats för hedersrelaterat våld och förtryck i samhället. Allra minst i skolan. Hedersrelaterat våld och förtyck och dess olika uttrycksformer är allvarliga samhällsproblem som ska bekämpas. Att vara utsatt för hedersrelaterat våld- och förtryck begränsar allvarligt barns och elevers lika rätt att lära och utvecklas i förskolan och skolan. Regeringens arbete mot mäns våld mot kvinnor och våld i nära relationer ramas in av den tioåriga (2017–2026) nationella strategin för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor, där även arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck ingår (Skr 2016/17:10). I överenskommelsen som slutits mellan Socialdemokraterna, de gröna framgår att skolans arbete mot hedersrelaterat våld och förtryck ska öka. Av överenskommelsen framgår även att regeringen kommer att ta fram en nationell plan för studiero och trygghet i skolan. kommer jag att ta del av utarbetade förslag och föra en dialog med myndigheten om hur vi kan stärka skolans sex- och samlevnadsundervisning och arbetet med att bekämpa hedersrelaterat våld och förtryck. För regeringen råder det ingen tvekan: Skolans arbete med att bekämpa hedersförtryck ska och måste öka.
frs · H612775 · 2019-06-20 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:775 av (M) Statistikbrister har frågat mig om jag delar uppfattningen att det vore önskvärt med någon officiell statistik över hur många utrikesfödda som går till egen förvärvsinkomst efter att etableringsersättningen har upphört och vilka åtgärder jag avser att vidta för att statistiken ska börja redovisas. I finns 28 myndigheter som regeringen har utsett att ansvara för officiell statistik och några av dessa är ansvariga för inkomststatistik. Arbetsförmedlingen tillhör inte de myndigheter som har ansvar för officiell statistik, men redovisar löpande verksamhetsstatistik bl.a. med avseende på antalet personer som har arbete efter avslutade etableringsinsatser. Vilka förvärvsinkomster deltagarna har därefter kan identifieras först med eftersläpning eftersom de baseras på taxerad inkomst. () ansvarar för att sammanställa olika inkomstuppgifter. Flera inkomsttyper är av känslig karaktär och ska därför endast redovisas på aggregerad nivå i syfte att undvika uppgifter om enskilda individer. På SCB:s hemsida finns via Registerdata för integration tillgänglig information om hur stor andel av de kommunmottagna flyktingarna som är förvärvsarbetande baserat på löneinkomst alternativt att man har deklarerat för aktiv näringsverksamhet . Det är dock inte alla kommunmottagna flyktingar som får etableringsersättning. För att särskilt identifiera vilken inkomst personer har efter att etableringsersättning har upphört krävs statistikuttag från SCB:s databaser, vilket är möjligt att beställa. Mot bakgrund av detta avser jag inte att vidta några åtgärder.
frs · H612776 · 2019-06-26 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:776 av (SD) Budgetunderskott i OS-ansökan har frågat mig om regeringen kommer att gå in med resurser, förutsatt att får , om det visar sig att budgetunderskottet på 1 miljard kvarstår. Regeringen har uttalat sitt stöd till ansökan om och Paralympics i . Det innebär ett intygande om att säkerställa vissa nödvändiga säkerhetsfunktioner för att () ska kunna arrangera i , såsom att utfärda visum för bl.a. deltagare och funktionärer och säkerställa den yttre säkerheten under spelens gång. SOK har inte begärt några statliga ekonomiska garantier för spelen och det är inte aktuellt med några sådana garantier när det gäller själva genomförandet av spelen. Staten tar inte på sig något ekonomiskt ansvar utöver att garantera de myndighetsfunktioner som krävs för spelens genomförande. Det skiljer sig från tidigare svenska OS-ansökningar där ansökan om statliga ekonomiska bidrag och garantier funnits och på regeringens förslag beslutat om statliga ekonomiska garantier. Regeringen planerar inga sådana insatser.
frs · H612777 · 2019-06-26 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:777 av (SD) Rivning av kulturminnesskyddade byggnader har frågat mig om jag ser något behov av att vidta åtgärder för att bättre skydda kulturminnesskyddade byggnader i allmänhet och kyrkor i synnerhet. Kyrkliga kulturminnen, byggnadsminnen och annan kulturhistoriskt värdefull bebyggelse är viktiga delar av det gemensamma kulturarvet. I enlighet med kulturmiljölagen delas ansvaret för kulturmiljön av alla, såväl enskilda som myndigheter ska visa hänsyn och aktsamhet mot kulturmiljön. Som påpekar krävs tillstånd av för att göra väsentliga ändringar på kyrkobyggnader. Det är regeringens bedömning att länsstyrelserna besitter den kompetens som krävs för att kunna göra adekvata bedömningar i det enskilda fallet. Härtill har , kommuner och andra berörda instanser ett ansvar att följa relevant lagstiftning till skydd för kulturmiljön och kulturhistoriskt värdefull bebyggelse. Som regeringen pekat på i skrivelsen Det kyrkliga kulturarvet (Skr. 2018/19:122) pågår arbete inom för att möta de utmaningar som kan påverka bevarandet av och tillgängligheten till det kyrkliga kulturarvet. Givetvis är systemet med den kyrkoantikvariska ersättningen en grundläggande förutsättning för detta bevarande och det är viktigt att staten och fortsätter att ta ett gemensamt ansvar för att det kyrkliga kulturarvet både ska bevaras, användas och utvecklas. Jag anser att nuvarande lagstiftning till skydd för kyrkliga kulturminnen, byggnadsminnen och annan kulturhistoriskt värdefull bebyggelse är stark och jag ser därmed inget behov av förändringar av nuvarande regleringar .
frs · H612778 · 2019-06-26 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:778 av (SD) Besöksnäringen och tillgängligheten vid har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att ge den viktiga besöksnäringen möjlighet att återigen hämta och lämna sina gäster med bussar på i . Besöksnäringen är viktig både för och enskilda kommuner. Frågan du ställer rör trafikföreskrifter i ett område i . Vare sig jag eller regeringen i sin helhet har synpunkter på enskilda kommuners handläggning av sådana trafikföreskrifter.
frs · H612780 · 2019-06-26 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:780 av (M) har frågat mig när regeringen avser att göra till universitet. ska vara en ledande kunskapsnation och ett av världens främsta forskningsländer. Regeringens mål är att utbildning och forskning ska hålla en internationellt sett hög kvalitet och bedrivas effektivt. Därför investerar regeringen i att bygga ett modernt kunskapssamhälle med högklassig forskning och utbildning i hela landet. Ett led i det som har diskuterats är att skulle behöva ett nytt tekniskt universitet. I den diskussionen har det lyfts fram att skulle kunna ha potential att bli ett nytt tekniskt universitet, men att det skulle kräva fortsatta investeringar i svensk forskning och utbildning. Att inrätta ett nytt universitet är ett beslut som måste vara del av en större forskningspolitisk prioritering och regeringen kommer att återkomma rörande forskningspolitiken i stort.
frs · H612781 · 2019-06-26 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:781 och 2018/19:782 av (M) Sportskytte och EU:s vapendirektiv har frågat kultur- och demokratiministern med ansvar för idrottsfrågorna hur hon ser för sportskyttet i mot bakgrund av regeringens förslag till hur ändringsdirektiv till EU:s vapendirektiv ska implementeras i svensk lag som kraftigt kommer att begränsa förutsättningarna att utöva sporten. har även frågat kultur- och demokratiministern hur hon tänker se till att sportskyttar har möjlighet att behålla in ledande position inom sporten när flygbolag i stor utsträckning sannolikt kommer att förbjuda dem att medta sina vapen eftersom dessa kommer att klassas som krigsmateriel? Frågorna har överlämnats till mig att besvara. har haft en vapenlagstiftning som håller en hög internationell skyddsnivå. Den uppfyller därmed i många avseenden de krav som ställs i ändringsdirektivet. På grund av flera stora terroristattacker som inträffade påskyndades uppdateringen av EU:s vapendirektiv. Syftet med ändringsdirektivet är att på ett proportionellt sätt motverka att skjutvapen missbrukas för brottslig verksamhet eller vid terroristattacker. Genom ändringsdirektivet får vi en gemensam miniminivå inom EU för bl.a. märkning, registerföring och förvaring av skjutvapen. Redan under förhandlingarna av direktivet arbetade regeringen aktivt för att de nya reglerna inte skulle bli onödigt betungande för jägare och målskyttar. Även vid genomförandet av direktivet i svensk lagstiftning har fokus varit att de nya reglerna i så liten utsträckning som möjligt ska medföra olägenheter för jägare och målskyttar. Det är angeläget att möjligheterna att bedriva sportskytte inte i onödan försvåras. är dock givetvis – i likhet med alla andra EU-länder – skyldigt att genomföra de ändringar som krävs för att möta kraven i ändringsdirektivet. Regeringens utgångspunkt i lagrådsremissen har varit att ändringarna genomförs på miniminivå, dvs. förslagen ska inte gå längre än vad direktivet kräver. Enligt bilagan till ändringsdirektivet flyttas vissa vapen som tidigare kategoriserats som kategori B-vapen upp till kategori A (förbjudna vapen). Detta följer av ändringsdirektivet, inte av regeringens förslag. Det är alltså en missuppfattning att regeringens förslag leder till omklassificering eller att kategoriseringen görs i regeringens förslag till lag. Klassificeringen av vapen gäller lika inom hela EU. Inom EU gäller minimiregler för flygsäkerhet. Det är tillåtet för enskilda medlemsländer att ha strängare regler. Det är också upp till varje flygbolag att bestämma om vapen ska få transporteras. Om flygbolagen väljer att neka någon att flyga är det på grund av egna riktlinjer, inte på grund av svensk rätt. De lagändringar som regeringen föreslagit kommer inte att påverka möjligheten för målskyttar – varken svenska målskyttar eller andra EU-medborgare – att flyga med vapen.
frs · H612782 · 2019-06-26 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:781 och 2018/19:782 av (M) Sportskytte och EU:s vapendirektiv har frågat kultur- och demokratiministern med ansvar för idrottsfrågorna hur hon ser för sportskyttet i mot bakgrund av regeringens förslag till hur ändringsdirektiv till EU:s vapendirektiv ska implementeras i svensk lag som kraftigt kommer att begränsa förutsättningarna att utöva sporten. har även frågat kultur- och demokratiministern hur hon tänker se till att sportskyttar har möjlighet att behålla in ledande position inom sporten när flygbolag i stor utsträckning sannolikt kommer att förbjuda dem att medta sina vapen eftersom dessa kommer att klassas som krigsmateriel? Frågorna har överlämnats till mig att besvara. har haft en vapenlagstiftning som håller en hög internationell skyddsnivå. Den uppfyller därmed i många avseenden de krav som ställs i ändringsdirektivet. På grund av flera stora terroristattacker som inträffade påskyndades uppdateringen av EU:s vapendirektiv. Syftet med ändringsdirektivet är att på ett proportionellt sätt motverka att skjutvapen missbrukas för brottslig verksamhet eller vid terroristattacker. Genom ändringsdirektivet får vi en gemensam miniminivå inom EU för bl.a. märkning, registerföring och förvaring av skjutvapen. Redan under förhandlingarna av direktivet arbetade regeringen aktivt för att de nya reglerna inte skulle bli onödigt betungande för jägare och målskyttar. Även vid genomförandet av direktivet i svensk lagstiftning har fokus varit att de nya reglerna i så liten utsträckning som möjligt ska medföra olägenheter för jägare och målskyttar. Det är angeläget att möjligheterna att bedriva sportskytte inte i onödan försvåras. är dock givetvis – i likhet med alla andra EU-länder – skyldigt att genomföra de ändringar som krävs för att möta kraven i ändringsdirektivet. Regeringens utgångspunkt i lagrådsremissen har varit att ändringarna genomförs på miniminivå, dvs. förslagen ska inte gå längre än vad direktivet kräver. Enligt bilagan till ändringsdirektivet flyttas vissa vapen som tidigare kategoriserats som kategori B-vapen upp till kategori A (förbjudna vapen). Detta följer av ändringsdirektivet, inte av regeringens förslag. Det är alltså en missuppfattning att regeringens förslag leder till omklassificering eller att kategoriseringen görs i regeringens förslag till lag. Klassificeringen av vapen gäller lika inom hela EU. Inom EU gäller minimiregler för flygsäkerhet. Det är tillåtet för enskilda medlemsländer att ha strängare regler. Det är också upp till varje flygbolag att bestämma om vapen ska få transporteras. Om flygbolagen väljer att neka någon att flyga är det på grund av egna riktlinjer, inte på grund av svensk rätt. De lagändringar som regeringen föreslagit kommer inte att påverka möjligheten för målskyttar – varken svenska målskyttar eller andra EU-medborgare – att flyga med vapen.
frs · H612786 · 2019-06-26 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:786 av (M) 2.0 har frågat mig vad som har hänt med 2.0 . För att samhällsviktiga aktörer, t.ex. polis och räddningstjänst, ska kunna utföra sina uppdrag är det avgörande att de kan kommunicera säkert och effektivt. Rakelsystemet som används bygger på äldre teknik med begränsad kapacitet och behöver ersättas. Regeringen har konstaterat att behovet av ett utvecklat och säkert mobilt ip-baserat kommunikationssystem är omfattande och behöver tillgodoses i närtid. och har lämnat underlag om ett utvecklat och säkert kommunikationssystem. Eftersom teknikutvecklingen på området går så snabbt har de lämnat uppdaterade underlag. Dessa analyseras och regeringen avser återkomma i frågan.
frs · H612787 · 2019-06-27 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:787 av (KD) Licensjakt på varg har frågat mig hur jag avser agera för att möta det som enligt är en avsaknad av förståelse för landsbygdens befolkning inom vargtäta områden. Vad gäller rovdjurspolitiken är det långsiktiga målet att varg, björn, järv lodjur och kungsörn ska uppnå och bibehålla en gynnsam bevarandestatus, som tamdjurshållning inte påtagligt försvåras och socioekonomisk hänsyn tas. som vi har livskraftiga rovdjursbestånd, ska de som lever och verkar på landsbygden känna trygghet, bedriva jakt och hålla tamboskap. har det övergripande nationella ansvaret för att genomföra den beslutade rovdjurspolitiken, däribland frågor om licensjakt. ställningstagande att inte delegera möjligheten att fatta beslut om licensjakt på varg under kommande jaktsäsong påverkar inte länsstyrelsernas möjlighet att besluta om skyddsjakt för att exempelvis förebygga allvarliga skador på tamdjur. Det är viktigt att dessa beslut fattas regionalt, där man har kunskap om sina lokala förhållanden. Skyddsjakt är en viktig del i rovdjursförvaltningen. Regeringen har med vårändringsbudgeten säkerställt att och andra centrala myndigheter liksom länsstyrelserna kan fortsätta sitt planerade arbete med bland annat rovdjursinventeringar. Människor ska kunna leva och bedriva näringar där rovdjuren finns. En livskraftig och aktiv landsbygd behövs för en hållbar utveckling och tillväxt i hela landet.
frs · H612789 · 2019-06-25 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:789 av (M) Synfält och körkortskrav har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att personer som har fått körkortet indraget till följd av synfältsnedsättning snabbt ska kunna få sin sak prövad samt om jag är beredd att på försök införa praktiska körprov. Säkra förare är en viktig del av arbetet för att uppnå nollvisionen – att ingen ska behöva dö eller skadas allvarligt i trafiken. Vi har därför inom EU gemensamma minimikrav på förares medicinska lämplighet, bland annat när det gäller tillfredsställande syn. Bedömningen av om en förare uppfyller de medicinska kraven görs av Transportstyrelsen, som också i vissa fall kan medge undantag från kraven om det kan ske utan fara för trafiksäkerheten. Myndigheten genomför en översyn av tillämpningen av vissa medicinska krav i de nationella bestämmelserna, bland annat vad gäller synkraven. Vi bör avvakta myndighetens översyn och jag kommer framåt att följa utvecklingen på området.
frs · H612790 · 2019-06-26 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:790 av (S) Stöd till mindre lokala nyhetsbyråer har frågat mig om vilken väg jag ser framåt för att de små lokala nyhetsbyråerna ska kunna få stöd . Det är viktigt att säkerställa att det finns goda förutsättningar för att säkra lokal journalistik i hela landet. En del i januariöverenskommelsen är att förutsättningarna för oberoende granskande journalistik och en mångfald av medieperspektiv i hela landet ska förstärkas. Utgångspunkten för mediestödet är medborgarnas behov av kvalitetsjournalistik för att kunna ta del av allsidig information och därigenom vara demokratiskt delaktiga oavsett var i landet de bor. Villkoren för att kunna få mediestöd fastställs i mediestödsförordningen (2018:2053) och i Myndigheten för press, radio och tvss föreskrifter. Det är mediestödsnämnden som beslutar om och betalar ut stöd. Jag ska inte uttala mig om nämndens beslut. har en nära dialog med Myndigheten för press, radio och tv för att se till att det nya mediestödet uppfyller sitt syfte. Som ansvarig för mediefrågor följer jag utvecklingen gällande mediestödet i syfte att skapa så bra förutsättningar som möjligt för lokal journalistik i hela landet.
frs · H612791 · 2019-06-27 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:791 av (M) har frågat mig om jag har för avsikt att införa flerartsförvaltning, och när det i så fall kan bli aktuellt. har som angivit hemställt om att få ett uppdrag att ta fram ett fördjupat kunskapsunderlag om flerartsförvaltning utifrån ett geografiskt område. I hemställan påpekade även att kunskapen behövde fördjupas avseende områdesfinansiering. I ansvarsområde ingår att ta fram kunskapsunderlag. Därför krävs det inte ett särskilt uppdrag avseende kunskapsunderlag kring flerartsförvaltning utifrån ett geografiskt område. Utifrån faktorer som regionalt självbestämmande, fällavgifternas långsiktiga osäkerhet och den långsiktiga utvecklingen mot flerartsförvaltning anser regeringen att områdesfinansiering kan ha fördelar jämfört med nuvarande modell med fällavgifter, och därför bör utredas vidare. En områdesfinansiering skulle kunna bidra till att uppnå en långsiktig och stabil finansiering av länsstyrelsernas förvaltning. Regeringen har därför beslutat att ge ett uppdrag att utreda finansieringen av förvaltningen av klövvilt, främst älg och kronhjort. Uppdraget ska redovisas .
frs · H612792 · 2019-06-27 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:792 av (C) Beredskapen för skogsbränder har frågat mig om jag och regeringen anser att de åtgärder som MSB vidtar för att stärka den nationella skogsbrandsläckningsförmågan 2019 är tillräckliga för att undvika en liknande brandsommar som den . Det är de kommunala räddningstjänsterna som ansvarar för räddningsinsatserna vid skogsbränder och som utgör den grundläggande resursen i släckningsarbetet. Staten kan vid behov bistå dem med förstärkningsresurser. har Myndigheten för samhällsskydd och beredskap vidtagit ett antal åtgärder för att i ännu större utsträckning kunna stödja kommunerna vid omfattande bränder och andra olyckor, bl.a. i fråga om förstärkningsmateriel och helikoptrar för skogsbrandsbekämpning. MSB bedömer att vi nu har en avsevärt bättre beredskap med helt nya möjligheter att bekämpa skogsbränder. har helikoptrarna aktiverats ca 40 gånger och deltagit i släckningsarbete under . Som jag har förstått det är kommunerna nöjda med beredskapen och stödet med helikoptrar. har tillsammans med de andra utredningar som genomförts med anledning av skogsbränderna kunnat ligga till grund för åtgärder som gör att är bättre rustat för kommande stora skogsbränder och andra stora och komplicerade händelser. I var många aktörer delaktiga och utredningen lämnade ett antal rekommendationer och förslag till åtgärder till bl.a. myndigheter och kommuner. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, länsstyrelser och många räddningstjänster har också gjort egna utvärderingar av sina insatser. Sammantaget har lärt en hel del av skogsbränderna och med de åtgärder som vidtagits är bättre mot skogsbränder och regeringen följer utvecklingen noga.
frs · H612793 · 2019-06-27 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:793 av (M) Handläggningstiderna på HaV har frågat miljö- och klimatminister om vilka åtgärder ministern har för avsikt att vidta för att påskynda processen med licenstilldelning för de yrkesfiskare som väljer att lämna för . Frågan har lämnats över till mig. Jag vill börja med att understryka att alla förvaltningsmyndigheter ska arbeta för att handläggning av ärenden ska ske så enkelt, så snabbt och så kostnadseffektivt som möjligt utan att rättssäkerheten förbises. Detta innebär inte att alla ärenden har samma karaktär eller att alla förvaltningsmyndigheter kan ha likadana målsättningar för sina handläggningstider. I den svenska förvaltningsmodellen är det varje myndighets lednings ansvar att verksamheten bedrivs effektivt och enligt gällande rätt. Beviljandet av fiskelicenser regleras genom HaV:s föreskrifter (HVMFS 2014:19) om licens och tillstånd för yrkesmässigt fiske i havet. För det demersala fisket, där både torskfisket i och fisket efter havskräfta i ingår, finns dessutom ett system med årliga individuella fiskemöjligheter, som följer kalenderåret. Det innebär att fiskelicensinnehavarare för bl.a. torsk och havskräfta, med undantag för vissa passiva redskap, tilldelas en årlig fångstmängd. Vissa redskap kräver också särskilda tillstånd som delas ut . Jag utgår från att HaV handlägger ärenden enligt de krav som ställs i förvaltningslagen och jag har för avsikt att noga följa utvecklingen.
frs · H612795 · 2019-06-25 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:795 av (V) Lagstiftning för cykling mot enkelriktat har frågat mig om jag avser att ta initiativ till att modernisera trafiklagstiftningen för att möjliggöra införandet av cykling mot enkelriktat där det är lämpligt. Det ärende som hänvisar till kommer att prövas av i . Bakgrunden är att startade ett projekt med cykling mot enkelriktat . En privatperson har överklagat beslutet om lokala trafikföreskrifter till varför rättslig prövning av kommunen beslut om lokala trafikföreskrifter kommer göras. Det är inte lämpligt att föregripa denna rättsliga prövning med ändringar i trafiklagstiftningen. Jag kommer därför följa ärendet och efter slutligt beslut ta ställning till om det kan vara behövligt med eventuella justeringar i gällande trafiklagstiftning. Jag vill även tillägga att regeringen genomfört ett antal ändringar i trafiklagstiftningen i syfte att underlätta för cyklister. Bland annat kan cyklister från och förare av moped klass II numera färdas på körbanan även om det finns en cykelbana om den högsta tillåtna hastigheten på körbanan är högst , en vägmarkering för så kallad cykelbox har införts samt ett antal andra åtgärder.