ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H711702 · 2019-12-20 00:00:00 — Fråga 2019/20:702 Felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen av (SD) till Finansminister (S) Enligt en färsk studie utförd av Delegationen för korrekta utbetalningar från välfärdssystemen har runt betalats ut i felaktiga utbetalningar från välfärdsystemen . Det är skattemedel som hade kunnat gå till att korta vårdköerna, öka satsningarna på polisen och förstärka stödet till den kommunala välfärden. I 12 av 27 utgiftsområden i budgetpropositionen anslår regeringen ; i statsfinansiell mening kan man således konstatera att de felaktiga utbetalningarna och fusket kostar svenska skattebetalare cirka ett utgiftsområde . Det är därför minst sagt angeläget att regeringen omgående vidtar åtgärder mot missbruket för att stoppa välfärdsförlusterna. I den utsträckning det saknas skattemedel till viktiga reformer är det en lågt hängande frukt att plocka. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Vilka åtgärder har regeringen vidtagit för att dels analysera omfattningen och orsakerna bakom missbruket, dels minska förekomsten av detsamma?
fr · H711703 · 2019-12-20 00:00:00 — Fråga 2019/20:703 En översyn av knivlagen av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Personrånen har ökat kraftigt. Särskilt stor är ökningen när det gäller personrån mot unga. Ofta är det unga män i grupp som rånar andra ungdomar och barn. Rånen har även blivit mycket grövre, ofta räcker det inte att råna offret utan offret utsätts också för grovt våld och förnedring. Vid många av rånen används knivar. Risken för både skador och dödlig utgång är stor när knivar används. Våldet är hänsynslöst och innebär ett stort lidande för brottsoffret, ibland för resten av livet. Användandet av knivar är mycket allvarligt, och motionerade om en översyn av lagen. intervjuades justitieminister i där han öppnade för att skärpa knivlagen, vilket hans tidigare ministerkollega vid upprepade tillfällen också gjort. menade att eftersom straffet för grova vapenbrott har skärpts finns det en risk för att de kriminella i ökad utsträckning i stället kommer att beväpna sig med kniv. I intervjun sa justitieministern: ”Därför tycker jag att det finns skäl att också öppna upp för en straffskärpning när det gäller brott mot knivlagen. För konsekvenserna av denna typ av brott kan bli fruktansvärda.” ställde jag en skriftlig fråga om en översyn av knivlagen, vilken besvarades av inrikesminister . Svaret var att nuvarande straffskalor i lagen är adekvata. Det kommer alltså olika besked från regeringens företrädare. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Kommer ministern att ta initiativ till en översyn av knivlagen?
fr · H711704 · 2019-12-20 00:00:00 — Fråga 2019/20:704 Påföljder vid ungdomsbrott av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Unga brottslingar begår allt grövre och grövre brott. De begår mord, mordförsök, våldtäkter, grova rån med mera. Personrånen har ökat lavinartat, och det är ofta unga män i grupp som rånar barn och andra ungdomar. I många fall räcker det inte för gärningsmännen att bara råna offret på pengar, utan offret utsätts även för grovt våld och stor förnedring. Ofta används kniv vid personrånen där det rapporterats om grovt våld i samband med rånen. Våldet är hänsynslöst och kan innebära stort lidande för offret . Dessa rånare måste stoppas. Vid tidigare kontakt med justitieminister har han informerat om att reaktionen mot dessa unga gärningsmän måste vara snabb och få tydliga och konsekventa påföljder. tillkännagav att regeringen skulle återkomma med en ny påföljd för ungdomar mellan : helgavskiljning/ungdomsövervakning. Trots att det har gått tillkännagivandet har regeringen inte presenterat något förslag gällande detta. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Anser ministern att hanteringen av tillkännagivandet är tillräckligt skyndsamt då det gått tillkännagivandet och ministern ännu inte har presenterat något lagförslag gällande ungdomsövervakning?
fr · H711705 · 2019-12-20 00:00:00 — Fråga 2019/20:705 Straffreduktionen för unga vuxna vid grov brottslighet av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Gängkriminaliteten blir allt grövre. Mord sker på öppen gata mitt på ljusa dagen. Oskyldiga människor mördas och skadas för livet. mördades en kvinna – hon blev skjuten i huvudet medan hon höll sitt spädbarn i famnen. Grymheten är ofattbar. Många av de gängkriminella är . får 18–21-åringar straffrabatt då de begår brott, trots att de är myndiga och i många fall mer eller mindre yrkeskriminella. presenterade regeringen ett 34-punktsprogram mot gängkriminalitet. I punkt 11 går det att läsa följande: ”Avskaffa straffreduktionen för unga vuxna vid grov brottslighet. förslag genomförs vad gäller upprepad grov brottslighet där en person i åldern 18–20, som tidigare dömts för brott där minimistraffet är fängelse, ska dömas för ett nytt brott med minimistraffet två års fängelse.” Minimistraffet för grov misshandel är fängelse. Minimistraffet för rån är fängelse. Detta innebär att en brottsling som är kan begå rån efter rån efter rån och även i fortsättningen få dagens straffrabatt. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Kommer ministern att vidta några åtgärder för att detta ska ändras, eller menar ministern att det är rimligt att en myndig brottsling får straffrabatt för rån efter rån efter rån även ?
fr · H711706 · 2019-12-20 00:00:00 — Fråga 2019/20:706 Neutralitet när det gäller skatt på vatten och el av (M) till Finansminister (S) I många lägenheter har det, ofta för att öka miljömedvetenheten, installerats mätare för både el och vatten. Efter en dom som gått väg blir det nu moms på den förbrukningen i stället för att den bakas in i hyran, rapporteras i medier. Stora aktörer på bostadsmarknaden är mycket kritiska och anser att domen är dålig för miljön. Allmännytta, tidigare , skriver på sin hemsida att hyresgästerna straffbeskattas när det blir moms på el och vatten som redovisas och betalas separat av varje hushåll. Hur mycket pengar det handlar om och hur kostnaden för den nya momsen ska fördelas mellan fastighetsbolagen och de boende är oklart. Tanken med individuell mätning av och betalning för el och vatten för varje lägenhet är att hushållen ska få en morot för att minska sin förbrukning, men den vägledande domen i Högsta förvaltningsdomen kan nu förhindra den utvecklingen mot en tydligare koppling till lägenhetsinnehavarna för sin förbrukning av el och vatten när det blir dyrare på grund av moms. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Vad avser ministern att ta för initiativ med anledning av den vägledande domen i Högsta förvaltningsrätten i syfte att förändra lagen så att den är neutral rörande moms beroende på vilken metod som används för mätning av förbrukning av el och vatten?
fr · H711707 · 2019-12-20 00:00:00 — Fråga 2019/20:707 Cytodiagnostiker av (M) till Socialminister (S) får en människa i det omvälvande beskedet att de har cancer. Vi lever allt längre och fler drabbas av cancer. Att förebygga och tidigt upptäcka cancer är viktigt för att minska antalet som insjuknar och antalet som dör av cancer. , som i grunden har en god hälso- och sjukvård, har mycket goda förutsättningar att ta nästa steg när det gäller att utveckla den samlade cancervården med allt från tidig upptäckt genom rätt diagnostik, till individanpassad vård, en trygg rehabilitering och forskning för att ta ytterligare steg för att färre ska insjukna och dö i cancer. En viktig och grundläggande del i cancervården är att den ska vara tillgänglig. Cancervården ska också vara jämlik och komma alla till del. Därför behövs även reformer som stärker vårdens medarbetare. Reformer som underlättar, förenklar och förbättrar samt stärker olika yrkesgrupper. Vid diskussioner om cancervården och dess medarbetare så bör särskilt fokus tillägnas diagnossättning. Utan korrekt diagnossättning är inte korrekt behandling möjlig. Cytologi och patologi är helt nödvändigt för att ge rätt cancerdiagnos och sedermera adekvat behandling. Det finns en närmast bortglömd yrkesgrupp inom diagnossättning, nämligen cytodiagnostiker. Vad denna yrkesgrupp gör är ovärderligt. Cytodiagnostiker analyserar cellförändringar för att upptäcka cancer av olika slag. Genom att undersöka cellprover från patienter kan de hitta sjukliga förändringar och bidra till att rätt behandling sätts in i ett tidigt skede. Cytodiagnostiker har en magisterexamen inom avancerad diagnostisk cytologi och är i grunden legitimerade biomedicinska analytiker. finns det 157 cytodiagnostiker som är tillsvidareanställda i . Dessa diagnostiserar ca 4 300 prover, bara i , per diagnostiker och år. Av de 157 tillsvidareanställda cytodiagnostiker kommer 44 av dem ha uppnått dagens pensionsålder . har ytterligare 26 av dem fyllt . En cytodiagnostiker utför självständigt diagnostiskt analysarbete. Cytodiagnostikerna signerar själv besvarade prover och har i och med detta ett direkt ansvar för patientsäkerheten. Det finns flera skäl till att cytodiagnostiker borde vara en skyddad titel med legitimation. Ett viktigt skäl för legitimation är ökad patientsäkerhet. Cytodiagnostikerna analyserar och diagnosticerar framför allt cellprover för att upptäcka cancer. För att kunna göra det med hög säkerhet krävs både en lång och kvalificerad utbildning och betydande yrkeserfarenhet. Mot bakgrund av detta vill jag fråga socialminister : Avser ministern att ta några initiativ för att ge cytodiagnostiker en skyddad titel och legitimation?
fr · H711708 · 2019-12-20 00:00:00 — Fråga 2019/20:708 Riktlinjer för anhållande av unga av (M) till Statsrådet (S) Unga personer begår grövre och grövre brott. Bland annat har personrånen ökat mycket kraftigt. Ofta är det unga brottslingar som rånar andra ungdomar och barn. Detta är mycket allvarligt, och många brottsoffer lider av brotten , ibland hela livet. Enligt polisen har rån mot brottsoffer under nästan fördubblats . polisanmäldes 1 001 rån. 2019 hade de polisanmälda rånen ökat till 1 780. Till detta bör tilläggas att mörkertalet torde vara högt. ändrade sina riktlinjer om anhållande av unga, vilket har inneburit att betydligt färre brottslingar under har anhållits. Enligt , polischef i , har troligtvis dessa nya riktlinjer påverkat antalet personrån. Riktlinjerna har inneburit att brottslingar under endast har anhållits i undantagsfall. I många fall har det inte ens hållits förhör med den misstänkte innan denne släppts fri. Detta sänder signaler till unga brottslingar att det är fritt fram att begå brott, då samhällets reaktioner inte är tillräckligt skarpa och att man värnar brottslingens perspektiv framför brottsoffrets. riktlinjer ser ut som följande: Det krävs synnerliga skäl för anhållande av en ung person (under ). Om åklagaren på det begränsade underlag som finns vid prövning av ett gripande kan konstatera att det står klart att det saknas skäl för fortsatt frihetsberövande ska 24:8-förhör inte beordras utan gripandet ska hävas. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Anser statsrådet att ovanstående är rimligt och om inte, avser ministern att vidta åtgärder i skärpande riktning?
fr · H711709 · 2019-12-20 00:00:00 — Fråga 2019/20:709 Riktlinjer gällande okända gärningsmän av (M) till Statsrådet (S) beslutade om nya riktlinjer för anhållande av unga i åldern 15–. Dessa riktlinjer innebär att anhållande ska användas med stor restriktivitet. Detta gäller även om gärningsmannen är okänd. För en okänd ung person som är misstänkt för misshandel, ett brott som har ett straffvärde på 2–3 månaders fängelse för en vuxen och dagsböter för en ungdom, är det uteslutet med ett anhållande enligt de nya riktlinjerna. Detta trots att den misstänkte är okänd och åldern därmed inte är fastställd, och där den misstänkte i många fall kan misstänkas vara . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta i syfte att underlätta möjligheterna för att hantera och anhålla personer vars identitet inte kan fastställas?
fr · H711710 · 2019-12-20 00:00:00 — Fråga 2019/20:710 En europeisk klimatlag av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) Klimatkrisen är vår tids största fråga och någonting som inte kommer att lösa sig själv. , EU och världen står inför många helt avgörande klimatutmaningar, vilket kräver fler samarbeten på alla nivåer. Tyvärr finns det länder och aktörer som inte har samma bild av klimatkrisen och som på många sätt motarbetar eller nedprioriterar utvecklingen på detta område. hölls klimattoppmötet i , ett möte som jag tror att många lade stor vikt vid och hade höga förhoppningar på. Statsministern nämnde i sitt anförande om EU-deklarationen att ”ska därför driva på för en klimatlag på EU-nivå”. Klimatkrisen kräver att vi agerar här och med effektiva och handfasta lösningar för att stoppa den globala uppvärmningen . Med tanke på det ovan nämnda om vikten av att agera starkt och om svårigheterna att få medlemsstater att samarbeta är min fråga till miljö- och klimatminister : Hur ämnar ministern verka för att förverkliga det som statsministern sa om en europeisk klimatlag?
fr · H711711 · 2019-12-20 00:00:00 — Fråga 2019/20:711 Svenska adoptioner från av (V) till Socialminister (S) uppmärksammade misstänkta oegentligheter vid adoptioner från . Fattiga mödrar hade enligt SVT lurats att lämna ifrån sig sina barn under vad de trodde var en tillfällig period, och sedan hade dokument förfalskats och barnen adopterats bort till . Med anledning av detta skrev dåvarande riksdagsledamot en skriftlig fråga (2017/18:722) till regeringen, vilken besvarades av dåvarande minister . Sedan skandalen uppmärksammades första gången har omfattningen av den och antalet fall ökat. Just nu utreder myndigheterna i 89 fall av adoptioner till . Samtliga adoptioner har förmedlats genom svenska . Med anledning av detta skrev jag en fråga till ministern . Svaret på frågan då var att man från svensk sida avvaktar den chilenska polisutredningen. har SVT återigen rapporterat om ytterligare oegentligheter från svensk sida som visar att det fanns misstankar i kring att adoptionerna inte gick rätt till. För är frihet för barn att växa upp i trygghet och få den kunskap och det stöd som behövs för att utveckla just deras förmågor en självklarhet. Alla barn har inte föräldrar som känner att de kan ge sina barn en bra framtid. Då finns det möjlighet att genom adoption i stället låta andra människor välkomna barnet in i en ny familj. är adoption ett stort och livsavgörande steg att ta. Därför är det viktigt att alla parter är välinformerade om processen och dess konsekvenser. Adoptionsprocessen och kontrollen av densamma bör vara så noggrann att det aldrig kan förekomma minsta lilla inslag av människohandel. En av de organisationer som pekas ut i härvan i är svenska . är auktoriserat att förmedla adoptioner av Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd (MFoF), som tidigare hette Myndigheten för internationella adoptionsfrågor (). MFoF är också ansvarig för att bedriva tillsyn över de organisationer den auktoriserat. anser att det framkom tillräckligt många uppgifter om oegentligheter och att en svensk utredning inte kan vänta. En svensk utredning skulle också kunna bli ett stöd till polisen i i deras utredning. Mot bakgrund av detta vill jag fråga socialminister : Har regeringen för avsikt att vidta några åtgärder med anledning av de uppgifter som framkommit om adoptioner från ?
fr · H711712 · 2019-12-20 00:00:00 — Fråga 2019/20:712 Bostadstillägg i sjuk- och aktivitetsersättningen av (V) till Statsrådet (S) Efter att röstade för proposition 2018/19:134 Förbättrat grundskydd för pensionärer höjs bostadskostnadstaket i bostadstillägget för pensionärer från till för den som är ogift och till för den som är gift . Personer med sjuk- och aktivitetsersättning har också rätt till bostadstillägg. När bostadskostnadstaket i bostadstillägget för pensionärer höjs utan att några justeringar görs inom sjuk- och aktivitetsersättningen får de som lever på sjuk- och aktivitetsersättning jämförelsevis sämre möjligheter att efterfråga bostäder med god standard och tillgänglighet. menar att det är en olycklig utveckling och att regeringen bör undersöka möjligheten att höja bostadskostnadstaket i bostadstillägget för sjuk- och aktivitetsersättningen. Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att ta några initiativ för att höja bostadskostnadstaket i bostadstillägget för sjuk- och aktivitetsersättningen?
fr · H711713 · 2019-12-20 00:00:00 — Fråga 2019/20:713 Skyddet av ål av (V) till Statsrådet (S) Ålen är en fascinerade art med en lång och komplex livscykel på uppemot . Den långa livslängden och de stora distanser ålen rör sig över gör att farorna är många, och flera av dem står människan för. Ett stort hot är vandringshindren i vattendragen men också det fortsatta fisket. beslutade om ett tre månaders fiskestopp för ålen till . har rådet tagit beslut om att förlänga det beslut som togs 2018 till att gälla även 2020. Inför rådsmötet påpekade att fiskestoppet för ål borde förbättras och inte bara förlängas ytterligare eftersom de begränsningar som införts av rådet har två uppenbara problem. Det ena är att fredningsperioden som varje land kan välja att sätta när det vill sätts som ger låg effekt och påverkan på fisket. HaV har själva sagt att deras mål är att hitta en period för stängningen som ger så liten effekt på det svenska ålfisket som möjligt. Det andra problemet är att perioden inte är tillräckligt omfattande. Det ålfiske som sker i omfattas av kommissionens period men framför allt fisket efter glasål i som sker faller utanför kommissionens stängningsperiod. är ett viktigt område för ålen eftersom det tar emot av alla glasålar som rekryteras till . Lösningen på det andra problemet hade kunnat vara att förlänga stängningsperioden men det hade gett möjligheten att sätta fiskestopp då ett land inte bedriver något fiske alls. Det rimliga är att i stället sätta upp reduceringsmål, eftersom ålen inte ingår i TAC. Ices råd till kommissionen innebär i praktiken ett fiskestopp för ålen och en kvot så nära noll som möjligt. Ett första reduceringsmål om följt av ytterligare minskningar i fisket tills vi når noll eller ser signifikanta förbättringar för ålen är en möjlig väg framåt. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att verka för att införa ett reduktionsmål i EU för att på så sätt skydda en hotad art som ålen?
fr · H711714 · 2019-12-23 00:00:00 — Fråga 2019/20:714 En fortsatt drift av av (L) till Statsrådet (S) En säker och klimatneutral elförsörjning är avgörande för att ska kunna klara övergången till ett klimatmässigt hållbart samhälle med bibehållen välfärd. har en säker och effektiv elproduktion med konkurrenskraftiga priser och med små utsläpp av växthusgaser. En av hörnstenarna i elförsörjningen är kärnkraften. Dessvärre står vi inför en situation där ytterligare två reaktorer riskerar att avvecklas i närtid, , som båda bland annat ägs av statliga . Nya uppgifter i medier med hänvisning till interna dokument visar att det finns goda förutsättningar att även fortsättningsvis driva så långt som till 2036 med hjälp av ”låga investeringar”. Det krävs att frågan analyseras djupare och lyfts från för att kunna få en mer samlad och övergripande syn på frågan, då redan startat sin nedläggningsorganisation. Den klimatomställning som står inför, där tuffa mål om utsläppsminskningar krävs, gör att måste utredas för vidare drift efter den planerade stängningen . Ingen tvivlar på att det finns ett investeringsbehov i , men det måste ställas mot vad en fortsatt drift betyder för som nation och inte minst för klimatet. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Är statsrådet beredd att skyndsamt tillsätta en oberoende snabbutredning av en fortsatt drift av ?
fr · H711715 · 2019-12-23 00:00:00 — Fråga 2019/20:715 Utvecklingen på av (M) till Utrikesminister (S) dödades den granskande journalisten av en bilbomb. Ett fruktansvärt dåd som också riktades mot det fria ordet. Misstankar om inblandning har nått den absoluta makten i EU-landet . Den socialdemokratiska premiärministern har aviserat sin avgång. Personer i hans närmaste krets pekas ut. Vårt europeiska samarbete handlar om delade värderingar. Det är i intresse att stå upp för demokrati och pressfrihet. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Vad avser ministern att göra mot den socialdemokratiska regeringen i EU-landet när det gäller att stå upp för mediefriheten och som ett led i proklamerade ”demokratioffensiv”?
fr · H711716 · 2019-12-23 00:00:00 — Fråga 2019/20:716 Transparens i biståndet av (M) till Statsrådet (MP) ställde jag en skriftlig fråga till statsrådet om transparens i biståndet efter att det webbaserade verktyget låg nere . Verktyget baseras på öppna myndighetsdata och innehåller information om bistånd. När, till vem och för vilka ändamål biståndsmedel betalats ut samt vilka resultat det har lett till ska gå att följa via . Verktyget är ett led i den transparensgaranti som den moderatledda regeringen beslutade om för att uppnå ökad öppenhet kring biståndet. Statsrådet svarade då att förväntades vara online . möts besökare till återigen av ett felmeddelande om att webbplatsen inte kan nås (den19 ). Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka ytterligare åtgärder avser statsrådet och regeringen att vidta för att försäkra sig om att är tillfredsställande tillgängligt framgent?
fr · H711717 · 2019-12-23 00:00:00 — Fråga 2019/20:717 En fri och oberoende journalistik av (M) till Statsrådet (MP) skrev statsrådet om regeringens demokratioffensiv. Bland annat nämns att det är viktigt att invånare i länder i , västra och har tillgång till fri och oberoende journalistik. välkomnar denna insikt och demokratioffensiv men noterar att biståndsministern som intervjuades ville att svenska medier skulle bevaka biståndsfrågor bättre och ge särskilt utrymme kring den politiska frågan om utgiftsmål för biståndet på av bni. Tidningen rapporterar: ”Den viktigaste uppgiften för honom som minister just nu när det gäller att försvara biståndet är att få medier att engagera sig mer i frågan.” Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur avser statsrådet och regeringen att få medierna att engagera sig mer i biståndsdebatten för en uppslutning bakom den politiska idén om ett utgiftsmål för biståndet på av bni och detta arbete i ljuset av den proklamerade ”demokratioffensiven” i fråga om en fri och oberoende journalistik?
fr · H711718 · 2019-12-23 00:00:00 — Fråga 2019/20:718 Journalisters säkerhet av (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) I en undersökning från JMG i samarbete med konstaterades att hotet mot journalister ökar. Enligt undersökningen har av de tillfrågade journalisterna utsatts för hot . livesände journalisten om de senaste händelserna i det utsatta området Kronogård i . Lamotte bedriver en grävande journalistik om förhållandena i landets utsatta områden och har etablerat sig som en inflytelserik men för makten kontroversiell aktör i sociala medier. Under besöket i blev Lamotte attackerad av en mobb som hotade och misshandlade honom. Detta inför poliser som ej ingrep. Oavsett vad man tycker om Lamottes format för att förmedla sin journalistik förtjänar han ändock skydd i sitt journalistiska arbete. Det är oroande när inte ens närvarande poliser mäktar med att upprätthålla skyddet för medborgare och journalister. En fungerande journalistisk bevakning i hela landet är ett måste för alla människors rätt att få sina levnadsförhållanden bevakade. Utan journalistisk bevakning kan den politiska makten negligera missförhållanden som drabbar vissa områden och vissa grupper, det vill säga en sorts diskriminering. Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att säkra journalisternas arbete i utsatta områden och i resten av landet?