ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H4111777 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:1777 Situationen i av (M) till Utrikesminister (S) hölls en folkomröstning om att införa en så kallad författningsförsamling i , något som i grunden skulle göra landets parlament maktlöst och den odemokratiska presidenten till en diktator. Samtliga 545 platser i den nya församlingen gick till presidentens socialistiska parti. President revolution, inledd av den framlidne företrädaren , har fört landet till denna dikatursituation. Människor svälter på grund av matbrist och dör på sjukhus till följd av brist på medicin och elektricitet. Privata företag nationaliseras och medborgerliga fri- och rättigheter avskaffas. Den venezuelanska politiska oppositionen, som med stor majoritet vann valet till parlamentet 2015, hotas, förtrycks och förhindras att agera. Makten har lyfts från parlamentet till presidenten helt i strid mot landets konstitution. Vi har sett oppositionella mördas, och senast hämtades två oppositionspolitiker från sina hem och fördes bort. En av dessa är den tidigare mångåriga politiska fången som sedan han släpptes ur fängelse befunnit sig i husarrest. Situationen för journalister, civilsamhälle och andra frihetsförsvarare är också allvarlig. Vi ser en mycket desperat och alltmer aggressiv regim som utgör ett direkt hot mot befolkning och mot freden och säkerheten i landet. Situationen riskerar också att negativt påverka stabiliteten och säkerheten i regionen. sitter med i . Här torde ha möjlighet att agera för att föra upp situationen i på agendan. Jag skrev en interpellation till utrikesministern gällande den förvärrade situationen i , men hoppas i väntan på att denna ska besvaras kunna få skriftliga svar. Jag vill därför fråga utrikesminister : På vilket sätt har ministern och regeringen agerat bilateralt och inom EU för att stödja oppositionen och andra frihetsförsvarare i och hur har kritik riktats mot den odemokratiska regimen?
fr · H4111787 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:1787 Jakten på småskalig vattenkraft av (M) till Miljöminister (MP) Den privata äganderätten utsätts ständigt för prövningar och påhopp från regeringen. Därtill fortsätter regeringen försvåra företagande på landsbygden. Sedan regeringsskiftet har det blivit krångligare, svårare och dyrare att vara företagare på landsbygden. Den politik som förs är inte längre lösningsorienterad utan ser bidrag, förbud och strikta regleringar som verktyg. Hellre stoppa än starta. Det duger inte. Den uppsjö av förbud och regleringar som finns och föreslås riskerar att utöver möjligheten till landsbygdsföretagande även urholka den privata äganderätten. När individer hindras från att bruka sin mark, sina tillgångar eller förädla dessa efter eget huvud, utan att hindras av förbud eller reglering som inte alltid finner större stöd i forskning, då bör man se över den förda politiken. Särskilt när det gäller beslut som påverkar redan befintlig verksamhet och kan tvinga individer att upplösa anläggningar som funnits i deras ägo. Där hamnar direkt den jakt som bedrivs mot företagare med mindre vattenkraftverk. har vi i energiuppgörelsen kommit överens om förenklingar för att inte fördyra och försvåra. Det har lett till att en länsstyrelse, , gör halt i tillsynen och omprövning av tillstånd, som av många tolkas som att har gjort övernitiska tolkningar av till exempel EU-direktiv. Det är inte rimligt att statens förlängda arm i gör 21 olika tolkningar. Regeringen borde därför omgående se till att genomföra moratorium för samtliga länsstyrelser att vidta några åtgärder, då förenklingar och förbättringar skall fram enligt vad energiuppgörelsen beskrev. För enskilda ägare och för företagsamhet på landsbygden kan dessa angrepp på äganderätten påverka kraftigt negativt. Beslut som inskränker den privata äganderätten bör utvärderas och övervägas på mycket större allvar än vad som sker. Med anledning av ovanstående vill jag fråga miljöminister (MP); Vilka åtgärder avser regeringen och miljöministern att vidta med anledning av ovan för att värna privata äganderätten, företagsamhet på landsbygd och lika behandling av småskalig vattenkraft nu och ?
fr · H4111788 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:1788 Jakten på privat ägande av (M) till Statsrådet (S) Dags för regeringen att agera så att statens förlängda armar i länen, de 21 länsstyrelserna agerar, likvärdigt. Den privata äganderätten utsätts ständigt för prövningar och påhopp från regeringen. Sedan regeringsskiftet har det blivit krångligare, svårare och dyrare att vara företagare på landsbygden. Den politik som förs är inte längre lösningsorienterad utan ser bidrag, förbud och strikta regleringar som verktyg. Hellre stoppa än starta. Det duger inte. Den uppsjö av förbud och regleringar som finns och föreslås riskerar att utöver möjligheten till landsbygdsföretagande även urholka den privata äganderätten. När individer hindras från att bruka sin mark, sina tillgångar eller förädla dessa efter eget huvud, utan att hindras av förbud eller reglering som inte alltid finner större stöd i forskning, då bör man se över den förda politiken. Särskilt när det gäller beslut som påverkar redan befintlig verksamhet och kan tvinga individer att upplösa anläggningar som funnits i deras ägo. Där hamnar direkt den jakt som bedrivs mot företagare med mindre vattenkraftverk. har vi i energiuppgörelsen kommit överens om förenklingar för att inte fördyra och försvåra. Det har lett till att en länsstyrelse, , gör halt i tillsynen och omprövning av tillstånd, som av många tolkas som att har gjort övernitiska tolkningar av till exempel EU-direktiv. Det är inte rimligt att statens förlängda arm i gör 21 olika tolkningar. Regeringen borde därför omgående se till att genomföra moratorium för samtliga länsstyrelser att vidta några åtgärder, då förenklingar och förbättringar skall fram enligt vad energiuppgörelsen beskrev. För enskilda ägare och för företagsamhet på landsbygden kan dessa angrepp på äganderätten påverka kraftigt negativt. Beslut som inskränker den privata äganderätten bör utvärderas och övervägas på mycket större allvar än vad som sker. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet ; Vilkainitiativ avser statsrådet att inom sitt ansvarsområde vidta med anledning avovanstående för att statens 21 länsstyrelser ska agera på samma sätt, så attenskilt privat ägande och företagsamhet inte behandlas på olika sätt vad gällertill exempel småskalig vattenkraft?
fr · H411179 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:179 Nedläggningshot mot akutsjukhus i allmänhet och sjukhuset i i synnerhet av (M) till Statsrådet (S) Svensk hälso- och sjukvård visar på goda resultat för de som får tillgång till den men vi har långa väntetider jämfört med andra länder inom EU och . Sedan Socialdemokraterna och avskaffade alliansregeringens kömiljard har vårdköerna återigen ökat. finns det därför stora problem med tillgängligheten på flera av . S-MP-regeringen och statsrådet verkar nöjda med situationen, trots att köerna ökar och patienterna får vänta allt längre. I höstens propositionslista presenterar regeringen och det ansvariga statsrådet (S) inga konkreta förslag på åtgärder för att förbättra tillgängligheten inom sjukvården. I stället läggs det tid och kraft på att förbereda en regionreform. I samband med att ska omorganiseras i färre regioner verkar anse att vi har för många akutsjukhus. I en intervju i vårdtidningen menade att det kan ske ett flertal nedläggningar av akutsjukhus i samband med regeringens kommande regionreform. ”Men han tror att de nya storregionerna kan komma att lägga ner ett antal akutsjukhus när en regionreform är genomförd”, skriver man om det ansvariga statsrådet i en intervju i tidningen . Det är i sig oroväckande att regeringen avser att genomföra en ifrågasatt regionreform. Större regioner löser inte sjukvårdens problem, snarare riskerar problemen för patienterna förvärras genom att antalet akutsjukhus blir färre. Frågan är vilka akutsjukhus anser skulle kunna läggas ned. Ännu har statsrådet inte lämnat något besked om detta varför sjukhuset i måste anses vara hotat av nedläggning. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att verka för en nedläggning av akutsjukhuset i och hur avser statsrådet i sådant fall motverka orimliga väntetider för patienterna i nordöstra ?
fr · H4111793 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:1793 Styrelsearvoden och dess beskattning av (M) till Finansminister (S) fastställde att styrelsearvoden ska beskattas som inkomst av tjänst. Endast i speciella undantagsfall ska beskattningen ske som inkomst av näringsverksamhet. Detta betyder att förutsättningarna för personer att utföra professionellt styrelsearbetehar förändrats till det sämre. Antingen blir det dyrare för bolagen att behålla uppskattade styrelseledamöter som bidrar till sysselsättning och välfärd. Eller så ökar trösklarna att hitta personer som är villiga att arbeta professionellt och produktivt. De negativa konsekvenserna för näringslivet är uppenbara. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister följande: Avser finansministern och regeringen att vidta åtgärder för att förändra beskattningen av styrelsearvoden och hur skulle dessa åtgärder se ut?
fr · H4111803 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:1803 Bristande kontroll av utbetalad assistansersättning av (M) till Statsrådet (S) har, enligt uppgift från , betalat ut nära i assistansersättning till bolag som misstänks fuska och lura till sig assistansersättning. Felaktiga utbetalningar är givetvis helt oacceptabla. Det handlar enligt uppgift om uppemot 15 olika assistansbolag som misstänks bedriva oseriös och brottslig verksamhet. Assistansreformens legitimitet måste långsiktigt värnas. Händelser som de som upptäckts inom , att kontroll av utbetalningar till assistansersättning brister och dessutom genomförts bidrar tyvärr till att underminera assistansreformen och drabbar främst alla dem som har legitim rätt till assistansersättning. Det är regeringen som bär ansvaret för detta. är stolta över den genomgripande assistansreform som den borgerliga regeringen genomförde 1994. Den vill vi värna. Detta kräver att det ska råda nolltolerans mot fusk, missbruk, bedrägeri och brottslighet. Valfrihet, konkurrens, öppenhet och tydliga kvalitetskrav leder till bättre utförd assistansverksamhet. Detsamma ska gälla alla utbetalningar av assistansersättning. Utan väl genomförd kontroll, uppföljning och tillsyn finns risker att missbruk av medel uppstår. Det driver på kostnadsutvecklingen. Det var, enligt uppgifter, först som påbörjade arbetet att stoppa utbetalningar till dessa misstänkta bolag. Det handlar om 18 bolag som har fått utbetalningar stoppade. Detta visar vikten av att inte bara införa förslag om generell tillståndsplikt inom all välfärdsverksamhet, utan också att förstärka tillstånden till att upprätt hålla kvalitet samt inte minst ordning och reda. Vi vill stärka och upprätthålla obligatorisk granskning av allmänna lämplighetskrav, krav på kunskap och kompetens samt krav på ekonomisk uthållighet och prövning av bolagens ägare och ledning. Tyvärr har regeringen avvisat generell tillståndsplikt. Det är något som vi beklagar. Vi menar på att kvalitetsarbete måste genomsyra hela välfärden. måste regeringen och ansvarigt statsråd agera. Det räcker inte med att tillsätta fler utredningar. Det är inte acceptabelt att assistansersättning går till bolag som misstänks fuska och lura sig till felaktiga utbetalningar av assistansersättning. Mot denna bakgrund vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilken analys gör statsrådet av att kan ha betalats ut felaktigt och vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att se till att kontroll, uppföljning och tillsyn alltid sker på ett sätt så att fusk, missbruk, bedrägerier och brottslighet inte förekommer av assistansmedel?
fr · H4111804 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:1804 Fusk inom personlig assistans av (M) till Statsrådet (S) , har enligt uppgift från , beslutat om ”undantag från vissa rutiner” för att säkerställa utbetalningar av assistansersättning. Detta undantag har i klartext inneburit att inga kontroller utförts om utbetalningen av assistansersättning är korrekt. Assistansreformens legitimitet måste långsiktigt värnas. Händelser som den som upptäckts inom att kontrollen minskat och utbetalningar av assistansersättning godkänts som inte varit korrekta bidrar till att underminera reformen och drabbar alla dem som har rätt till assistansersättning. Det är regeringen som bär ansvaret för detta. är stolta över den genomgripande assistansreform som den borgerliga regeringen genomförde 1994. Den vill vi värna. Detta kräver att det ska råda nolltolerans mot fusk, missbruk, bedrägeri och brottslighet. Valfrihet, konkurrens, öppenhet och tydliga kvalitetskrav leder till bättre utförd assistansverksamhet. Detsamma ska gälla alla utbetalningar av assistansersättning. Utan väl genomförd kontroll, uppföljning och tillsyn finns risker att missbruk av medel uppstår. Det driver på kostnadsutvecklingen. Medarbetare inom beskriver införandet av handläggningssystemet som ett hafsverk. Personal ska bland annat ha uppmanats att godkänna utbetalningar som inte varit korrekta och att strunta i att utföra kontroller. Det förefaller handla om som utbetalts utan att kontroller genomförts. Det är oacceptabelt. måste ansvarigt statsråd och regeringen agera. Det är inte acceptabelt att genomföra ett införande av nytt system utan att det sker noggrant och systematiskt. Det är helt oacceptabelt att en statlig myndighet medvetet struntar i att genomföra kontroller och godkänner utbetalningar som inte är korrekta. Mot denna bakgrund vill jag ställa följande fråga till statsråd : Vilka initiativ avser statsrådet och regeringen att vidta för att stärka kvalitetskontroll för åstadkomma nolltolerans av fusk, missbruk, bedrägerier och brottslighet och när väntas förslag till när det gäller assistansmedel?
fr · H4111815 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:1815 Styrelseuppdrag med F-skattsedel av (M) till Finansminister (S) Som styrelseledamot var det fram till möjligt att fakturera styrelseuppdragets arvode, med en F-skattsedel. innevarande år slog genom en dom fast att styrelsearvode ska betalas ut som lön. Domen innebär att det näringsbegrepp som gjorde det möjligt att fakturera styrelsearvodet nu är upphävt och att kommer att följa denna praxis. Domen försvårar för så väl individer som för företag. Det finns individer som försörjer sig som styrelseledamöter och som fakturerat styrelsearvodet till det egna företaget. I ett slag slås denna bransch sönder. Bolagen, inte sällan små och medelstora företag i behov av viktig kompetens inom i sin styrelse, får ökade kostnader. Utöver detta så uppstår ett antal frågetecken och gränsdragningsproblem inom olika ansvarsområden mellan bolaget och styrelseledamoten. behöver fler företag så att jobb kan växa fram. Ju fler jobb som växer fram, desto fler skattebetalare får vi. Ett faktum som borde glädja finansministern. Domen innebär att små och medelstora företag kan få svårare att rekrytera styrelsekompetens till sina styrelser. Det är olyckligt och försvårar framväxten av nya jobb. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Avser finansministern att se över lagstiftningen så att det blir möjligt för styrelsearbetare att återigen fakturera styrelsearvodet, i stället för att få ersättningen utbetald som lön?
fr · H411190 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:190 Akutsjukhus i av (M) till Statsrådet (S) har bland längsta väntetider i hälso- och sjukvården. Sedan vänsterregeringen avskaffade alliansregeringens kömiljard har vårdköerna återigen ökat. På flera av finns stora brister gällande tillgänglighet. har en minst sagt mycket ansträngd ekonomi med långa vårdköer. Avstånden till sjukhusen är, speciellt i de norra delarna, också mycket långa. Regeringen och statsrådet verkar nöjda med situationen, medan köerna ökar och väntetiderna behöver kortas ned. Patienterna får vänta på vård. Regeringens och det ansvariga statsrådet (S) propositionslista är tom på konkreta förslag på åtgärder för att förbättra tillgängligheten. Däremot meddelade i en intervju i vårdtidningen att har för många akutsjukhus. Vidare menade att det kan ske ett flertal nedläggningar av akutsjukhus i samband med regeringens regionreform. ”Men han tror att de nya storregionerna kan komma att lägga ner ett antal akutsjukhus när en regionreform är genomförd”, skriver man om ansvarigt statsråd i en intervju i tidningen . Det är oroväckande att regeringen avser att genomföra en ifrågasatt regionreform, som inte löser sjukvårdens problem utan snarare riskerar att leda till färre akutsjukhus. Befolkningen är orolig över vad som kommer att hända. Frågan är vilka akutsjukhus anser skulle kunna läggas ned. Ännu har statsrådet inte lämnat något besked om detta, varför sjukhus i måste anses vara hotade av nedläggning. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att verka för en nedläggning av akutsjukhus i , och , och hur avser statsrådet i så fall att motverka orimliga väntetider?
fr · H411207 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:207 E-hälsovision och patientsäker läkemedelshantering utan medarbetare av (M) till Statsrådet (S) För att stärka kvaliteten för patienter och vårdens medarbetare är e-hälsoarbete på alla nivåer ett viktigt värdeskapande arbete. Det får nu inte tappa fart. Regeringen beslutade att delar av verksamheter omlokaliseras till . Därtill beslutades att omlokaliseringen ska vara avslutad . De verksamheter som berörs är bland annat register och it-funktioner, som öppenvårdsapotek och vårdgivare behöver ha tillgång till för en patientsäker digitaliserad och kostnadseffektiv läkemedelshantering. Regeringen menar att samordning av satsningar på e-hälsa och övergripande funktioner som att följa utvecklingen inom e-hälsoområdet inte omfattas av beslutet. Hur denna omlokalisering ska vara möjlig att genomföra utan att arbetet med nationell e-hälsa påverkas, där digitaliserad, patientsäker läkemedelshantering är en central del, är ytterst oklart. har nämligen högt ställda ambitioner. Regeringen har också undertecknat och ställt sig bakom en ny tydlig e-hälsovision . Som utgångspunkt för det fortsatta utvecklingsarbetet på e-hälsoområdet har regeringen och Kommuner och Landsting beslutat att ställa sig bakom en gemensam vision för e-hälsoarbetet . Hur detta nu ska införlivas är högst oklart. framkommer nämligen att rekryteringsprocessen och omlokalisering av ansvarig myndighet enbart attraherar ett fåtal experter att flytta med. Aktuella uppgifter visar att endast mellan 5 och 10 av dagens 150 medarbetare avser att flytta med i samband med omlokaliseringen till . Generaldirektören för har meddelat att han slutar. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka konkreta åtgärder avser statsrådet att vidta nu för att säkra kvaliteten och inte tappa tempo med e-hälsovisionen 2025 samt genomförandet av bland annat patientsäker digitaliserad läkemedelshantering i samband med omlokalisering av ?
fr · H411208 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:208 Omlokalisering av av (M) till Statsrådet (S) Regeringen beslutade att delar av verksamheter omlokaliseras till . Därtill beslutades att omlokaliseringen ska vara avslutad . De verksamheter som berörs är bland annat register och it-funktioner, som öppenvårdsapotek och vårdgivare behöver ha tillgång till för en patientsäker digitaliserad och kostnadseffektiv läkemedelshantering. Regeringen menar att samordning av satsningar på e-hälsa och övergripande funktioner, som att följa utvecklingen inom e-hälsoområdet, inte omfattas av beslutet. Hur denna omlokalisering ska vara möjlig att genomföra utan att arbetet med nationell e-hälsa påverkas, där digitaliserad patientsäker läkemedelshantering är en central del, är ytterst oklart. har nämligen högt ställda ambitioner. Regeringen har också undertecknat och ställt sig bakom en ny tydlig e-hälsovision . Som utgångspunkt för det fortsatta utvecklingsarbetet på e-hälsoområdet har regeringen och Kommuner och Landsting beslutat att ställa sig bakom en gemensam vision för e-hälsoarbetet . Hur detta nu ska införlivas är högst oklart. framkommer nämligen att rekryteringsprocessen och omlokaliseringen av ansvarig myndighet enbart attraherar ett fåtal experter att flytta med. Aktuella uppgifter visar att endast mellan 5 och 10 av dagens 150 medarbetare avser att flytta med i samband med omlokaliseringen till . Generaldirektören för e-hälsomyndigheten har meddelat att han slutar. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka konkreta åtgärder avser statsrådet att vidta så att omlokaliseringen av e-hälsomyndigheten inte riskerar att försena riksdags- och regeringsbeslut på e-hälsoområdet, och kan statsrådet och regeringen garantera att omlokaliseringen inte kommer att leda till avbrott i det viktiga e-hälsoarbetet?
fr · H411211 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:211 Utvärdering av jobbsatsning av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) I en skriftlig fråga (2016/17:90) ställer jag en fråga om fler nya jobb till nyanlända. Ministern väljer att raljera och svarar inte på frågan. Därför återkommer jag med fler skriftliga frågor som kanske är enklare för ministern att svara på. behöver fler som vill, vågar och kan starta nya företag och anställa. Detta gäller såväl enkla jobb som jobb vilka kräver lång utbildning och erfarenhet. Alla jobb behövs för att fler ska kunna ta steget in på arbetsmarknaden. Att fler jobb växer fram för personer med begränsad utbildning är centralt för att bryta utanförskapet. har inte i tillräckligt hög utsträckning fått in utrikes födda och nyanlända på arbetsmarknaden. har knappt hälften av dem som kommit till någon form av jobb. Trösklarna måste sänkas så att fler i kan ta steget in på arbetsmarknaden. Jobben behöver bli fler och komma fler till del. Det behövs fler enkla jobb. Tar vi ”jobb”-satsningen – 100-klubben – så kan inte Arbetsförmedlingen , efter start, redovisa hur många personer som fått komma ut till en arbetsplats via projektet. Man vet inte heller hur många som därefter fått ett arbete tack vare insatsen. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Hur avser ministern att följa upp och utvärdera satsningen på 100-klubben?
fr · H411212 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:212 Snabbspåren av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) I en skriftlig fråga (2016/17:90) ställer jag en fråga om fler nya jobb till nyanlända. Ministern väljer att raljera och svarar inte på frågan. Därför återkommer jag med fler skriftliga frågor som kanske är enklare för ministern att svara på. behöver fler som vill, vågar och kan starta nya företag och anställa. Detta gäller såväl enkla jobb som jobb vilka kräver lång utbildning och erfarenhet. Alla jobb behövs för att fler ska kunna ta steget in på arbetsmarknaden. Att fler jobb växer fram för personer med begränsad utbildning är centralt för att bryta utanförskapet. har inte i tillräckligt hög utsträckning fått in utrikes födda och nyanlända på arbetsmarknaden. har knappt hälften av dem som kommit till någon form av jobb. Trösklarna måste sänkas så att fler i kan ta steget in på arbetsmarknaden. Jobben behöver bli fler och komma fler till del. Det behövs fler enkla jobb. Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) har fört fram snabbspåren som en av sina viktigaste integrationspolitiska åtgärder, men det är något som tonas ned av Arbetsförmedlingens generaldirektör , som menar att de inte kommer uppnå några volymer. Siffrorna talar för att generaldirektören har rätt i sak. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Avser ministern att vidta några åtgärder för att öka antalet personer i snabbspåren?