ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H4121443 · 2019-01-25 00:00:00 — Dnr S2017/03098/FS Dnr S2017/03097/FS Svar på frågorna 2016/17:1446 av (M) Matchfixningens konsekvenser för idrottsrörelsen och 2016/17:1443 av (M) Matchfixning inom idrotten har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag avser att vidta för att förebygga förekomsten av match-fixning. har frågat mig hur jag avser att agera för att idrottsföreningarna och idrottsrörelsen i stort bättre ska kunna agera gentemot förekomsten av match-fixning. Jag besvarar frågorna i ett samlat svar. Match-fixning och annan korruption inom idrotten är frågor som jag och regeringen tar på största allvar. Det bedrivs ett aktivt arbete inom idrottsrörelsen, hos och bland våra myndigheter för att förebygga och beivra match-fixning. Arbetet bedrivs såväl nationellt som internationellt. Regeringens särskilda utredare av omreglering av spelmarknaden fick därför tydliga direktiv att bedöma vilka åtgärder som behöver vidtas för att motverka spelrelaterad match-fixning och lämna nödvändiga författningsförslag. Utredaren redovisade sitt uppdrag och betänkandet En omreglerad spelmarknad är nu ute på remiss. Betänkandet innehåller förslag till en rad åtgärder för att motverka spelrelaterad match-fixning och jag kan inte föregripa det beredningsarbete som pågår inom regeringen.
frs · H4121446 · 2019-01-25 00:00:00 — Dnr S2017/03098/FS Dnr S2017/03097/FS Svar på frågorna 2016/17:1446 av (M) Matchfixningens konsekvenser för idrottsrörelsen och 2016/17:1443 av (M) Matchfixning inom idrotten har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag avser att vidta för att förebygga förekomsten av match-fixning. har frågat mig hur jag avser att agera för att idrottsföreningarna och idrottsrörelsen i stort bättre ska kunna agera gentemot förekomsten av match-fixning. Jag besvarar frågorna i ett samlat svar. Match-fixning och annan korruption inom idrotten är frågor som jag och regeringen tar på största allvar. Det bedrivs ett aktivt arbete inom idrottsrörelsen, hos och bland våra myndigheter för att förebygga och beivra match-fixning. Arbetet bedrivs såväl nationellt som internationellt. Regeringens särskilda utredare av omreglering av spelmarknaden fick därför tydliga direktiv att bedöma vilka åtgärder som behöver vidtas för att motverka spelrelaterad match-fixning och lämna nödvändiga författningsförslag. Utredaren redovisade sitt uppdrag och betänkandet En omreglerad spelmarknad är nu ute på remiss. Betänkandet innehåller förslag till en rad åtgärder för att motverka spelrelaterad match-fixning och jag kan inte föregripa det beredningsarbete som pågår inom regeringen.
frs · H4121462 · 2019-01-25 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1462 Remittering av frihandelsavtalet och fråga 2016/17:1466 Analysen av CETA av (V) har frågat mig vilka regeringens skäl är för att inte remittera frihandelsavtalet innan en proposition överlämnas till och om det är förenligt med uppdrag att ta fram en rapport om konsekvenserna av CETA som potentiellt står i motsättning till kollegiets ordinarie verksamhet. Jag väljer att besvara frågorna i ett sammanhang då de båda rör frihandelsavtalet mellan EU, dess medlemsstater och , CETA. första fråga rör regeringens skäl för att inte remittera frihandelsavtalet innan en proposition överlämnas till . Regeringens praxis är att inte remittera framförhandlade avtal. Som exempel kan nämnas frihandelsavtalet med (prop. 2013/14:20) och frihandelsavtalet med och (prop. 2013/14:166). På miljöområdet kan nämnas det internationella klimatavtalet från (prop. 2016/17:16), som heller inte remitterades innan en proposition överlämnades till . Synpunkter inhämtas istället löpande under förhandlingarnas gång. andra fråga rör huruvida det är förenligt med uppdrag att analysera konsekvenserna av CETA, vilka potentiellt enligt Svenneling står i motsättning till myndighetens ordinarie verksamhet och, om så är fallet, om kollegiets analys utgör ett tillräckligt underlag eller om ytterligare åtgärder kommer vidtas för att komplettera analysen. Alla myndigheter är självständiga. är för utrikeshandel och handelspolitik. Att analysera ett frihandelsavtal likt CETA och dess innebörd för faller därmed inom myndighetens ansvarsområde. I sitt analysarbete arbetar kollegiet utifrån fakta, statistik, gällande rätt och vedertagna utredningsmetoder. fick i uppdrag av regeringen att göra en analys av CETA avseende bestämmelserna om investeringsskydd, offentlig upphandling, miljö- och hälsorelaterade frågor och tjänster samt forumet för regleringssamarbete. Kollegiet har i genomförandet av uppdraget, i enlighet med regeringens instruktioner, samrått med , , , , , , , och . Kollegiet har dessutom inhämtat synpunkter från , , , Inspektionen för vård och omsorg, Justitiekanslern, , Swedac, Transportstyrelsen, och . Härutöver har civilsamhällesorganisationer, arbetsmarknadens parter och näringslivsorganisationer deltagit i ett dialogmöte kring frihandelsavtal och då fått möjlighet att lämna muntliga och skriftliga synpunkter. Kommerskollegiet har genomfört en mycket djupgående analys av CETA och har i sitt arbete inhämtat synpunkter från en bred krets av myndigheter och organisationer. Kollegiets arbete svarar upp mot det beslutade regeringsuppdraget.
frs · H4121464 · 2019-01-25 00:00:00 — Dnr Fi2017/02342/B Fi2017/02343/B Svar på frågorna 2016/17:1464 och 1465 av (M) om Minskade intäkter till följd av Nordeas flytt respektive Ytterligare höjning av resolutionsavgiften har frågat finansministern dels vilka åtgärder som ministern avser att vidta för att kompensera för det skattebortfall som en flytt av Nordeas huvudkontor innebär , dels hur ministern avser att kompensera för att Nordeas flytt minskar budgetutrymmet till följd av minskade inbetalningar av resolutionsavgifter. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågorna. Frågorna ställs mot bakgrund av förslaget om ett förhöjt och kontinuerligt uttag av resolutionsavgiften i promemorian Ett ökat avgiftsuttag till resolutionsreserven. Promemorians förslag om ett ändrat avgiftsuttag är föremål för beredning i . Jag vill inte föregripa beredningen.
frs · H4121465 · 2019-01-25 00:00:00 — Dnr Fi2017/02342/B Fi2017/02343/B Svar på frågorna 2016/17:1464 och 1465 av (M) om Minskade intäkter till följd av Nordeas flytt respektive Ytterligare höjning av resolutionsavgiften har frågat finansministern dels vilka åtgärder som ministern avser att vidta för att kompensera för det skattebortfall som en flytt av Nordeas huvudkontor innebär , dels hur ministern avser att kompensera för att Nordeas flytt minskar budgetutrymmet till följd av minskade inbetalningar av resolutionsavgifter. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågorna. Frågorna ställs mot bakgrund av förslaget om ett förhöjt och kontinuerligt uttag av resolutionsavgiften i promemorian Ett ökat avgiftsuttag till resolutionsreserven. Promemorians förslag om ett ändrat avgiftsuttag är föremål för beredning i . Jag vill inte föregripa beredningen.
frs · H4121466 · 2019-01-25 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1462 Remittering av frihandelsavtalet och fråga 2016/17:1466 Analysen av CETA av (V) har frågat mig vilka regeringens skäl är för att inte remittera frihandelsavtalet innan en proposition överlämnas till och om det är förenligt med uppdrag att ta fram en rapport om konsekvenserna av CETA som potentiellt står i motsättning till kollegiets ordinarie verksamhet. Jag väljer att besvara frågorna i ett sammanhang då de båda rör frihandelsavtalet mellan EU, dess medlemsstater och , CETA. första fråga rör regeringens skäl för att inte remittera frihandelsavtalet innan en proposition överlämnas till . Regeringens praxis är att inte remittera framförhandlade avtal. Som exempel kan nämnas frihandelsavtalet med (prop. 2013/14:20) och frihandelsavtalet med och (prop. 2013/14:166). På miljöområdet kan nämnas det internationella klimatavtalet från (prop. 2016/17:16), som heller inte remitterades innan en proposition överlämnades till . Synpunkter inhämtas istället löpande under förhandlingarnas gång. andra fråga rör huruvida det är förenligt med uppdrag att analysera konsekvenserna av CETA, vilka potentiellt enligt Svenneling står i motsättning till myndighetens ordinarie verksamhet och, om så är fallet, om kollegiets analys utgör ett tillräckligt underlag eller om ytterligare åtgärder kommer vidtas för att komplettera analysen. Alla myndigheter är självständiga. är för utrikeshandel och handelspolitik. Att analysera ett frihandelsavtal likt CETA och dess innebörd för faller därmed inom myndighetens ansvarsområde. I sitt analysarbete arbetar kollegiet utifrån fakta, statistik, gällande rätt och vedertagna utredningsmetoder. fick i uppdrag av regeringen att göra en analys av CETA avseende bestämmelserna om investeringsskydd, offentlig upphandling, miljö- och hälsorelaterade frågor och tjänster samt forumet för regleringssamarbete. Kollegiet har i genomförandet av uppdraget, i enlighet med regeringens instruktioner, samrått med , , , , , , , och . Kollegiet har dessutom inhämtat synpunkter från , , , Inspektionen för vård och omsorg, Justitiekanslern, , Swedac, Transportstyrelsen, och . Härutöver har civilsamhällesorganisationer, arbetsmarknadens parter och näringslivsorganisationer deltagit i ett dialogmöte kring frihandelsavtal och då fått möjlighet att lämna muntliga och skriftliga synpunkter. Kommerskollegiet har genomfört en mycket djupgående analys av CETA och har i sitt arbete inhämtat synpunkter från en bred krets av myndigheter och organisationer. Kollegiets arbete svarar upp mot det beslutade regeringsuppdraget.
frs · H4121468 · 2019-01-25 00:00:00 — Dnr M2017/01381/Nm M2017/01401/Nm Svar på fråga 2016/17:1468 av (M) Oklara besked om artskyddsförordningen och fråga 2016/17:1481 av (C) Tydliga besked kring en översyn av artskyddsförordningen har frågat statsrådet vilken av de två regeringsföreträdarnas ståndpunkter som representerar regeringens linje i frågan om huruvida en översyn av artskyddsförordningen är nödvändig. har frågat statsminister hur statsministern och regeringen ställer sig till en översyn av artskyddsförordningen. Frågorna har överlämnats till mig. Regeringsbeslut fattas kollektivt av regeringen. Jag och min kollega statsrådet företräder regeringens linje. Frågan om huruvida en översyn av artskyddsförordningen ska genomföras bereds i .
frs · H4121481 · 2019-01-25 00:00:00 — Dnr M2017/01381/Nm M2017/01401/Nm Svar på fråga 2016/17:1468 av (M) Oklara besked om artskyddsförordningen och fråga 2016/17:1481 av (C) Tydliga besked kring en översyn av artskyddsförordningen har frågat statsrådet vilken av de två regeringsföreträdarnas ståndpunkter som representerar regeringens linje i frågan om huruvida en översyn av artskyddsförordningen är nödvändig. har frågat statsminister hur statsministern och regeringen ställer sig till en översyn av artskyddsförordningen. Frågorna har överlämnats till mig. Regeringsbeslut fattas kollektivt av regeringen. Jag och min kollega statsrådet företräder regeringens linje. Frågan om huruvida en översyn av artskyddsförordningen ska genomföras bereds i .
frs · H4121486 · 2019-01-25 00:00:00 — Dnr Ju2017/04666/Ju2017/04669/ Svar på frågorna 2016/17:1486 och 1488 av (M) Kompetensen inom rättsväsendet beträffande psykiska skador och misshandel respektive Psykisk misshandel har frågat mig om jag och regeringen avser att se över lagstiftningen för att utröna om även psykisk misshandel som inte åstadkommer medicinskt påvisbara effekter – men vars förekomst kan ledas i bevis – borde beredas ett större utrymme i straffrättslagstiftningen. har också frågat vad jag och regeringen ämnar vidta för åtgärder för att säkerställa att kompetensen om psykisk misshandel och psykiska skador höjs inom rättsväsendet. Jag har valt att besvara frågorna i ett gemensamt svar. Att utsättas för hot och andra övergrepp innebär givetvis ett stort obehag för den som drabbas. Trakasserier och upprepade kränkningar kan leda till ett psykiskt lidande som kan få långtgående konsekvenser. Det är därför angeläget att vi har en ändamålsenlig straffrättslig reglering på detta område. Den som tillfogar en annan person sjukdom kan dömas för misshandel. Med sjukdom menas även psykisk sjukdom och psykisk invaliditet. Också sådant psykiskt lidande som medför en medicinskt påvisbar effekt, t.ex. en psykisk chock, omfattas. Om en gärning inte kan anses som misshandel kan den vara att bedöma som någon form av frihets- eller fridsbrott, exempelvis ofredande eller olaga hot. Upprepade kränkningar av den personliga integriteten kan även leda till ansvar för fridskränkningsbrott eller olaga förföljelse. Att göra kränkande uttalanden till en annan person kan i många fall straffas som förolämpning. finns alltså ett starkt straffrättsligt skydd. För att kunna ge ett bättre skydd mot hot och andra kränkningar på bl.a. internet kommer regeringen att lämna förslag till hur det straffrättsliga skyddet för den personliga integriteten kan stärkas och moderniseras. Rättsväsendets myndigheter arbetar kontinuerligt för att kompetensen på detta område ska vara hög. Våld och brott i nära relation är en del av den polisiära grundutbildningen. pågår en revidering av i nära relation, som beräknas vara klar . har flera utbildningsinsatser på området. Myndigheten tillhandahåller bl.a. en vidareutbildning om våld i nära relation som inkluderar föreläsningar om normaliseringsprocessen där psykiskt våld ingår. Domare erbjuds utbildning i frågan inom ramen för flera av de utbildningar som tillhandahåller. En rad av dessa utbildningar behandlar frågor om såväl fysisk som psykisk misshandel. Exempelvis erbjuds en särskild kurs avseende sexual- och fridskränkningsbrotten.
frs · H4121488 · 2019-01-25 00:00:00 — Dnr Ju2017/04666/Ju2017/04669/ Svar på frågorna 2016/17:1486 och 1488 av (M) Kompetensen inom rättsväsendet beträffande psykiska skador och misshandel respektive Psykisk misshandel har frågat mig om jag och regeringen avser att se över lagstiftningen för att utröna om även psykisk misshandel som inte åstadkommer medicinskt påvisbara effekter – men vars förekomst kan ledas i bevis – borde beredas ett större utrymme i straffrättslagstiftningen. har också frågat vad jag och regeringen ämnar vidta för åtgärder för att säkerställa att kompetensen om psykisk misshandel och psykiska skador höjs inom rättsväsendet. Jag har valt att besvara frågorna i ett gemensamt svar. Att utsättas för hot och andra övergrepp innebär givetvis ett stort obehag för den som drabbas. Trakasserier och upprepade kränkningar kan leda till ett psykiskt lidande som kan få långtgående konsekvenser. Det är därför angeläget att vi har en ändamålsenlig straffrättslig reglering på detta område. Den som tillfogar en annan person sjukdom kan dömas för misshandel. Med sjukdom menas även psykisk sjukdom och psykisk invaliditet. Också sådant psykiskt lidande som medför en medicinskt påvisbar effekt, t.ex. en psykisk chock, omfattas. Om en gärning inte kan anses som misshandel kan den vara att bedöma som någon form av frihets- eller fridsbrott, exempelvis ofredande eller olaga hot. Upprepade kränkningar av den personliga integriteten kan även leda till ansvar för fridskränkningsbrott eller olaga förföljelse. Att göra kränkande uttalanden till en annan person kan i många fall straffas som förolämpning. finns alltså ett starkt straffrättsligt skydd. För att kunna ge ett bättre skydd mot hot och andra kränkningar på bl.a. internet kommer regeringen att lämna förslag till hur det straffrättsliga skyddet för den personliga integriteten kan stärkas och moderniseras. Rättsväsendets myndigheter arbetar kontinuerligt för att kompetensen på detta område ska vara hög. Våld och brott i nära relation är en del av den polisiära grundutbildningen. pågår en revidering av i nära relation, som beräknas vara klar . har flera utbildningsinsatser på området. Myndigheten tillhandahåller bl.a. en vidareutbildning om våld i nära relation som inkluderar föreläsningar om normaliseringsprocessen där psykiskt våld ingår. Domare erbjuds utbildning i frågan inom ramen för flera av de utbildningar som tillhandahåller. En rad av dessa utbildningar behandlar frågor om såväl fysisk som psykisk misshandel. Exempelvis erbjuds en särskild kurs avseende sexual- och fridskränkningsbrotten.
frs · H4121498 · 2019-01-25 00:00:00 — Dnr Ju2017/04821/ Dnr Ju 2017/04822/ Svar på fråga 2016/17:1498 av Boriana (M) Minderåriga som befinner sig i landet utan att söka asyl och svar på fråga 2016/17:1501 av Boriana (M) Marockanska ungdomsgäng Boriana har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att lösa problemet med utländska ungdomar som befinner sig illegalt i och inte sökt asyl. Boriana har också frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att ska ta emot ännu fler av de marockanska barn och ungdomar som saknar asylskäl och befinner sig illegalt i . Jag har valt att besvara frågorna i ett gemensamt svar. För att kunna upprätthålla en långsiktigt hållbar och human migrationspolitik har regeringen vidtagit en rad åtgärder som syftar till att personer, som efter en rättssäker prövning av asylskälen har fått ett avvisnings- eller utvisningsbeslut, återvänder så snabbt som möjligt till sitt hemland eller annat land. Dialog förs med ursprungsländer i syfte att underlätta och effektivisera ett återvändande. Vad gäller är det ett arbete som har pågått och där vi nu kan se resultat. Det är viktigt att detta långsiktiga arbete fortsätter. Även de utplaceringar av återvändandesambandsmän som skett är ett led i arbetet att förbättra återvändandet till nyckelländer. Regeringen har även vidtagit andra åtgärder för att effektivisera återvändandet, tillsattes en utredning som bland annat syftar till att ge fler verktyg för att fastställa identiteten i samband med inre utlänningskontroll. ska dels få utökade möjligheter att ta fingeravtryck, dels ökade möjligheter att eftersöka och omhänderta pass och identitetshandlingar. Den nedre åldersgränsen för upptagande av fingeravtryck ska ses över i syfte att yngre personer på ett tidigt stadium ska kunna identifieras. Ett om frågor avseende ensamkommande barn och unga har inrättats inom . Arbetet omfattar frågor som rör ensamkommande barn och unga som vistas i utan nödvändiga tillstånd. Regeringen följer frågan och är beredd att vid behov vidta ytterligare åtgärder.
frs · H4121501 · 2019-01-25 00:00:00 — Dnr Ju2017/04821/ Dnr Ju 2017/04822/ Svar på fråga 2016/17:1498 av Boriana (M) Minderåriga som befinner sig i landet utan att söka asyl och svar på fråga 2016/17:1501 av Boriana (M) Marockanska ungdomsgäng Boriana har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att lösa problemet med utländska ungdomar som befinner sig illegalt i och inte sökt asyl. Boriana har också frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att ska ta emot ännu fler av de marockanska barn och ungdomar som saknar asylskäl och befinner sig illegalt i . Jag har valt att besvara frågorna i ett gemensamt svar. För att kunna upprätthålla en långsiktigt hållbar och human migrationspolitik har regeringen vidtagit en rad åtgärder som syftar till att personer, som efter en rättssäker prövning av asylskälen har fått ett avvisnings- eller utvisningsbeslut, återvänder så snabbt som möjligt till sitt hemland eller annat land. Dialog förs med ursprungsländer i syfte att underlätta och effektivisera ett återvändande. Vad gäller är det ett arbete som har pågått och där vi nu kan se resultat. Det är viktigt att detta långsiktiga arbete fortsätter. Även de utplaceringar av återvändandesambandsmän som skett är ett led i arbetet att förbättra återvändandet till nyckelländer. Regeringen har även vidtagit andra åtgärder för att effektivisera återvändandet, tillsattes en utredning som bland annat syftar till att ge fler verktyg för att fastställa identiteten i samband med inre utlänningskontroll. ska dels få utökade möjligheter att ta fingeravtryck, dels ökade möjligheter att eftersöka och omhänderta pass och identitetshandlingar. Den nedre åldersgränsen för upptagande av fingeravtryck ska ses över i syfte att yngre personer på ett tidigt stadium ska kunna identifieras. Ett om frågor avseende ensamkommande barn och unga har inrättats inom . Arbetet omfattar frågor som rör ensamkommande barn och unga som vistas i utan nödvändiga tillstånd. Regeringen följer frågan och är beredd att vid behov vidta ytterligare åtgärder.
frs · H412151 · 2019-01-25 00:00:00 — S2016/06519/FS S2016/06520/FS S2016/06515/FS S2016/06559/FS Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern Svar på frågorna 2016/17:151 av (M) Politisk kontroll över beslut som fattas inom FN-systemet, 2016/17:153 av (M) Information till om regeringens arbete inom FN-systemet, 2016/17:154 av (M) Instruktioner för opolitiska tjänstemän i FN-systemet, 2016/17:165 av (M) Rapporters rättslig status har frågat mig på vilket sätt jag utövar politisk kontroll över beslut som fattas inom FN-systemet i frågor som faller under mitt ansvarsområde i regeringen, i de fall inte har en politisk tjänsteman som deltar i beslutet. har även frågat mig hur jag säkerställer att informeras om regeringens arbete inom FN-systemet, de fattade besluten och på vilket sätt de följs upp, när det gäller frågor som faller under statsrådets ansvarsområde i regeringen. Vidare har frågat mig på vilket sätt instruktionerna för opolitiska tjänstemän från som ska delta i möten inom FN-systemet tas fram och hur dessa instruktioner följs upp, samt om det är mitt ställningstagande att en rapport som presenterats på WHO Europe och antagits på ett möte har en sådan rättslig status att därigenom blir bundet. Regeringen prioriterar arbete med () och arbetet styrs av en strategi beslutad av regeringen för perioden –2019. Resolutioner, rapporter och andra dokument som blir resultaten av möten inom WHO och FN-systemet i stort är vägledande för medlemsstaterna, men inte juridiskt bindande. Svenska ståndpunkter och instruktioner inför förhandlingar, initiativ och utspel internationella sammanhang omfattas av kravet på gemensam beredning. I normalfallet får den deltagande tjänstemannen, oavsett om denne är politisk eller opolitisk, genom den gemensamt beredda instruktionen ett förhandlingsutrymme samt en svensk målsättning för det slutliga förhandlingsresultatet. Hur instruktionen ser ut beror på frågans art samt hur prioriterad frågan är för regeringen. Hur resultatet av möten följs upp beror även det i hög grad på hur prioriterad frågan är och vilka som berörs av den. Generellt sett deltar med tvärsektoriella delegationer vid viktigare möten, och regeringen involverar relevanta myndigheter i beredning av ärenden. Det bör dock understrykas att WHO, liksom vissa andra FN-organ, är en normerande expertorganisation som i enlighet med sitt mandat utarbetar olika typer av rekommendationer och riktlinjer, som inte nödvändigtvis är eller bör vara föremål för medlemsstatsförhandlingar, utan tas fram genom vetenskapliga processer. kommer, enligt sedvanliga rutiner, ge information när så efterfrågas.
frs · H4121515 · 2019-01-25 00:00:00 — Svar på fråga 2016/17:1515 Återbetalningskrav av bistånd som finansierar terrorism samt fråga 2016/17:1516 Villkorande av bistånd till av Boriana (M) Boriana har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att svenska biståndspengar till inte ska användas till att finansiera projekt som glorifierar terrorism eller terrorister samt för att svenska biståndspengar som gått till att finansiera den palestinska statens bidrag till terrordömda personers familjer krävs tillbaka. Jag har tidigare besvarat ett antal liknande frågor om biståndet till och hänvisar till svar på riksdagsfrågorna 2016/17:126 och 2015/16:418 samt interpellationerna 2014/15:500 och 2014/15:372. bistånd till den Palestinska myndigheten uppgår till cirka och kanaliseras genom den så kallade PEGASE-mekanismen. Nivån på stödet till den Palestinska myndigheten var ungefär densamma under alliansregeringen under föregående strategiperiod för biståndet till . Det utgår inget svenskt bistånd till den Palestinska myndighetens särskilda kontantutbetalningar till behövande palestinska familjer. Inga biståndsmedel från eller EU går heller till stöd till palestinska fångar i israeliska fängelser.