ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H611757 · 2019-06-13 00:00:00 — Fråga 2018/19:757 Antisemitismen av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) presenterade en rapport om antisemitismen i . Av den framgår att flera personer som arbetar med säkerhet i judiska församlingar och föreningar uppfattar att den våldsbejakande jihadistiska miljön utgör det största hotet mot judiska institutioner. Det framgår vidare att flera av intervjupersonerna beskrev uttryck för antisemitiska attityder och fördomar från personer som är aktiva inom antirasistiska och vänsterpolitiska rörelser som kopplas till åsikter om konflikten mellan och . Därtill var det också flera som beskrev erfarenheter av utsatthet för hot, våld och ofredande av personer med bakgrund i . I det socialdemokratiska skyltfönstret kan judar knappt leva öppet med sin religion. Medlemsantalet i Malmös judiska församling minskar . I justitieministerns egna partidistrikt har SSU skanderat antisemitiska slagord under förstamajtåget . Rapporten från Brå visar att mörkertalet är stort. Personer med judisk bakgrund väljer ofta att inte anmäla när de utsätts för antisemitiska hatbrott, eftersom de upplever anmälningsprocessen som svår, krånglig eller tröttsam. Flera uppger även att polisanmälningar som avser antisemitiska hatbrott sällan leder till fällande dom, vilket innebär att många inte tycker att det är någon idé att polisanmäla. Bland dem som trots allt anmäler antisemitiska incidenter uppger många att den främsta anledningen att göra det är att en anmälan bidrar till en förbättrad statistik över antisemitiska hatbrott i . Situationen är en politisk skamfläck. Både för men också för Socialdemokraterna. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att bekämpa antisemitismen i för att se till att den judiska minoriteten i känner sig tryggare?
fr · H611758 · 2019-06-13 00:00:00 — Fråga 2018/19:758 Grov kvinnofridskränkning av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Statistiken visar att antalet kvinnor som blir mördade av en närstående man har ökat. Enligt mördades 22 kvinnor av en närstående man . Det är den högsta siffran . Statistiken visar också att anmäldes i snitt 36 misshandelsbrott där gärningsmannen och offret stod i nära relation med varandra. Mäns våld mot kvinnor är ett folkhälsoproblem. är minimistraffet för grov kvinnofridskränkning nio månaders fängelse. Först vid fängelse inträder den så kallade fängelsepresumtionen. Vid grov kvinnofridskränkning bör presumtionen alltid vara fängelse och därför måste minimistraffet höjas till fängelse. Debatten om högre straff har varit dominerande i svensk kriminalpolitik. Regeringen har genomfört en del straffskärpningar, men det har inte presenterats några förslag för att höja straffet för grov kvinnofridskränkning till . Av vad som framgått finns det heller inga ambitioner från den feministiska regeringens sida att genomföra en sådan straffskärpning. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Tänker ministern ta några initiativ med anledning av det som framförts?
fr · H611759 · 2019-06-13 00:00:00 — Fråga 2018/19:759 ANPR-kameror av (M) till Finansminister (S) Ett mycket viktigt hjälpmedel för i kampen mot brottslighet är möjligheten att använda så kallade ANPR-kameror (Automatic Number ) vid våra gränsövergångar. Genom dessa kameror kan olika fordons registreringsnummer avläsas automatiskt och jämföras i olika register för att se om de är efterlysta i eller i något annat EU-land. nödgas personal att göra detta manuellt, vilket är synnerligen tidskrävande och i stort sett en omöjlig uppgift då trafikflödet över gränsgångarna är stor. har installerat kameror, men har fått besked från Datainspektionen att kamerorna är integritetskränkande då många bilar kommer att filmas och analysen av bilderna på registreringsskyltarna kommer att göras centralt. har, klokt nog, överklagat beslut och ärendet avgörs nu i förvaltningsrätten. Att inte kunna använda sig av ANPR-kameror innebär en stor inskränkning i brottsbekämpande verksamhet. Om förvaltningsrätten skulle ge rätt skulle ändå risken vara överhängande att Datainspektionen överklagar domen till nästa rätt. Därmed kan det gå , kanske år, innan får möjlighet att använda sig av sina kameror. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Är ministern beredd att skyndsamt ta fram lagstiftning som möjliggör ett användande av ANPR-kameror ifall domstolsprocesserna mellan och Datainspektionen drar ut ?
fr · H611760 · 2019-06-13 00:00:00 — Fråga 2018/19:760 Åtgärder mot stöldligor av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Värdet av det stöldgods som förs ut ur beräknas enlig den svenska försäkringsbranschen uppgå till mellan 1,3 och . Det rör sig om allt från exklusiva bilar och båtmotorer till entreprenad- och jordbruksmaskiner. Vid ett seminarium i angående just stöldligor där såväl polis som tull, tidigare åklagare och försäkringsbranschen deltog framkom att samtliga hade en och samma önskan, nämligen att ge möjlighet att genomföra kontroller i det flöde av gods som går ut från . För att detta ska vara möjligt krävs att utförsel av stöldgods klassas som ett smugglingsbrott. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Är ministern villig att genomföra en förändring i lagstiftningen som ger befogenhet att även kontrollera utgående stöldgods, och när kan vi i så fall förvänta oss ett lagförslag till i denna fråga?
fr · H611761 · 2019-06-13 00:00:00 — Fråga 2018/19:761 Skärpta straff för våldtäkter av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Sexualbrott är något av det värsta en människa kan utsättas för. Brotten drabbar i huvudsak kvinnor och är en av vår tids viktigaste jämställdhetsfrågor. Under den socialdemokratiskt ledda regeringen har våldtäkterna ökat. Detta som både andelen och antalet anmälda våldtäkter som lett till åtal har minskat. Detta kan inte beskrivas som något annat än ett politiskt misslyckande. vill se en straffskärpning för våldtäkt av normalgraden – från fängelse till fängelse som minimistraff. Socialdemokraterna var i valrörelsen tydliga med att även de vill se samma straffskärpning som för våldtäkt av normalgraden. Någon skarp lagstiftning har dock ännu inte presenterats för . Utredningsarbetet för en sådan förändring är dessutom inte särskilt omfattande. Mot denna bakgrund vill jag fråga justitie- och migrationsminister : När avser ministern att lägga fram lagstiftning för om skärpta straff för våldtäkt av normalgraden?
fr · H611762 · 2019-06-13 00:00:00 — Fråga 2018/19:762 Mediestödet av (S) till Kultur- och demokratiminister (MP) Dagens medielandskap står inför stora utmaningar. Två av dessa som vi måste bemöta är för det första behovet av lokal medienärvaro. Det krävs för att vi som medborgare ska kunna följa och påverka vad som händer omkring oss. När detta saknas ökar ofta distansen mellan politiker och medborgare. Apatin tilltar, och det som följer är ofta en sörja där rykten och hat lätt frodas. För det andra krävs publicistisk mångfald. Verkligheten, eller sanningen, är flerhövdad och måste få vara det. Det berikar vårt land. När denna mångfald dör eller försvinner förtvinar till slut det som vi älskar och känner. behöver mer lokaljournalistik, inte mindre. Vi behöver journalister som granskar det vi makthavare gör, rapporterar nyheter och följer de pressetiska reglerna. Därför var det bra att regeringen höjde mediestödet. Dåvarande kultur- och demokratiminister beskrev det som ett ”konkret och tydligt steg för att värna den betydelsefulla lokala journalistiken”. Höjningen av mediestödet var ett välbehövligt handtag till lokala medier – men som dessvärre ser ut att helt ätas upp av de nya reglerna för bostadsnära insamling av returpapper. När de nya reglerna slår igenom fullt ut så riskeras höjningar av papperspriset på 50–, enligt Tidningsutgivarna. Enbart köper tidningspapper för . ger bland annat ut , Sydöstran, Barometern och BLT, och utgör därmed en stomme i den lokala nyhetsförmedlingen i sydöstra . En höjning av papperspriset i första skedet på enbart när det nya regelverket genomförs innebär 7 miljoner i ökade kostnader för medieföretaget, jämfört med dagens kostnadsläge. Det nya systemet för insamling ska byggas ut , så fler höjningar kan vänta. Som jämförelse fick ca mer i mediestöd 2019 än året innan, på grund av regeringens höjning av presstödet (ca 1,2 miljoner till Sydöstran och , samt ca 2,3 miljoner i distributionsstöd). Hela ökningen av presstödet äts alltså upp (samt lika mycket till) av den planerade regelförändringen. En liknande situation gäller för flera andra lokala och regionala tidningar. När det gäller de nya reglerna för bostadsnära insamling av returpapper har miljö- och klimatminister sagt att eftersom förslagen inte är detaljstyrande så finns alla förutsättningar att utforma kostnadseffektiva system för insamling. Mot denna bakgrund vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Vad avser ministern och regeringen att göra för att höjningen av mediestödet inte ska ätas upp av regelförändringar utan i stället fortsatt vara ett konkret och tydligt steg för att värna lokaljournalistiken?
fr · H611763 · 2019-06-13 00:00:00 — Fråga 2018/19:763 Nedläggningen av i av (S) till Socialminister (S) i ska stängas . Anledningen påstås vara att det är svårt att rekrytera personal till . Det stämmer dock inte. Det finns personer som gärna skulle bemanna . Vid en stängning av hänvisas boende och turister till i . Från och Flötningen är avståndet till – enkel resa. Det innebär tur och retur för att hämta ut medicin. Från till är det och från 8 mil. Med tanke på miljön är det viktigt att minska bilåkandet, men i det här fallet kommer det att bli tvärtom – bilåkandet kommer att öka. De allmänna kommunikationerna mellan dessa orter är inget alternativ. Om nedläggningen blir verklighet innebär det kraftigt försämrad service i bygden. Det betyder också att det inte kommer att finns ett apotek i närheten av en välfungerande vårdcentral. Det är viktigt med likvärdiga förhållanden i vårt land när det gäller sjukvård och tillgång till medicin. Min fråga till socialminister lyder: Hur kommer ministern att agera för att säkra att jämlika villkor ska råda när det gäller tillgång till mediciner i hela vårt land?
fr · H611764 · 2019-06-13 00:00:00 — Fråga 2018/19:764 Länsmuseernas ekonomiska situation av (S) till Kultur- och demokratiminister (MP) Länsmuseerna är sammantaget största museum. De finns i alla län och på orter som , , och . besöker över 4 miljoner människor landets länsmuseer. Deras verksamhetsområde är och har uteplats. Länsmuseerna är en aktiv del av hela landets kulturmiljö, och de kan den lokala och regionala kulturhistorien. Inga andra museer finns närmare sina besökare. Företrädare för landets länsmuseer har i ett gemensamt upprop uppmärksammat de regionala museernas besvärliga ekonomiska situation. Enligt uppropet tvingades länsmuseerna säga upp nästan var tionde anställd . Flera museer har nära nog halverat sin personalstyrka. Den bakomliggande orsaken anges vara att finansiärerna (regioner, kommuner och stat) inte har kompenserat tillräckligt för inflation och löneutveckling. Enligt uppropet är det staten som har varit sämst på att kompensera för detta. Företrädarna för länsmuseerna varnar i sitt upprop för att ytterligare uppsägningar kan komma att bli aktuella om inget sker. De skriver vidare följande i sitt upprop om kommande konsekvenser: "Får länsmuseerna inte bättre ekonomiska villkor blir konsekvenserna snart kännbara för landets barn och unga, som enligt de kulturpolitiska målen ska prioriteras. Framför oss ligger beslut om att skära ned på antalet utställningar och på de pedagogiska verksamheterna som riktas till skolorna. Sådana nedskärningar måste undvikas, särskilt i som präglas av ökad intolerans, fake news och rotlöshet. om någonsin behövs det starka och självständiga kultur- och historieaktörer som med gedigna kunskaper kan hjälpa barn och unga att förstå sin samtid och skapa dialog om de utmaningar som samhället står inför." Länsmuseerna föreslår att regeringen tar fram en strategi från statens sida för de regionala museerna och att Myndigheten för kulturanalys ska få i uppdrag att analysera länsmuseernas situation och framtidsutsikter. Vidare aktualiserar företrädarna att staten även borde ge alla landets länsmuseer ett ekonomiskt stöd för att på samma sätt som de statliga museerna införa fri entré eller på annat sätt arbeta för att nå grupper som sällan eller aldrig går på museer. Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Hur ser ministern på länsmuseernas förslag, och vad avser ministern och regeringen att göra för att uppmärksamma länsmuseernas situation?
fr · H611765 · 2019-06-13 00:00:00 — Fråga 2018/19:765 Indexuppräkning av bensinskatt av (M) till Finansminister (S) I en uppmärksammad intervju i påstås finansministern ha sagt att hon är ”säker på att bensinskatten kommer att höjas”. Detta är ett citat hon sedan tagit avstånd från, och hon har begärt en rättelse från . å sin sida vill inte göra någon rättelse eftersom man anser att den årliga indexering av bensinskatten som sker med automatik innebär en årlig skattehöjning. Enligt biträdande redaktör har finansministerns stab uppgett för att indexeringen inte är att betrakta som en skattehöjning. Jag vill därför fråga finansminister : Anser ministern att den årliga indexuppräkningen av bensinskatten innebär en skattehöjning?
fr · H611766 · 2019-06-13 00:00:00 — Fråga 2018/19:766 Rätt till vård för barn som är födda genom internationella surrogatarrangemang av (L) till Socialminister (S) föddes fler barn genom internationella surrogatarrangemang till svenska föräldrar än det kom barn till genom internationella adoptioner. Men lagstiftningen ligger efter för barn som är födda via surrogatarrangemang. Barnen omfattas inte av svensk vård förrän man fysiskt har gjort en flyttanmälan på plats hos och prövningen har godkänts. Barn är egna rättighetsbärare och ska aldrig behöva drabbas enkom för det sätt på vilket de kommit till världen. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vad gör ministern och regeringen för att säkra att barn som fötts via internationella surrogatarrangemang får rätt till vård direkt från det att de föds?
fr · H611767 · 2019-06-13 00:00:00 — Fråga 2018/19:767 Hbtq-organisationers mötesfrihet av (L) till Statsrådet (S) , våren och har vi fått rapporter om att hbtq-organisationer utsatts för hot och skadegörelse från högerextrema, och då framför allt från NMR. lät RFSL och RFSL Ungdom meddela att de avbröt sin närvaro under Almedalsveckan då NMR fått tillstånd att delta. Under hela veckan kom rapporter om hur högerextrema verkade hotfullt mot demokratiska organisationer; bland annat spärrade NMR av politiska partiers tält för besökare. Man störde även partiledares tal. Mångfaldsparaden – en opolitisk parad för allas lika värde som går genom centrala – stördes, deltagare blev hotade och utsatta för skadegörelse samt även fall av misshandel polisanmäldes. Under , samt under ett flertal andra pridefestivaler har högerextrema agerat mot pridefestivalernas rätt att hålla sina tillståndsgivna aktiviteter. Även företrädare har fått motta personliga hot men även utsatts för misshandel. avstår, återigen, RFSL och RFSL Ungdom från att medverka under Almedalsveckan. Jag har fått signaler om att även andra, både organisationer och privatpersoner, avstår från att medverka under Almedalsveckan men även under andra aktiviteter som rör hbtq-engagemang av samma anledning. Hotet känns för stort. Vi är alla medvetna om att den hårda tonen mot hbtq-personer och allierade samt aktiviteten från högerextrema har ökat. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att säkra att hbtq-organisationers rätt till mötesfrihet inte begränsas av högerextrema organisationers närvaro?
fr · H611768 · 2019-06-13 00:00:00 — Fråga 2018/19:768 Förbud mot omvandlingsterapi av (L) till Justitie- och migrationsminister (S) hälsominister har meddelat att den tyska regeringen avser att förbjuda omvandlingsterapi för hbtq-personer. antog även en resolution om att omvandlingsterapi borde förbjudas i . Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern och den att följa exempel och förbjuda omvandlingsterapi?
fr · H611769 · 2019-06-13 00:00:00 — Fråga 2018/19:769 bedömningar kring personlig assistans av (L) till Socialminister (S) Trots ändrade direktiv i regleringsbrevet till fortsätter myndigheten med bedömningar kring personlig assistans som starkt kan ifrågasättas. Skrivningen i regleringsbrevet säger klart och tydligt att ska uppfylla de nationella målen för funktionsrättspolitiken, som bland annat innebär full delaktighet. Målen bygger helt och hållet på . Myndighetens agerande är raka motsatsen. Jag ser med stor oro på de rapporter vi dagligdags får om hur fortsätter att göra egna tolkningar i samma riktning . Myndighetens tolkningar strider mot lag och rättsfall, och de menar att deras egen tolkning och inställning är "mer rätt". Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : Hur avser ministern och regeringen att säkerställa att regleringsbrevet fullföljs av så att de nationella målen för funktionsrättspolitiken uppfylls?
fr · H611770 · 2019-06-13 00:00:00 — Fråga 2018/19:770 Medel från Allmänna arvsfonden som gått till radikala organisationer av (L) till Socialminister (S) betalas ut från Allmänna arvsfonden. Pengarna ska gå till verksamheter som verkar för barn, unga och personer med funktionsnedsättning och kommer från dödsbon efter personer utan arvingar. Medel från Allmänna arvsfonden har enligt rapporter bland annat gått till islamistiska och antidemokratiska organisationer. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga socialminister : På vilket sätt avser ministern och regeringen att ändra på Allmänna arvsfondens verksamhet så att medel inte tillfaller islamistiska och antidemokratiska organisationer?
fr · H611772 · 2019-06-14 00:00:00 — Fråga 2018/19:772 Minnesdag för armeniska folkmordet (seyfo) av (L) till Utrikesminister (S) hölls den första nationella minnesdagen i för det armeniska folkmordet (seyfo). Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern och regeringen att införa en nationell minnesdag för armeniska folkmordet (seyfo) även i ?
fr · H611773 · 2019-06-14 00:00:00 — Fråga 2018/19:773 Reviderad läroplan kring hedersrelaterat våld och förtryck av (L) till Utbildningsminister (S) medverkade på utbildningsutskottets sammanträde för att redovisa sitt arbete med samråd samt underlag till regeringen inför beslut om ny läroplan. I synnerhet ställde vi frågor om arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck. Liberalerna är kritiska till hela denna hantering och i synnerhet att myndigheten gjort uttalanden som föreslagit texter som knappast förtydligar vikten av arbetet mot hedersvåld och förtryck. Det är också uppenbart att inte beaktat detta tillräckligt och därför i efterhand har lagt till en mening i sitt underlag, som ligger på regeringens bord. Liberalerna ifrågasätter också uttalanden och texter som ”föreställningar om heder”. Vi menar att detta undergräver frågans vikt och knappast vägleder och stärker lärarna i deras viktiga arbete lokalt. Dessutom vidhåller vi att läroplanen redan i sin inledning särskilt ska lyfta upp arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck för att markera detta. Det skulle också anknyta till alla de nationella handlingsplaner mot hedersrelaterat våld och förtryck som regeringen beslutat och framåt. Med anledning av att nu lämnat material till regeringen blir min fråga till utbildningsminister : Avser ministern och regeringen att förtydliga läroplanen och ännu mer tydliggöra vikten av att skolorna arbetar mot hedersrelaterat förtryck samt se till att detta begrepp tydligt kommer med?
fr · H611774 · 2019-06-14 00:00:00 — Fråga 2018/19:774 Uppföljning av tillkännagivande om kommunernas brottsförebyggande arbete av (L) till Justitie- och migrationsminister (S) Liberalerna presenterade ett nytt rättspolitiskt program. Ett förslag som vi också motionerade om i handlade om att ändra kommunallagen samt förtydliga att det ska åligga samtliga kommuner i landet att bedriva ett brottsförebyggande arbete. Vår erfarenhet, inte minst av den polisbrist som finns, som otryggheten ökar, är att alla aktörer måste ta sin del av ansvaret. Det gäller inte minst den viktiga lokala nivån, som förfogar över verksamheter som skola, socialtjänst, infrastruktur, fritis och förebyggande med mera. Samtliga erfarenheter visar också att polisens insatser blir långt mer effektiva och verkningsfulla om en samverkan sker mellan myndigheter men även med lokala myndigheter. behandlade motionen , och biföll Liberalernas motion . när frågor om trygghet, kameraövervakning, ordningsvakter och generellt en press på hela rättsväsendet är uppe på agendan igen blir det särskilt angeläget att få fram en lagändring kring det brottsförebyggande arbetet på lokal nivå. Det måste också återupprättas inom , där just denna verksamhetsdel varit eftersatt och inte prioriterad . Min fråga till justitie- och migrationsminister blir: När kommer Liberalernas förslag, som har bifallit, att genomföras?
fr · H611775 · 2019-06-14 00:00:00 — Fråga 2018/19:775 Statistikbrister av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Jag har ställt en fråga till om hur många av dem som har mottagit etableringsersättning har gått över till egen förvärvsinkomst respektive erhållit försörjningsstöd efter det att etableringsersättningen har upphört. besvarar frågan enligt följande: ”I rapporten besvaras inte frågan om hur många som har mottagit etableringsersättning som gått över till egen förvärvsinkomst respektive erhållit försörjningsstöd efter att etableringsersättningen upphört. Detta för att det saknas underlag hos (som administrerar registret för ekonomiskt bistånd) eller Arbetsförmedlingen. Inte heller ur de register som administreras av SCB kan dessa uppgifter tas fram. Arbetsförmedlingen följer upp vad som händer personer efter avslutad etablering. Uppföljningen avser personens status efter avslut och undersöker bl.a. om personen är i arbete/studier, deltar i arbetsmarknadspolitiskt program, är arbetslös m.m. Av uppföljningen framgår inte vilken ersättning personerna uppbär. Det betyder alltså att det inte finns någon officiell statistik över hur många utrikesfödda som går till egen förvärvsinkomst efter att etableringsersättningen har upphört. Det borde självklart finnas en sådan statistik tillgänglig. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Delar ministern uppfattningen att det vore önskvärt med en sådan statistik, och vilka åtgärder avser ministern att vidta för att statistiken ska börja redovisas?
fr · H611776 · 2019-06-14 00:00:00 — Fråga 2018/19:776 Budgetunderskott i OS-ansökan av (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) har det framkommit uppgifter om att () har räknat fel i sin ansökningsbudget till med . ska SOK räkna om budgeten för att säkerställa att rätt siffror läggs fram i ansökningen. utses värdlandet för . Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Kommer regeringen att gå in med resurser, förutsatt att får , om det visar sig att budgetunderskottet på 1 miljard kvarstår?