ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H611143 · 2019-02-05 00:00:00 — Fråga 2018/19:143 Kontantdirektiv till bankerna av (S) till Statsrådet (MP) Den parlamentariskt sammansatta överlämnade sitt betänkande Tryggad tillgång till kontanter (2018:42). En enig kommitté, med representanter från alla riksdagspartier, föreslår i betänkandet att vissa större banker ska vara skyldiga att tillhandahålla kontantuttag och dagskassehantering i en sådan utsträckning att det finns en rimlig tillgång till dessa tjänster i hela . Utvecklingen av tillgången till kontanter i samhället bör ske under kontrollerade former så att allmänhetens och samhällets behov av kontanter tillgodoses. Kraven på rimlig tillgång innebär att runt 99 av 100 svenskar ska ha högst till närmaste plats för såväl kontantuttag som dagskassehantering. Med kommitténs förslag kommer de stora bankerna att tvingas att ta sitt ansvar gentemot sina kunder och samhället när det gäller tillgången. Utformningen av de föreslagna kraven ska stimulera samarbete. Befintliga statliga insatser för att främja tillgången till grundläggande betaltjänster, med bland annat bevakning och stöd till betaltjänstombud i glesbygd, kompletterar lagkraven, men kommittén bedömer att insatserna behöver intensifieras. Kommittén bedömer vidare att i lag bör ges ett övergripande ansvar för kontanthanteringen i samhället. Kommitténs förslag knyter väl an till avsnittet ”Hela ska växa” i januariavtalet. Kommitténs förslag bedöms främst gynna människor, föreningar och företag i glesbygd. Vidare gynnas vissa äldre, nyanlända och personer med funktionsvariationer, då många i dessa grupper har problem med digitala betalningar. Genom de föreslagna kraven bedöms också risken minska för att kontantinfrastrukturen bryter samman i delar av landet. Inriktningen av totalförsvaret och utformningen av det civila försvaret 2021–2025 tar också upp kontantfrågan. Den skriver: ”Beredningen understryker att befolkning måste ha förutsättningar att upprätthålla grundläggande ekonomiska transaktionsmöjligheter genom tillgång till kontanter, alternativa betalningsmedel eller någon form av statliga krediter.” Jag vill fråga statsrådet : Tänker statsrådet följa och januariöverenskommelsens intentioner och verka för att ett förslag ska lämnas till om att större banker ska tvingas att tillhandahålla kontantuttag och dagskassehantering?
fr · H611144 · 2019-02-05 00:00:00 — Fråga 2018/19:144 Ordningsvakters befogenhet och utbildning av (V) till Statsrådet (S) En ökad upplevelse av otrygghet i samhället har lett till en ökad användning av ordningsvakter. Ofta utförs ett bra arbete av ordningsvakter, som då skapar en känsla av trygghet. Ordningsvakterna finns där för personer när behovet av trygghet är som störst, och för det mesta fungerar ordningsvakternas arbete bra. Men med en ökad användning uppkommer också fler situationer som går fel. För att antas till utbildningen till ordningsvakt krävs att personen klarar ett fysiktest i kondition och styrka samt ett språktest. Inga fler krav ställs på personen förutom att inte ha blivit dömd för brott . Ordningsvakternas utbildning är en lång kurs som innehåller allt från lagens innehåll till fängselträning. Att tillägna sig rätt förutsättningar för yrket under en så pass kort utbildning är svårt. får ordningsvakter befogenhet att använda våld, vilket annars endast polisen har. Det finns runt 9 000 ordningsvakter, ett yrke som har gått från att vara ett extraknäck till att bli ett heltidsyrke. Ordningsvakter behöver ha en respektfull grundsyn gentemot andra människor för att kunna hantera den makt som följer med förordnandet och uniformen. Annars kommer allmänhetens förtroende och särskilt nästa generations förhållningssätt gentemot uniformen men också gentemot resten av rättsväsendet att urholkas. Ordningsvakter och rättsväsendet får inte bli en fiende för att vissa ordningsvakter inte är kapabla att hantera situationer utan övervåld och med rätt konflikthanteringsmetoder. Tyvärr vittnar händelse efter händelse om att situationer inte hanteras korrekt. Det är allt från kollektivtrafikkort som inte uppvisas tillräckligt snabbt i rusningstrafik till barn som i köpcentrum blir omhändertagna. Ofta handlar det om att personer som ordningsvakter omhändertar har ett annat etniskt ursprung är svenskt eller ett utseende som inte uppfattas som svenskt. Det är svårt för en utomstående att se att proportionaliteten i ingripandena matchar behovet. Det är svårt att inte dra paralleller till polisens rasmässiga eller etniska profilering. Detta leder till att vissa personer i högre grad pekas ut av rättsväsendet. Det skadar förtroendet dels för samhället och dels för samhällets demokratiska uppbyggnad. En lösning för att skapa ett tryggt samhälle för alla, där personer inte blir utpekade på grund av sitt utseende eller baserat på fördomar, är att ordningsvakter får en längre utbildning. Att mer tid läggs på diskrimineringsgrunder och jämställdhet än på greppteknik. Att konflikthantering blir viktigare än machokultur. Att högre krav för att få förordnandet ställs än att personen inte blivit dömd . Trygghet i samhället ska gälla alla, och om ordningsvakter ska ha samma polisiära befogenheter som polisen måste högre krav ställas för att ordningsvakter ska få använda våld. Med anledning av vad som anförts ovan vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder kommer statsrådet att vidta angående ordningsvakters utbildningslängd och utbildningsinnehåll?
fr · H611145 · 2019-02-04 00:00:00 — Fråga 2018/19:145 Bristande säkerhet i av (M) till Statsrådet (S) uppdagades det som är känt som säkerhetshaveriet på Transportstyrelsen. När det som inte fick hända faktiskt hände väcks rimliga frågor av allmänheten och oss moderater. Har regeringen slarvat eller underlåtit att sköta sitt ansvar som ytterst ansvarig för myndigheter och affärsverk i ? Hur har två så stora och systemviktiga myndigheter kunnat brista så allvarligt i sitt säkerhetsarbete? Hur mycket visste egentligen regeringen? Detta är några exempel på befogade frågor. Det finns uppenbarligen mer att göra. ansvarar för att det svenska stamnätet är säkert. Säkerhetsbrister, misstanke om jäv och andra oegentligheter är djupt oroande för en så systemviktig aktör som . rapporterade medier om att utländska it-tekniker ska ha fått tillgång till system som styr drift och övervakning av stamnätet för el. Man skulle kunna åsamka samhället och medborgare stor skada med onda uppsåt. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka brister i regeringens hantering av säkerheten inom myndigheterna i allmänhet, men i synnerhet, ser statsrådet?
fr · H611146 · 2019-02-05 00:00:00 — Fråga 2018/19:146 Längre och tyngre lastbilar samt längre tågset av (KD) till Statsrådet (S) Transportsektorn är en av de sektorer som dras med stora utsläpp av koldioxid. Vi behöver hitta långsiktiga lösningar som gör att transportsektorn inte belastar klimatet på samma sätt som . finns det lösningar som kan minska utsläppen och öka konkurrenskraften. Om vi accepterar tyngre och längre lastbilar kommer det att innebära att vi kan transportera mer gods till en lägre kostnad. På samma sätt kan vi öka effektiviteten även inom järnvägen genom att underlätta för tågoperatörerna så att de kan transportera mer gods i längre tågset. De försöksverksamheter som pågår och har pågått med längre och tyngre lastbilar i visar på positiva effekter på utsläppen av koldioxid. är det möjligt att transportera med 74-tonslastbilar på det av utpekade BK4-vägnätet. Men det är fortfarande på en väldigt liten del av vägnätet som det är möjligt att transportera med 74-tonslastbilar. En annan fördel med större och tyngre transporter är att vi kan transportera mer gods till en förhållandevis låg merkostnad. Det stärker vår konkurrenskraft. möjliggjorde transporter med 76-tonslastbilar 2013 och införde som standardlängd för lastbilar. Det gör att näringslivet i har fått bättre förutsättningar, vilket ökar dess konkurrenskraft som vårt näringsliv inte har fått samma konkurrensförbättringar. Forskning visar att den största samhällsekonomiska nyttan uppstår med både tyngre och längre lastbilar. Min fråga till statsrådet blir därför följande: Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att svenska åkerier och tågtransportörer ska få samma goda förutsättningar som åkeriföretagare?
fr · H611147 · 2019-02-05 00:00:00 — Fråga 2018/19:147 Industrispionage av (M) till Statsrådet (S) Datatrafiken har ökat kraftigt det och väntas fortsätta öka. Det finns en ständig efterfrågan på snabbare och mer robust trådlös uppkoppling, och 5G-tekniken är i stort sett redo att rullas ut på ett kommersiellt plan. När vi får 5G på plats kommer många nya möjligheter som kräver en snabbare uppkoppling att öppnas upp. Tekniken är därmed en förutsättning för att ta digitaliseringen till nästa nivå. I takt med att samhället i allt större utsträckning digitaliseras får den digitala infrastrukturen en alltmer central roll som samhällsviktig infrastruktur. Det ställer helt nya krav på de säkerhetsmässiga aspekterna av uppbyggnaden. Kinesiska Huawei är ett av de företag som kommit långt i sin utveckling av 5G-tekniken, och företaget har därför nämnts som potentiell leverantör av tekniken på flera håll. har dock anklagelser från flera länder om bedrägeri och spionage skakat den kinesiska mobiljätten. Bland annat har och stoppat bolaget från inblandning i 5G-teknik. Ett industrispionage från ett utländskt företag skulle potentiellt kunna skada både svensk säkerhet och svenskt näringsliv hårt. Möjligheten att införa ett regelverk för att kunna kontrollera utländska direktinvesteringar, och ytterst ha möjligheten att stoppa de investeringar som hotar vår säkerhet, är därför central. I ljuset av detta är kommentar i relation till Huawei om att bör överväga att införa lagliga möjligheter att stoppa utländska företag från att delta i utbyggnader av det här slaget välkommen. Beskedet är dock otydligt, särskilt avseende nästa steg i processen. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Är det statsrådets mening att bör införa ett regelverk som möjliggör en laglig väg att stoppa utländska företag från att bygga samhällskritisk digital infrastruktur, och hur snabbt kan få ett sådant regelverk på plats?
fr · H611148 · 2019-02-06 00:00:00 — Fråga 2018/19:148 Rättvisa förutsättningar i datacenterbranschen av Boriana (M) till Näringsminister (S) sänktes energiskatten för datacenter i för att stimulera den nya digitala ekonomin och harmonisera med övriga nordiska länder, där liknande initiativ tagits i , och . beslutade genom ett ställningstagande Den som förfogar över den utrustning i datorhallen som elen förbrukas i ska anses förbruka elen (Dnr 2002 321717-18/111), att företag som erbjuder datacenter som tjänst (så kallad co-location) inte längre ska kunna ansöka om sänkt energiskatt. Dessa företag har haft en lägre energiskatt precis som branschen i övrigt, och de har baserat sin affärsmodell och sina långsiktiga kundåtaganden på det. Med ställningstagande har affärsförutsättningarna ändrats dramatiskt för hela co-location-industrin i . För en del företag innebär det mycket allvarliga ekonomiska konsekvenser då de har ingått långsiktiga kommersiella avtal med slutkunder som förutsätter att co-location-bolagen har rätt till nedsättning av energiskatten. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att det ska finnas rättvisa förutsättningar för hela datacenterbranschen, inklusive co-location företagen?
fr · H611149 · 2019-02-06 00:00:00 — Fråga 2018/19:149 Anställningar inom säkerhetsklassad verksamhet av Boriana (M) till Justitie- och migrationsminister (S) avslöjade SVT att en kvinna som saknade både uppehållstillstånd och arbetstillstånd fick en säkerhetsklassad tjänst inom kriminalvården. Faktum är att justitieministern själv undertecknade beslutet om undantag från kravet på svenskt medborgarskap. Därför vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Hur många sådana undantag har ministern undertecknat, och hur många anställda utan uppehållstillstånd finns det inom kriminalvården?
fr · H611150 · 2019-02-06 00:00:00 — Fråga 2018/19:150 Skattepengar till våldsbejakande islamister av Boriana (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) För att en organisation ska få bidrag av Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) krävs det att organisationen uppfyller bland annat följande krav: Företrädare för organisationen ska respektera alla människors lika värde och inte uttrycka sig på ett sätt som nedvärderar eller hetsar mot olika grupper i samhället (grundat på kön, könsuppfattning eller identitet, religion eller annan trosuppfattning, sexuell läggning, etnicitet eller funktionsnedsättning). Inbjudna föreläsare ska respektera alla människors lika värde och inte uttrycka sig på ett sätt som nedvärderar eller hetsar mot olika grupper i samhället (grundat på kön, könsuppfattning eller identitet, religion eller annan trosuppfattning, sexuell läggning, etnicitet eller funktionsnedsättning). Den verksamhet som bedrivs ska inte verka exkluderande för människor grundat på kön, könsuppfattning eller identitet, religion eller annan trosuppfattning, sexuell läggning, etnicitet eller funktionsnedsättning om det inte finns godtagbara skäl. har MUCF nekat bidrag till organisationen () på grund av samröre med våldsbejakande islamister. I båda fallen har SUM överklagat. kom en dom från förvaltningsdomstolen i att det inte finns skäl att avslå SUM:s ansökan om bidrag. Detta trots att organisationen återkommande har bjudit in föreläsare som är kända antisemiter och homofober. Det är djupt problematiskt att antidemokratiska organisationer ska kunna få skattepengar till att undergräva demokratin och principen om alla människors lika värde. 73-punktslista står det följande: "Demokratin ska värnas, både här hemma och i världen. Arbetet mot våldsbejakande extremism samt antiziganism, antisemitism, islamofobi och all annan form av rasism ska stärkas." Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att skattepengar inte ska användas till att stödja organisationer som hyllar kvinnoförtryck, homofobi och antisemitism?
fr · H611151 · 2019-02-06 00:00:00 — Fråga 2018/19:151 Hoten mot journalister av Boriana (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) Hoten mot journalister ökar. Det senaste mycket omskrivna fallet, där en reporter som undersöker kopplingen mellan och den muslimska friskolan Nya kastets skola tvingas radera journalistiskt material under hot, är mycket alarmerande. Den radikale imamen som hotar journalisten använder följande ord: ”... du är en smutsig man och du skriver smutsigt mot människan och muslimer”. mordhotades Dagblads dåvarande chefredaktör för granskningar som tidningen har gjort av . är hoten blandade med beskyllningar om islamofobi, allt i syfte att inskränka det fria ordet och hindra granskning av den radikala islamismen i . Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att garantera det fria ordet och journalisternas möjlighet att utföra sitt arbete?
fr · H611152 · 2019-02-06 00:00:00 — Fråga 2018/19:152 Könsstympning av Amineh Kakabaveh (V) till Utrikesminister (S) anordnas aktiviteter och manifestationer runt om i världen för att uppmärksamma den internationella dagen för nolltolerans mot kvinnlig könsstympning och hedersrelaterat våld. Det är ett brott som drabbar flickor och kvinnor och som strider mot FN:s konvention om mänskliga rättigheter och om kvinnors och barns rättigheter. Att göra ingrepp och sy ihop flickors och kvinnors blygdläppar är en av flera fruktansvärda hedersrelaterade förbrytelser som kränker flickors och kvinnors rättigheter. Könsstympning är dessutom något mycket tabubelagt och mycket svårt för drabbade kvinnor och flickor att tala öppet om. Jag möter många drabbade i mitt arbete mot hedersförtrycket. De som söker stöd för sina både fysiska och psykiska problem är få. Könsstympning är en del av hederskulturen och hedersförtrycket, som går ut på att kontrollera kvinnors oskuld, kroppar och sexualitet. Enligt , , är mellan 100 och 140 miljoner flickor och kvinnor i världen könsstympade. Majoriteten av dessa kvinnor och flickor lever i . Trots att könsstympning har varit förbjudet i har lagen endast resulterat i två fällande domar. har uppskattat att det bor närmare 38 000 flickor och kvinnor i som kan ha varit utsatta för könsstympning, varav cirka 7 000 är . Jag vill därför fråga utrikesminister : Vad avser ministern att göra för ska kunna bistå kvinnor som hotas av könsstympning och i FN verka för att könsstympning bekämpas på ett mer kraftfullt sätt än i alla de medlemsstater där sådan förekommer?
fr · H611153 · 2019-02-06 00:00:00 — Fråga 2018/19:153 Elbristen av (M) till Statsrådet (S) möter nu en snabbt stigande efterfrågan på el. Detta har resulterat i en akut kapacitetsbrist i elnäten, vilket drabbar tillväxtregioner i mellersta och när industri hindras från att investera och städer inte kan växa. har överskott av el, men varnar aktörerna för effektbrist under kalla vinterdagar vilket kan hota leveranssäkerheten av el. är också elpriset på väg upp mot den högsta nivå , rapporterar elbolagen. Det svenska energisystemet genomgår just nu en stor förändring där väderberoende produktion som vindkraft i allt högre grad fasas in i systemet, medan planerbar energi som kärnkraft fasas ut. , som ansvarar för att förvalta stamnätet och för att elsystemet är i balans , har i flera rapporter varnat för utvecklingen. Två reaktorer i stängdes ned 2015 respektive 2017, och ska kopplas bort 2019 och 2020, främst beroende på dålig lönsamhet, har ägarna meddelat. Totalt har de fyra reaktorerna ett normalår stått för av den totala elproduktionen. Det innebär att försvinner ut ur systemet 2020, vilket kan påverka den svenska energitillgången. Det är en mycket allvarlig och ny situation som nu ställs inför. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att öka tillgången på energi under kalla vinterdagar och perioder av långvarig kyla?
fr · H611154 · 2019-02-06 00:00:00 — Fråga 2018/19:154 Biogasbilar i bonus–malus-systemet av (V) till Statsrådet (S) Det har genomförts statliga satsningar på biogas för fordonsdrift, bland annat med Klimatklivet till produktionsanläggningar och gasmackar, ett särskilt produktionsstöd för gasen och en bonus på för gasbilar inom bonus–malus-systemet. Sammantaget har detta fått avsedd effekt i den bemärkelsen att flera bilmodeller är tillgängliga i gasversion i utan att finnas på andra marknader, genom konvertering hos svenska specialindustrier. Dessa konverterade bilar är helt nya, omfattas av specifik lagstiftning och av samtliga garantier, och de uppfyller senaste Euro-avgasreglerna. De räknas dock formellt sett som efterhandskonverterade och får därmed inte den tidigare nämnda bonusen. Min bedömning är att detta troligen är en icke avsedd konsekvens av utformningen av bonus–malus. Jag vill mot denna bakgrund fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta åtgärder för att säkerställa att nya gasbilar, konverterade i i enlighet med befintlig lagstiftning och uppfyllande av alla regelverk, omfattas av den bonusklassning som gäller för övriga nya gasbilar?
fr · H611155 · 2019-02-06 00:00:00 — Fråga 2018/19:155 Målet om sjukpenningtal av Nooshi Dadgostar (V) till Statsrådet (S) Sjukförsäkringen är ett gemensamt finansierat skydd mot inkomstbortfall när personer drabbas av sjukdom och får nedsatt arbetsförmåga. Det är en del av den svenska modellen och ett viktigt fundament i en välfärdsstat. Regeringen satte 2016 ett kvantitativt siffermål gällande sjukpenningtalen, och det reglerades . Detta har påverkat handläggningen av sjukpenningen mycket negativt. Det kvantitativa målet har inte lett till att fler har blivit friska utan att fler sjuka personer har blivit av med sin ersättning. Inspektionen för socialförsäkringen har visat att förutsägbarheten i försäkringen har minskat och att målet riskerar både rättssäkerheten och tilltron till socialförsäkringen och förtroendet för . Av den anledningen har varit kritiskt till det kvantitativa målet. I stället för att investera i hälsofrämjande insatser, rehabilitering och ökad bemanning i välfärden har fokus legat på att försämra den allmänna sjukförsäkringen med fler avslag – vilket gör människor ännu sjukare. För att kunna skapa möjligheter till en långsiktig och stabil sjukförsäkring behöver styrningen förändras. I det senaste regleringsbrevet till har det kvantitativa siffermålet tagits bort, vilket anser vara ett steg i rätt riktning. Mot bakgrund av vad som anförts ovan vill jag fråga statsrådet : Ämnar statsrådet verka för att de kvantitativa målen gällande sjukpenningtalen inte återinförs i kommande regleringsbrev?
fr · H611156 · 2019-02-06 00:00:00 — Fråga 2018/19:156 Misstag vid säkerhetsklassade anställningar av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) framkom det uppgifter om att en uzbekisk medborgare utan uppehållstillstånd i fått jobb på ett säkerhetsklassat fängelse. Glädjande nog svarade justitieministern snabbt på detta då han enligt egen utsago, så snart han fått reda på misstaget, förde ett samtal med Kriminalvårdens ledning för att se över rutinerna kring rekryteringar. Problemet här är att ministern själv varit involverad i just denna rekrytering, genom att själv ha bidragit med en underskrift. Denna underskrift ministern tillsammans med en rekryterande chef på är att anse som ansvarig för rekryteringen. Som bekant är det också ytterst arbetsgivarens ansvar att kontrollera att anställda har arbets- och uppehållstillstånd i innan en anställning över huvud taget kan vara aktuell. Företrädare för regeringen har redan tidigare begått misstag som inneburit betydande risker för rikets säkerhet då sekretessbelagd information hamnat i orätta händer, vilket vi såg under den så kallade . I detta fall är det svårt att skylla ansvaret på någon annan än dem som skrivit under det aktuella dokumentet. Vi är alla ansvariga för handlingar vi undertecknat, vilket gäller såväl revisorer och beslutsfattare som vanliga människor. När en person köper något och undertecknar köpeavtalet förväntas personen veta vad vederbörande har skrivit under, och det fungerar då inte att i efterhand säga att man inte visste vad det var man skrev under eller för den delen skylla på bolaget som sålt produkten. Justitieministern har som bekant ålagt Kriminalvården att se över sina rutiner, men det har varit tyst kring de egna rutinerna. Att justitieministern inte tycks ta till sig det egna ansvaret är obegripligt, och av diverse uttalanden att döma tycks ansvariga inte ens ha vetat vad de har skrivit under. Detta väcker frågor om lämpligheten för dessa att över huvud taget hantera uppgifter av betydelse för rikets säkerhet. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern att se över de egna rutinerna i samband med att dokument ska undertecknas framöver, och hur avser ministern att säkerställa att fel som i det redovisade exemplet inte sker igen?