ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H411153 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:153 Information till om regeringens arbete inom FN-systemet av (M) till Statsrådet (S) Det finns en oro för att det pågår spontan och okontrollerad politikutveckling utanför , i diverse FN-organ. Det betyder att beslut fattas utan direkt politisk kontroll, utan ansvarsutkrävande och utan möjlighet till uppföljning av . Det är inte så komplicerat, utan det kan helt enkelt vara så att beslut fattas inom FN-systemet, där finns representerat på tjänstemannanivå, och dessa beslut senare blir tolkade som politiska beslut och leder till myndighetsregleringar. Ett exempel på detta har varit WHO och rekommendationerna om amning samt utspel om sockerskatt och marknadsföringsregleringar. Några saker som särskilt behöver tydliggöras för att ska kunna fullgöra sitt kontrolluppdrag är bland annat hur instruktionerna utformas till de opolitiska tjänstemän som deltar i möten där slutsatser eller resolutioner antas. En annan sak är hur regeringen ser på den rättsliga statusen på de resolutioner eller andra dokument som blir resultaten av möten inom FN-systemet. Ses de som bindande åtaganden för , och krävs det då att svensk politik anpassas för att för att stämma överens med dessa dokument? Detta är redan intressant vad gäller folkhälsofrågor – inte minst rekommendationer om amning – men blir av än större principiell vikt då tar plats i . När det gäller EU-samarbetet finns det konstitutionella former och ramar som respekteras av regering och riksdag. När det gäller arbetet inom FN-systemet saknas detta, även om det rör inrikespolitiska frågor eller frågor som möjligen är utrikespolitiska men där ändå ska informeras och kunna följa upp regeringens arbete. kvarstår viktiga frågor om regeringens politiska kontroll men också om hur involveras – så att resultaten av mötena inte blir okontrollerad politikutveckling helt utan uppföljning. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur säkerställer statsrådet att informeras om regeringens arbete inom FN-systemet, de fattade besluten och på vilket sätt de följs upp, när det gäller frågor som faller under statsrådets ansvarsområde i regeringen?
fr · H411154 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:154 Instruktioner för opolitiska tjänstemän i FN-systemet av (M) till Statsrådet (S) Det finns en oro för att det pågår spontan och okontrollerad politikutveckling utanför , i diverse FN-organ. Det betyder att beslut fattas utan direkt politisk kontroll, utan ansvarsutkrävande och utan möjlighet för uppföljning av . Det är inte så komplicerat, utan det kan helt enkelt vara så att beslut fattas inom FN-systemet, där finns representerat på tjänstemannanivå, och dessa beslut senare blir tolkade som politiska beslut och leder till myndighetsregleringar. Ett exempel på detta har varit WHO och rekommendationerna om amning samt utspel om sockerskatt och marknadsföringsregleringar. Några saker som särskilt behöver tydliggöras för att ska kunna fullgöra sitt kontrolluppdrag är bland annat hur instruktionerna utformas till de opolitiska tjänstemän som deltar i möten där slutsatser eller resolutioner antas. En annan sak är hur regeringen ser på den rättsliga statusen på de resolutioner eller andra dokument som blir resultaten av möten inom FN-systemet. Ses de som bindande åtaganden för , och krävs det då att svensk politik anpassas för att för att stämma överens med dessa dokument? Detta är redan intressant vad gäller folkhälsofrågor – inte minst rekommendationer om amning – men blir av än större principiell vikt då tar plats i . När det gäller EU-samarbetet finns det konstitutionella former och ramar som respekteras av regering och riksdag. När det gäller arbetet inom FN-systemet saknas detta, även om det rör inrikespolitiska frågor eller frågor som möjligen är utrikespolitiska men där ändå ska informeras och kunna följa upp regeringens arbete. kvarstår viktiga frågor om regeringens politiska kontroll men också om hur involveras – så att resultaten av mötena inte blir okontrollerad politikutveckling helt utan uppföljning. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : På vilket sätt tas instruktionerna för opolitiska tjänstemän från som ska delta i möten inom FN-systemet fram, och hur följs dessa instruktioner senare upp?
fr · H4111579 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:1579 Återanvändning av elektronik av (M) till Finansminister (S) Kemikalieskatten kommer att införas . Dess utformning har varit och är fortsatt starkt ifrågasatt. Skatten kommer i sin nuvarande form att slå hårt mot svensk handel och mot begagnatmarknaden. Det är nämligen så att de företag som exempelvis säljer en begagnad dator måste betala kemikalieskatt, något som i sin tur betyder att en och samma dator kan komma att beskattas om. Detta kommer inte att vara gynnsamt för miljön. Regeringen har själv sagt att den vill uppmuntra till en mer cirkulär ekonomi, men kemikalieskattens utformning kommer att gå i motsatt riktning. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister följande: Avser regeringen och finansministern att vidta några åtgärder för att mildra kemikalieskattens skadeverkningar för företag som verkar inom andrahandsmarknaden?
fr · H4111584 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:1584 Nya kemikalieskatten av (M) till Finansminister (S) klargjorde omfattningen av den nya kemikalieskatt som ska börja gälla . I många sammanhang talas om vikten att återanvända produkter i akt och mening att öka den cirkulära ekonomin. slängs flera miljoner datorer, skärmar, mobiltelefoner med mera. Många av dessa produkter kan återanvändas. Exempelvis köper många skolor och förskolor begagnade elevdatorer och surfplattor. En fungerande andrahandsmarknad är viktig för dessa produkter, precis som andrahandsmarknaden är viktig för begagnade bilar. Jag vill därför ställa följande fråga till finansminister : Är ministern beredd att göra en ändring i denna nya lag för att göra undantag för produkter som återanvänds?
fr · H4111592 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:1592 Kemikalieskatten av (M) till Statsrådet (MP) De flesta svenska politiker säger sig vara för cirkulär ekonomi och en väl fungerande andrahandsmarknad för olika produkter. Men det är uppenbart att det skiljer mellan den nuvarande regeringens retorik och dess praktiska politik. Regeringen kritiserades hårt när den ville förändra momsreglerna för den del av andrahandsmarknaden som drivs av frivilligorganisationer och andra som tar socialt ansvar. gör regeringen liknande misstag vad gäller andrahandsmarknaden för elektronik. Enligt en debattartikel undertecknad av ett flertal forskare och företrädare för industrier fokuserade på återvinning kommer den nya kemikalieskatt som införs också att omfatta begagnade produkter. Priset på produkter på andrahandsmarknaden höjs, och det lönar sig mindre att köpa begagnat i en redan prispressad bransch. Konsumtionen kommer inte att minska, bara flytta bort från andrahandsmarknaden. Skattens utformning riskerar alltså att motverka återanvändningen av it och elektronik och slå mot den bransch som arbetar med att förlänga livslängden på elektronikprodukter. Forskarna menar att effekten av skatten resulterar i att ännu större volymer it- och elektronikprodukter skrotas helt i onödan. Det betyder att skatten får negativa miljökonsekvenser i praktiken. De beskriver det såhär: ”Skatten blir i många fall orimligt hög i proportion till värdet på begagnade it- och elektronikprodukter och i ett slag försvinner de ekonomiska incitamenten för återanvändning och försäljning i andra hand. Flera produktgrupper, som till exempel skärmar, får en dubbelt så hög prislapp med den nya skatten. Få kommer att vara beredda att betala för det och därmed kommer fullt fungerande produkter att kasseras i stället. En mycket besvärlig aspekt med skatten är att en och samma produkt i praktiken kommer att beläggas med kemikalieskatt under sin livscykel, det vill säga varje gång den säljs i . För att undvika dubbel- och trippelbeskattning skulle man behöva införa ett centralt register för alla elektronikprodukter, vitvaror, datorer, routrar, mobiler med mera där det på serienummernivå framgår om varan har beskattats. Det är förmodligen inte realistiskt att genomföra.” Regeringen säger sig också värna om och stå upp för avfallshierarkin. I första hand ska avfall inte uppkomma, i andra hand ska produkter återanvändas och därefter kan de återvinnas. Hierarkin anger också prioritetsordningen för politik och lagstiftning som EU:s medlemsstater har avseende förbyggande och behandling av avfall. Det är möjligt att kemikalieskattens utformning strider mot dessa principer. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att inom sitt ansvarsområde verka inom regeringen för att förslaget till kemikalieskatt ska få en utformning som är i enlighet med avfallshierarkins principer och inte motverkar återanvändningen av it och elektronik?
fr · H411165 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:165 Rapporters rättsliga status av (M) till Statsrådet (S) Det finns en oro för att det pågår spontan och okontrollerad politikutveckling utanför , i diverse FN-organ. Det betyder att beslut fattas utan direkt politisk kontroll, utan ansvarsutkrävande och utan möjlighet för uppföljning av . Det är inte så komplicerat, utan det kan helt enkelt vara så att beslut fattas inom FN-systemet där finns representerat på tjänstemannanivå. Dessa beslut blir senare tolkade som politiska beslut och leder till myndighetsregleringar. Ett exempel på detta har varit WHO och rekommendationerna om amning samt andra utspel om sockerskatt och marknadsföringsregleringar. Något som särskilt behöver tydliggöras för att ska kunna fullgöra sitt kontrolluppdrag är bland annat hur instruktionerna utformas till de opolitiska tjänstemän som deltar i möten där slutsatser eller resolutioner antas. En annan sak är hur regeringen ser på den rättsliga statusen på de resolutioner eller andra dokument som blir resultatet av möten inom FN-systemet. Ses de som bindande åtaganden för , och krävs det då att svensk politik anpassas för att för att stämma överens med dessa dokument? Detta är redan intressant vad gäller folkhälsofrågor – inte minst rekommendationer om amning – men blir av än större principiell vikt då tar plats i . När det gäller EU-samarbetet finns det konstitutionella former och ramar som respekteras av regering och riksdag. När det gäller arbetet inom FN-systemet så saknas detta, även om det rör inrikespolitiska frågor, eller andra frågor som möjligen är utrikespolitiska men där ändå ska informeras och kunna följa upp regeringens arbete. kvarstår viktiga frågor om regeringens politiska kontroll men också om hur involveras – så att resultatet av mötena inte blir okontrollerad politikutveckling helt utan uppföljning. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Är det statsrådets ställningstagande att en rapport som presenterats på WHO Europe och antagits på ett möte har en sådan rättslig status att därigenom blir bundet?
fr · H411167 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:167 Överflödiga akutsjukhus i av (M) till Statsrådet (S) har bland längsta väntetider i hälso- och sjukvården. Sedan den nuvarande regeringen avskaffat alliansregeringens kömiljard har vårdköerna återigen ökat. På flera av finns stora brister gällande tillgänglighet. Regeringen och statsrådet verkar nöjda med situationen, medan köerna ökar och väntetiderna behöver kortas ned. Regeringens och det ansvariga statsrådet propositionslista är tom på konkreta förslag på åtgärder för att förbättra tillgängligheten. Däremot meddelade i en intervju i vårdtidningen att har för många akutsjukhus. Vidare menade att det kan ske ett flertal nedläggningar av akutsjukhus i samband med regeringens regionreform. ”Men han tror att de nya storregionerna kan komma att lägga ner ett antal akutsjukhus när en regionreform är genomförd.” Detta skriver man om ansvarigt statsråd i en intervju i tidningen . I finns två akutsjukhus: ett medelstort i och ett mindre i . Båda behövs för att erbjuda invånarna en god tillgänglighet. Det är oroväckande att regeringen avser att genomföra en ifrågasatt regionreform, som inte löser sjukvårdens problem, utan snarare riskerar att leda till färre akutsjukhus. Frågan är vilka akutsjukhus anser skulle kunna läggas ned. Ännu har statsrådet inte lämnat något besked om varför sjukhus i och måste anses vara hotade av nedläggning. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att verka för en regionförstoring som kan leda till nedläggning av akutsjukhus i eller , och hur avser statsrådet i sådant fall att motverka orimliga väntetider?
fr · H411171 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:171 Nedläggningar av akutsjukhus av (M) till Statsrådet (S) har bland längsta väntetider i hälso- och sjukvården. Sedan Socialdemokraterna och avskaffade alliansregeringens kömiljard så har vårdköerna återigen ökat. På ett antal av finns det stora brister gällande tillgänglighet. Regeringen och ansvarigt statsråd verkar nöjda med dagens situation, medan köerna ökar och väntetiderna behöver kortas ned. Regeringen och statsrådet saknar förslag på konkreta åtgärder för att förbättra tillgängligheten. Däremot meddelade statsrådet (S) i en intervju i vårdtidningen att har för många akutsjukhus. Vidare menade (S) att det kan ske ett flertal nedläggningar av akutsjukhus i samband med regeringens regionreform. Det är oroväckande att regeringen avser att genomföra en ifrågasatt regionreform som inte löser sjukvårdens problem utan snarare riskerar att leda till färre akutsjukhus. Frågan är vilka akutsjukhus regeringen och (S) anser skulle kunna läggas ned. Ännu har statsrådet inte lämnat något besked om detta, varför sjukhus i måste anses vara hotade av nedläggning. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att verka för en nedläggning av akutsjukhuset i och hur avser statsrådet att i sådant fall motverka dagens långa köer?
fr · H4111710 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:1710 Inventering av brandrisk av (M) till Statsrådet (MP) inträffade en omfattande brand i höghuset Grenfell Tower i . Förloppet gick fort, med en snabb brandspridning till hela byggnaden och mycket stora konsekvenser, främst med över 80 döda personer. Orsaken till att branden fick så allvarliga konsekvenser anges vara en kombination av ett eldfängt material i den renoverade fasaden, att brandspärrar saknades samt att byggnaden kan ha spelat en avgörande roll för händelseförloppet. Vittnen har dessutom berättat om bristande brandlarm. Det är viktigt att ansvariga myndigheter i analyserar den kunskap som finns i och vilka konsekvenser en motsvarande brand skulle kunna få i . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Har regeringen för avsikt att ge ansvariga myndigheter uppdrag att inventera hur många byggnader i som har en liknande konstruktion som den i Grenfell Tower i och vilka åtgärder som kan behövas för att undvika omfattande bränder?
fr · H4111713 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:1713 Farligt isoleringsmaterial i hus av (M) till Statsrådet (MP) inträffade en av de svåraste bränderna på mycket länge, i en skyskrapa, Grenfell Tower, i . Trots att utredning i ärendet pågår misstänks isoleringen med så kallad cellplast vara grund för att branden kunde sprida sig så snabbt. Cellplast är ett samlingsnamn för en rad olika isoleringsmaterial i plast. Av alla cellplaster är EPS, expanderad polystyren, den som är vanligast förekommande som den har sämst brandegenskaper, enligt , . Enligt uppgifter i flera medier förekommer den brandfarliga cellplasten också som isoleringsmaterial i svenska hus. Enligt en artikel i () framgår det att många bostadshus samt publika lokaler i har cellplast som isolering. Enligt behöver hela kedjan, det vill säga alla ifrån tillverkare, försäljare, konstruktörer, transportörer, byggare och fastighetsägare till förvaltare, fastighetsskötare och de som bor eller verkar i huset, ha goda kunskaper om EPS-cellplastens brandegenskaper. Det är problematiskt att användningen av EPS-cellplast ökar och att risken därmed ökar för att människor skadas eller omkommer i samband med bränder. Med anledning av cellplasts brandfarlighet vill jag fråga statsrådet följande: Vad avser statsrådet att göra för att minska riskerna med brandfarlig cellplast i samband med husbyggen, och hur ska informationsarbetet om cellplast intensifieras?
fr · H411172 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:172 i av (M) till Statsrådet (S) Vårdköerna i är långa. har bland längsta väntetider i hälso- och sjukvården. På flera av finns det stora brister gällande tillgängligheten. Regeringen och statsrådet verkar dock nöjda med situationen, trots att köerna ökar och väntetiderna behöver kortas ned. Situationen med långa köer har blivit värre sedan regeringen avskaffade kömiljarden. Regeringens och statsrådet propositionslista är tom på konkreta förslag på åtgärder för att förbättra tillgängligheten. Däremot meddelade i en intervju i vårdtidningen att har för många akutsjukhus. Vidare menade att det kan komma att ske ett flertal nedläggningar av akutsjukhus i samband med regeringens regionreform. ”Men han tror att de nya storregionerna kan komma att lägga ner ett antal akutsjukhus när en regionreform är genomförd”, skriver man om ansvarigt statsråd i en intervju i tidningen . Uttalandet från om nedläggning av akutsjukhus har skapat en stor oro bland invånarna i och särskilt i där man oroar sig för framtiden för i . Många är oroliga att ska läggas ned i och med de uttalanden som statsrådet gjort. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att verka för en nedläggning av i och hur avser statsrådet i ett sådant fall att motverka orimliga väntetider?
fr · H411173 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:173 Akutsjukhus i av (M) till Statsrådet (S) har bland längsta väntetider i hälso- och sjukvården. Sedan vänsterregeringen avskaffade alliansregeringens kömiljard har vårdköerna återigen ökat. På flera av finns det stora brister gällande tillgänglighet. Regeringen och statsrådet verkar nöjd med situationen, medan köerna ökar och väntetiderna behöver kortas ned. Regeringens och det ansvariga statsrådet propositionslista är tom på konkreta förslag på åtgärder för att förbättra tillgängligheten. Däremot meddelade statsrådet i en intervju i vårdtidningen att har för många akutsjukhus. Vidare menade statsrådet att det kan ske ett flertal nedläggningar av akutsjukhus i samband med regeringens regionreform. ”Men han tror att de nya storregionerna kan komma att lägga ner ett antal akutsjukhus när en regionreform är genomförd”, skriver man om statsrådet i en intervju i tidningen . Det är oroväckande att regeringen avser att genomföra en ifrågasatt regionreform som inte löser sjukvårdens problem utan snarare riskerar att leda till färre akutsjukhus. Frågan är vilka akutsjukhus statsrådet anser skulle kunna läggas ned. Ännu har statsrådet inte lämnat något besked om detta. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att verka för en nedläggning alternativt utföra en neddragning av länets enda akutsjukhus i och hur avser statsrådet i sådant fall motverka orimliga väntetider?
fr · H4111763 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:1763 Situationen i av (M) till Utrikesminister (S) har återkommande frågor väckts till den om den kan medverka till att öka trycket på statsledningen i för att förhindra den socialistiska utvecklingen mot ren diktatur och omfattande övergrepp på den egna befolkningen. Svaren har innehållit försäkringar om att i samarbete med exempelvis EU gör sitt yttersta. Försoning och dialog har förespråkats. Färden utför tycks emellertid fortsätta. Utöver att president redan kontrollerar vitala statsintressen sker nu under kuppartade och icke-konstitutionella former försök att skriva om författningen. Motsättningarna och våldet ökar. Det som finns kvar av demokrati beskärs och hotas. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Har ministern för avsikt att låta ta initiativ inom EU eller FN för att medverka till att förhindra president att fullskaligt förvandla till en socialistisk diktatur?
fr · H4111770 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:1770 Skogsnäringen av (M) till Närings- och innovationsminister (S) Det är dags att stå upp för den privata äganderätten och företagande på landsbygden. Alltjämt fortsätter regeringen nämligen att hindra företagande på landsbygden genom att fördyra, försvåra och göra det krångligare. Sedan regeringsskiftet upplevs regeringen motverka företagsamhet, särskilt den småskaliga företagsamheten på landsbygden. Den politik som förs är inte längre lösningsorienterad utan ser bidrag, förbud och strikta regleringar som verktyg. Den uppsjö av förbud och regleringar som finns och föreslås riskerar att utöver möjligheten till landsbygdsföretagande även urholka den privata äganderätten. När individer hindras från att bruka sin mark, sina tillgångar och förädla dessa efter eget huvud, utan att förbud eller reglering finner större stöd i forskning, då bör man se över den förda politiken. skogar är en av landets stora tillgångar. Det är därför rimligt att skogsägare vill förvalta sin skog så att den bibehåller sin tillväxt och förmåga att ge avkastning och bidra till försörjning på landsbygden. En sådan ansvarsfull förvaltning är en viktig faktor för att bevara landets höga naturvärden. Att föreslå att anmälan om föryngringsavverkning ska göras till en prövning som är möjlig att överklaga för personer som inte är sakägare är ett allvarligt ingrepp i den privata äganderätten. Legitima anspråk på att få styra bestånd och virkesförråd löper risk att kollidera med godtycke baserat på grumliga rättighetsanspråk med utgångspunkt från allemansrätt som länge övertolkats utanför sina ursprungliga principer. Med anledning av ovanstående vill jag fråga närings- och innovationsminister : Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att värna den privata äganderätten, företagsamhet på landsbygd samt svensk skogsindustri?
fr · H4111771 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:1771 Den privata äganderätten av (M) till Statsrådet (S) Det är dags att stå upp för den privata äganderätten och företagande på landsbygden. Alltjämt fortsätter regeringen nämligen att hindra företagande på landsbygden genom att fördyra, försvåra och göra det krångligare. Sedan regeringsskiftet upplevs regeringen motverka företagsamhet, särskilt den småskaliga företagsamheten på landsbygden. Den politik som förs är inte längre lösningsorienterad utan ser bidrag, förbud och strikta regleringar som verktyg. Den uppsjö av förbud och regleringar som finns och föreslås riskerar att utöver möjligheten till landsbygdsföretagande även urholka den privata äganderätten. När individer hindras från att bruka sin mark, sina tillgångar och förädla dessa efter eget huvud, utan att förbud eller reglering finner större stöd i forskning, då bör man se över den förda politiken. skogar är en av landets stora tillgångar. Det är därför rimligt att skogsägare vill förvalta sin skog så att den bibehåller sin tillväxt och förmåga att ge avkastning och bidra till försörjning på landsbygden. En sådan ansvarsfull förvaltning är en viktig faktor för att bevara landets höga naturvärden. Att föreslå att anmälan om föryngringsavverkning ska göras till en prövning som är möjlig att överklaga för personer som inte är sakägare är ett allvarligt ingrepp i den privata äganderätten. Legitima anspråk på att få styra bestånd och virkesförråd löper risk att kollidera med godtycke baserat på grumliga rättighetsanspråk med utgångspunkt från allemansrätt som länge övertolkats utanför sina ursprungliga principer. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser regeringen och statsrådet att vidta för att värna den privata äganderätten och företagsamhet med skog och skogsråvara?