ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H4111446 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:1446 Matchfixningens konsekvenser för idrottsrörelsen av (M) till Socialförsäkringsminister (S) Uppgjorda eller manipulerade matcher, även kallat matchfixning, har ökat i . kom den första polisanmälan om ett brott som kunde kopplas till en misstänkt manipulerad svensk fotbollsmatch. Fler polisanmälningar har tillkommit. Fenomenet har uppmärksammats alltmer av idrottsorganisationer, spelbranschen, rättsväsendet och medierna. Brå har visat att risken för matchfixning ökar även i lägre tävlingsserier och vid spel på enstaka matchhändelser som första hörnan eller antal varningar i en fotbollsmatch. Svensk idrott är en stor och viktig del av det svenska samhället. Många av oss berörs av idrotten på något sätt. Brott inom idrottsrörelsen måste beivras, då manipulerade matcher utgör ett hot mot idrottens trovärdighet. ställdes en fotbollsmatch i allsvenskan mellan och in på grund av misstankar om försök till matchfixning. En spelare i AIK ska ha blivit uppvaktad av en ”matchfixare”, med syfte att rigga matchen. Spelaren i fråga ska ha erbjudits en stor summa pengar. Om inte matcher avgörs på planen utan i stället på brottsliga grunder är idrottsrörelsen hotad, och vi måste agera skyndsamt för att motverka denna oacceptabla utveckling. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialförsäkringsminister : Vilka konkreta åtgärder avser ministern att vidta för att förebygga förekomsten av matchfixning?
fr · H4111462 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:1462 Remittering av frihandelsavtalet av (V) till Statsrådet (S) är ämnat att underlätta handel mellan och EU men har kritiserats hårt, bland annat för att det riskerar att underminera arbetstagares rättigheter, slå mot välfärden och inte minst utgöra ett hot mot klimatet och miljön. Även bristen på demokratisk insyn i förhandlingsprocessen har varit föremål för kritik. fick i uppdrag av regeringen att göra en snabbanalys av CETA. Kollegiet bedömde då att avtalet inte medför några betydande negativa effekter i fråga om demokratiskt beslutsfattande. Detta är ett anmärkningsvärt konstaterande av två skäl. Det första är att avtalet mött en hård kritik gällande det kontroversiella investeringsskyddet ICS (tidigare ISDS). ICS innebär en helt onödig maktförskjutning till storföretagen, då det ger unika möjligheter för dem att stämma och andra EU-länder. Det andra skälet är att processen kring avtalet präglats av brist på demokratiskt inflytande och insyn. Med tanke på detta bör det vara särskilt angeläget för att öppna upp för en bred och folklig debatt om avtalet. Jag har vid tidigare tillfällen ställt frågor gällande CETA till statsrådet. Bland annat har jag frågat huruvida regeringen kommer att remittera utkastet till proposition innan denna beslutas och lämnas över till (2016/17:641). Svaret som statsrådet gav var att regeringen inte kommer att göra detta. Någon vidare motivering gavs dock inte. Jag vill med anledning av detta fråga statsrådet :
fr · H4111464 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:1464 Minskade intäkter till följd av Nordeas flytt av (M) till Finansminister (S) kom uppgifter i medierna om att Nordea, den svenska bankmarknadens största aktör, avser att flytta sitt huvudkontor från . Nordea har utrett en flytt av huvudkontoret, som en direkt följd av regeringens planer på att höja resolutionsavgiften kraftigt. Enligt Nordeas årsredovisning betalar Nordea i olika skatter i . Då är arbetsgivaravgifter för de anställda inte inräknade. ser nu ut att gå miste om stora skatteintäkter. Enligt Nordeas egna beräkningar motsvarar det direkta skattebortfallet . När huvudkontor försvinner, försvinner flera viktiga funktioner och tillväxtmöjligheter. Det sänder också fel signaler till andra aktörer som tvekar och som överväger en investering i . Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Vilka åtgärder avser finansministern att vidta för att kompensera för det skattebortfall som en flytt av Nordeas huvudkontor innebär ?
fr · H4111465 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:1465 Ytterligare höjning av resolutionsavgiften av (M) till Finansminister (S) Regeringen har föreslagit en höjning av resolutionsavgiften med när avgiften slår igenom fullt ut. Höjningen aviseras trots att svenska banker redan betalar mer än banker i andra länder. Enligt uppgifter i medierna kommer regeringens planer på avgiftshöjningar att driva Nordea ut ur landet. Nordea är den största aktören på den svenska bankmarknaden och betalar in mest avgifter till systemet. Enligt Nordeas egna beräkningar hamnar bankens kostnader på åtminstone med liggande förslag. Om och när Nordea flyttar sitt huvudkontor innebär också detta att banken inte kommer att betala någon resolutionsavgift i . Det innebär att regeringens reformutrymme kommer att påverkas negativt. Med ovanstående som bakgrund vill jag fråga finansminister : Hur avser finansministern att kompensera för att Nordeas flytt minskar budgetutrymmet till följd av minskade inbetalningar av resolutionsavgifter?
fr · H4111466 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:1466 Analysen av CETA av (V) till Statsrådet (S) Jag har tidigare ställt ett antal frågor till statsrådet gällande CETA, handelsavtalet mellan och . Avtalet har mött hård kritik, både från forskare, jurister och, inte minst, miljörörelsen. Det har uttryckts oro över bland annat arbetstagares rättigheter, välfärden och klimatet – men också över bristen på demokratisk insyn i förhandlingsprocessen. fick i uppdrag av regeringen att göra en snabbanalys av CETA. Resultatet blev en mycket positiv rapport, där kollegiet menar att det kontroversiella investeringsskyddet ICS (tidigare ISDS) är oproblematiskt. I rapporten lägger man stor vikt vid remissvaret från . Det gör man utan att nämna kopplingarna mellan ansvarig professor och , där denne är ordförande. I sammanhanget bör nämnas att institutet aktivt bedriver opinionsbildning för investeringsskydd, såsom ICS. Myndigheter som Kemikalieinspektionen och ansåg å sin sida att det inte var möjligt att göra en riktig konsekvensanalys med så snäva tidsramar. Jag har tidigare frågat statsrådet hur hon avser att ta till vara den kritiken (2016/17:638), men inga särskilda åtgärder verkar vidtas. fick på nytt uppdraget att analysera CETA. rörande avtalets bestämmelser om investeringsskydd (inklusive domstolslösningen), offentlig upphandling, miljö- och hälsorelaterade frågor och tjänstehandel samt av forumet för regleringssamarbetet. som har som uppgift att verka för frihandel ska man alltså analysera de negativa effekterna gällande avtalets investeringsskydd. Detta ska även ses i sammanhang av att regeringen inte avser att remittera sin proposition innan den läggs fram till . Min fråga till statsrådet är: Är det statsrådets bedömning att det är förenligt med uppdrag att ta fram en rapport om konsekvenserna av CETA som potentiellt står i motsättning till kollegiets ordinarie verksamhet och om så är fallet, bedömer statsrådet att en sådan analys utgör ett tillräckligt underlag eller kommer ytterligare åtgärder vidtas för att komplettera denna?
fr · H4111468 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:1468 Oklara besked om artskyddsförordningen av (M) till Statsrådet (S) Den svenska skogen är en av våra viktigaste tillgångar. har virkesförrådet nästan fördubblats, som avverkningen också fördubblats. Denna positiva utveckling har i mångt och mycket möjliggjorts av den privata äganderätten till skog, vilken främjar ett långsiktigt, lönsamt och hållbart skogsbruk. Tyvärr finns oroande tecken på att äganderätten nu håller på att urholkas. Ett av de mest talande exemplen rör artskyddsförordningen. Med hänvisning till detta regelverk har skogsbrukare i flera uppmärksammade fall förbjudits att genomföra planerade avverkningar. Utformningen av artskyddsförordningen är uppenbart problematisk. Generaldirektörerna för och begärde i en gemensam skrivelse – alltså – en översyn av förordningen för att ”säkerställa att den är tillämpbar, effektiv och rättssäker”. En översyn av artskyddsförordningen har ännu inte skett. Regeringen har gång på gång uppgett att frågan bereds. Men det är inte rimligt att det krävs beredning för att besluta huruvida en översyn av artskyddsförordnigen är nödvändig efter att två myndighetschefer påpekat att regelverket inte är rättssäkert. har dock regeringen sänt motstridiga signaler. I en intervju fastslog miljöminister att en översyn inte är aktuell. uppgav statsrådet i medierna att frågan fortfarande bereds. Regeringen verkar således inte vara enig. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilken av de två regeringsföreträdarnas ståndpunkter representerar regeringens linje i frågan om huruvida en översyn av artskyddsförordningen är nödvändig?
fr · H4111481 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:1481 Tydliga besked kring en översyn av artskyddsförordningen av (C) till Statsminister (S) Skogsnäringen har länge brottats med problem som bottnar i hur implementerat artskyddsförordningen. Markägare stoppas från att avverka sin skog på grund av att hittat arterna lavskrika och bombmurkla i området. Grundproblematiken är att implementering av EU:s art- och habitatdirektiv och fågeldirektiv har skapat en rad oklarheter som påtalats från olika håll. Mark- och konstaterar i ett fall att det inte varit lagstiftarens avsikt att bestämmelsen i 8 § artskyddsförordningen ska ges en sådan tillämpning att pågående markanvändning avsevärt försvåras och konstaterar att artskyddsförordningen är ofullständig. Generaldirektörerna för och har också i ett gemensamt brev till regeringen framhållit behovet av en översyn av artskyddsförordningen på grund av ett rättsosäkert läge. Miljöminister uttalade att regeringen inte har några planer på att göra en översyn av artskyddsförordningen. går landsbygdsminister ut och säger att det inte är klart om det blir en översyn av artskyddsförordningen eller ej. Det är mycket beklagligt att två statsråd ger olika besked i en för svenska skogsägare så viktig fråga, och vi vill därför veta vad regeringen egentligen avser att göra. Min fråga till statsministern är mot den bakgrunden: Hur ställer sig statsministern och regeringen till en översyn av artskyddsförordningen?
fr · H4111486 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:1486 Kompetensen inom rättsväsendet beträffande psykiska skador och misshandel av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Ofta går tankarna till fysiska övergrepp när våld i nära relationer diskuteras. Men den psykiska misshandeln är minst lika utbredd som den fysiska. Eftersom effekterna av den kan vara svårare att upptäcka verkar det troligt att den rentav är mer utbredd än fysisk misshandel, vilken lämnar tydliga spår. Därför är det viktigt att rättsväsendet besitter hög kompetens i frågor rörande psykisk misshandel. Vilka uttryck den tar sig, i vilka anledningar den har sin upprinnelse, vilka följder den får – om allt detta måste kunskapen vara utbredd för att rättvisa ska skipas, förövarna straffas och offren få upprättelse. Med anledning av det som ovan anförs vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vad ämnar ministern och regeringen vidta för åtgärder för att säkerställa att kompetensen om psykisk misshandel och psykiska skador höjs inom rättsväsendet?
fr · H4111488 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:1488 Psykisk misshandel av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Hot, förolämpningar, ständig kritik och upprepade klagomål utan grund – en stor del av våld i nära relationer handlar om den här typen av psykisk misshandel. Den som drabbas kan utveckla ångest, depression, sömnstörningar och olika typer av neuroser. Konsekvenserna kan bli långtgående, i många fall mer långtgående än av fysisk misshandel. Därför är det viktigt att rättsväsendet i sina ansträngningar att lagföra misstänka gärningsmän uppmärksammar den psykiska misshandeln och dess konsekvenser för dem som drabbas av den. är psykisk misshandel straffbart om en medicinsk effekt går att påvisa. Vid fall av psykisk misshandel då en medicinsk påvisbar effekt inte kan styrkas utdöms emellertid inte något straff. Likväl kan det finnas bevis för att den förekommit. Den drabbade kan även ha lidit härav, trots att denne inte visar några tecken på att ha åsamkats tydliga psykiska skador. Förlöjliganden, oskälig kritik, klagomål och förolämpningar kan vålla djupa sår hos den som drabbas utan att detta för den sakens skull tar sig uttryck i medicinskt påvisbara effekter. Eventuellt kan det därför finnas anledning att se över om även psykisk misshandel som inte åsamkar påvisbara medicinska effekter borde kriminaliseras. Med anledning av det som ovan anförs vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern och regeringen att se över lagstiftningen för att utröna om även psykisk misshandel som inte åstadkommer medicinskt påvisbara effekter – men vars förekomst kan ledas i bevis – borde beredas ett större utrymme i straffrättslagstiftningen?
fr · H4111492 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:1492 Potentialen i insjöfart av (M) till Statsrådet (S) Ur miljö-, effektivitets- och kostnadsperspektiv är transport med fartyg ofta fördelaktigt. Exempelvis lastar ett fartyg som använder maximalt utrymme i slussar lika mycket som fem godståg – eller 135 lastbilar. Skulle Vänersjöfarten försvinna behövs ytterligare 140 000 lastbilar och 1 500 tåg , på vägar och järnvägar. Insjötrafiken i har haft och kommer att fortsatt ha en viktig roll. Sjötrafiken har därtill potential att växa och bli en än mer naturlig del av transportmedel. Rimliga förutsättningar för tillväxt inom sektorn är nödvändiga, men långt från säkrade. fraktas gods med fartyg till och från hamnarna vid , som är största sjö men bara en av de viktiga transportlederna på insjö. I om och Vänerstråket gör man prognosen att godstransporterna på kommer fortsätta att öka . Trots dessa goda framtidsutsikter har det beslutats om en ny lågbro över i och de gamla slussarna i , som hotar framtiden för den viktiga Vänersjöfarten. Kommuner runt , med flera har överklagat tillståndet för bron, som riskerar att hindra den viktiga insjötrafiken på och . Därtill hotas redan nu insjötrafiken av explosionsartade avgiftshöjningar. En höjning av avgifter och kostnader som inte står i proportion till de som föreslagits, och utan någon som helst konsekvens- och rimlighetsanalys, är inte att bejaka framtidens insjötrafik. Tyvärr har uppdraget till redan från början fått fel ingångar. nya avgiftsmodell behandlar både farleds- och lotsavgifter, men trafikanalysen innefattar bara farledsavgifter. För och är den största avgiftshöjningen inom lotsavgifter och inte i farledsavgifter. Det leder ju såklart till att det blir väldigt missvisande när ansvarig myndighet enbart blickar åt ett håll. Det är inte en konsekvensanalys som håller måttet. Sjöfarten är en viktig resurs för näringslivet runt . som transporteras på sjön medverkar till att kraftigt avlasta väg- och järnvägsnätet i regioner runt och bidrar till en bättre miljö. Om godset flyttar från sjö till lastbil blir det en miljömässig försämring. Sjöfarten är dessutom av avgörande betydelse för tillväxt och jobb i . Om regeringen menar allvar med orden att ta tillvara potentialen i sjöfarten handlar det om att gå från ord till handling, och då behöver man göra om och göra rätt. Annars riskeras den så viktiga insjöfarten! Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga ansvarigt statsråd : Vilka konkreta åtgärder och förslag avser statsrådet och regeringen att vidta för att göra om och göra rätt så att alla delar som påverkar insjöfartens avgifter blir lika delar i den konsekvensutredning som ska ligga till grund för framtida beslut om avgifter?
fr · H4111498 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:1498 Minderåriga som befinner sig i landet utan att söka asyl av Boriana (M) till Justitie- och migrationsminister (S) För sedan avskaffades id-kontrollerna i . Antalet asylsökande har inte förändrats nämnvärt, däremot har antalet försök att illegalt ta sig in i landet ökat kraftigt. Sannolikt har även antalet personer som faktiskt lyckas att göra det ökat. Antalet direktavvisningar har blivit fler under de timmar som gränspolisen är på plats. Sedan id-kontrollerna försvann görs ett tjugotal direktavvisningar per dag, jämfört med en handfull tidigare. Bland de som kommer till landet utan giltiga resehandlingar och inte heller söker asyl finns ett stort antal ensamkommande barn. Orsaken till att de inte söker asyl kan skifta från fall till fall men resultatet blir att ett stort antal barn befinner sig i landet utan att myndigheterna med säkerhet vet var de är eller vad de gör. Många av barnen ansluter sig till de gäng av barn och ungdomar som har dykt upp i de centrala delarna av landets storstäder. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att lösa problemet med utländska ungdomar som befinner sig illegalt i och inte sökt asyl?
fr · H4111501 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:1501 Marockanska ungdomsgäng av Boriana (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Polisen och sociala myndigheter har haft stora problem med ensamkommande unga från . De har i många fall bott på gatan, använt droger och begått brott. Det har varit svårt att identifiera dem och många har hävdat att de är yngre än vad de faktiskt är. De har inte heller kunnat återvända till eftersom myndigheterna där inte erkänt att de är medborgare i landet. Samarbetet mellan och blir dock allt bättre och landet tar nu i större utsträckning emot de av sina medborgare som vistas olagligt i . lämnade 271 personer med marockanskt ursprung . Av dessa återvände 117 till medan övriga hamnade i andra europeiska länder. Vissa återvände frivilligt, vissa utvisades på grund av att de begått brott och vissa avvisades på grund av att de inte hade något uppehållstillstånd. Men detta innebär inte att problemet är löst. befinner sig många ungdomar illegalt i , och en stor andel av dem begår brott för att försörja sig. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att ska ta emot ännu fler av de marockanska barn och ungdomar som saknar asylskäl och befinner sig illegalt i ?
fr · H411151 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:151 Politisk kontroll över beslut inom FN-systemet av (M) till Statsrådet (S) Det finns en oro för att det pågår spontan och okontrollerad politikutveckling utanför , i diverse FN-organ. Det betyder att beslut fattas utan direkt politisk kontroll, utan ansvarsutkrävande och utan möjlighet för uppföljning av . Det är inte så komplicerat, utan det kan helt enkelt vara så att beslut fattas inom FN-systemet, där finns representerat på tjänstemannanivå. Dessa blir senare tolkade som politiska beslut och leder till myndighetsregleringar. Ett exempel på detta har varit WHO och rekommendationerna om amning samt andra utspel om sockerskatt och marknadsföringsregleringar. Något som särskilt behöver tydliggöras för att ska kunna fullgöra sitt kontrolluppdrag är bland annat hur instruktionerna utformas till de opolitiska tjänstemän som deltar i möten där slutsatser eller resolutioner antas. En annan sak är hur regeringen ser på den rättsliga statusen på de resolutioner eller andra dokument som blir resultaten av möten inom FN-systemet. Ses de som bindande åtaganden för , och krävs det då att svensk politik anpassas för att för att stämma överens med dessa dokument? Detta är redan intressant vad gäller folkhälsofrågor – inte minst rekommendationer om amning – men blir av än större principiell vikt då tar plats i . När det gäller EU-samarbetet finns det konstitutionella former och ramar som respekteras av regering och riksdag. När det gäller arbetet inom FN-systemet saknas detta, även om det rör inrikespolitiska frågor, eller andra frågor som möjligen är utrikespolitiska men där ändå ska informeras och kunna följa upp regeringens arbete. kvarstår viktiga frågor om regeringens politiska kontroll men också om hur ska involveras – så att resultaten av mötena inte blir okontrollerad politikutveckling helt utan uppföljning. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : På vilket sätt utövar statsrådet politisk kontroll över beslut som fattas inom FN-systemet i frågor som faller under statsrådets ansvarsområde i regeringen, i de fall inte har en politisk tjänsteman som deltar i beslutet?
fr · H4111515 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:1515 Återbetalningskrav av bistånd som finansierar terrorism av Boriana (M) till Statsrådet (MP) betalade i bistånd till den palestinska staten. Delar av det svenska biståndet går dock till att finansiera saker som knappast kan räknas som humanitära insatser eller hjälp till att bygga upp det palestinska samhället. Den palestinska staten ger bland annat ekonomiskt stöd till terrordömda personers familjer, vilket innebär att indirekt finansierar terrorbrott som i stor utsträckning riktas mot . Den palestinska staten namnger även med jämna mellanrum nya sjukhus, skolor eller andra inrättningar efter terrorister som dött i samband med sina attacker mot civila. har varit passiv i sin kritik mot sin palestinska motsvarighet, men det finns länder som inte accepterar glorifierande av terrorism. Efter nyheten om att ett nyöppnat kvinnocenter på namngetts efter en palestinsk terrorist kräver att biståndspengar betalas tillbaka. Det är föredömligt handlat av . Bistånd ska gå till att hjälpa människor i nöd och till projekt som på ett eller annat sätt bygger upp ett samhälle, exempelvis vattenreningsverk eller elverk – inte till att hylla terrorister eller till ”pensioner” till terroristers familjer. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att svenska biståndspengar som gått till att finansiera den palestinska statens bidrag till terrordömda personers familjer krävs tillbaka?
fr · H4111516 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2016/17:1516 Villkorande av bistånd till av Boriana (M) till Statsrådet (MP) betalade i bistånd till den palestinska staten. Delar av det svenska biståndet går dock till att finansiera saker som knappast kan räknas som humanitära insatser eller hjälp till att bygga upp det palestinska samhället. Den palestinska staten ger bland annat ekonomiskt stöd till terrordömda personers familjer, vilket innebär att indirekt finansierar terrorbrott som i stor utsträckning riktas mot . Den palestinska staten namnger även med jämna mellanrum nya sjukhus, skolor eller andra inrättningar efter terrorister som dött i samband med sina attacker mot civila. har varit passiv i sin kritik mot sin palestinska motsvarighet, men det finns länder som inte accepterar glorifierande av terrorism. Efter nyheten om att ett nyöppnat kvinnocenter på namngetts efter en palestinsk terrorist kräver att biståndspengar betalas tillbaka. Det är föredömligt handlat av . Bistånd ska gå till att hjälpa människor i nöd och till projekt som på ett eller annat sätt bygger upp ett samhälle, exempelvis vattenreningsverk eller elverk – inte till att hylla terrorister eller till ”pensioner” till terroristers familjer. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att svenska biståndspengar till inte ska användas till att finansiera projekt som glorifierar terrorism eller terrorister?