ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H712115 · 2019-10-16 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:115 av (S) Brister i larmcentralens verksamhet har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av de påstådda bristerna i larmcentralens verksamhet. Då det är oklart om det är SOS Alarm eller regionledningscentral som avses i frågan har jag i mitt svar valt att utgå ifrån att det är verksamhet som är föremål för frågeställningen. ska vara ett tryggt och säkert land att leva i. Det förutsätter bl.a. en närvarande och tillgänglig polis. För att kunna ta ett regionalt helhetsansvar för den händelsestyrda ingripandeverksamheten finns en regionlednings-central i varje polisregion. ambition är att ett ärende ska bedömas och klassificeras på ett enhetligt sätt oavsett var i landet det rings in och att återkopplingen till medborgarna ska bli bättre. Den händelsestyrda verksamheten initieras av akuta händelser som kräver mer eller mindre skyndsam hantering. Händelser kommer till polisens kännedom på flera olika sätt, bl.a. genom att en person kontaktar polisen via SOS Alarm. Samtalet kopplas i förekommande fall vidare till regionledningscentralen vars uppgift är att, i nära samverkan med yttre befäl och jourhavande förundersökningsledare, leda och fördela polisregionens tillgängliga resurser. Det är naturligtvis oerhört angeläget att brottsutsatta får den hjälp som de behöver. Polisens förmåga att snabbt komma till en brottsplats är avgörande för att i det initiala skedet undsätta en nödställd och få så goda utredningsuppslag som möjligt. Jag utgår ifrån att myndigheten följer upp detta arbete kontinuerligt så att det tillses att kontakterna med polisen fungerar tillfredställande i hela landet. Belastningen på landets regionledningscentraler är hög. Regeringen har som målsättning att öka antalet anställda med 10 000 fler till 2024. Från startdatumet på tillväxten har antalet polisanställda ökat med nära 3 000. Hur resurserna ska fördelas är en fråga för men målet för tillväxten är att tryggheten ska öka i hela landet. Jag och regeringen kommer att fortsätta följa utvecklingen för att säkerställa att den ökade resurstilldelningen får avsedd effekt.
frs · H712116 · 2019-10-16 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:116 av (M) Förstörda fordon på grund av brister vid vägarbete på har frågat mig om jag avser att göra något för att skärpa upp kraven för att minimera riskerna med att fordonsägare får sina fordon förstörda på grund av brister hos . tar upp ett exempel på ett vägunderhållsarbete där bilister har drabbats av skador på sina fordon. Det är beklagligt att det har inträffat. Jag förutsätter att och den anlitade entreprenören nu utreder hur detta kunde ske och att åtgärder vidtas för att förhindra att liknande situationer uppstår framöver.
frs · H712117 · 2019-10-17 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:117 av (M) Förnyande av fiskerätter har frågat mig om jag anser att det är rimligt att fiskerätter ska förnyas just nu med tanke på det oklara kunskapsläge som råder om det faktiska fiskebeståndet i , och vad jag anser om att göra ett tillfälligt uppehåll med förnyandet. Enligt lagen (2009:866) om överlåtbara fiskerättigheter får Havs- och vattenmyndigheten för en innehavare av fiskelicens bestämma en överlåtbar andel (fiskerättigheter) av den del av den nationella fiskekvoten som görs tillgänglig för fiske genom individuella kvoter. Andelens storlek ska fastställas med ledning av omfattningen av fiskelicensinnehavarens tidigare fiske . Fiskerättigheter och fiskekvoter är alltså olika saker. Fiskerättigheter fastställs som en andel av den totala kvoten, och inte som ett absolut tal. Beslut om de totala årliga fiskekvoterna fattas av . Som framgår av lagen är det Havs- och vattenmyndigheten som får fatta beslut om att fördela fiskerättigheterna. Jag uttalar mig därför inte om tidpunkten för ett sådant beslut.
frs · H712118 · 2019-10-17 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:118 av (M) Länsstyrelsernas agerande i älgtilldelningsärenden har frågat mig om jag avser att på något sätt se över länsstyrelsernas agerande generellt när det gäller hur de agerar i älgtilldelningsärenden och när det gäller sanktionspåföljden för markägare och jägare vid försenad inrapportering. Enligt regeringens proposition 2009/10:239, vilken har ställt sig bakom (2010/11:MJU6), är syftet med älgförvaltningen en ekosystembaserad lokal förvaltning. i beslut om att inte tilldela älgar har överklagats till allmän förvaltningsdomstol. Jag ska som statsråd inte uttala mig om den rättsliga process som pågår i detta ärende.
frs · H712119 · 2019-10-16 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:119 av (SD) Konsumentskydd vid kirurgiska ingrepp har frågat civilministern om regeringen avser att agera för att förhindra att barn i utsätts för onödiga och riskfulla kirurgiska ingrepp. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. fråga handlar om icke-medicinska omskärelser av pojkar. I lagen (2001:499) om omskärelse av pojkar finns en tydlig reglering av vem som får utföra icke-medicinska omskärelser och under vilka förutsättningar sådana ingrepp får ske. Den som olagligen utför sådana omskärelser kan dömas till böter eller fängelse. Jag ser allvarligt på de uppgifter som kommit fram om att det finns personer som utför omskärelser men som inte har den kompetens som lagen kräver. De utsätter pojkars hälsa för fara. Det finns ett tydligt regelverk som ska följas. Det är bra att olaglig verksamhet uppmärksammas så att den kan beivras. Här har alla som kommer i kontakt med sådan verksamhet ett stort ansvar. Jag anser att det nuvarande regelverket är tillräckligt tydligt och väl avvägt. Det är förbjudet och straffbart att utan läkarlegitimation eller särskilt tillstånd utföra omskärelser. För att beviljas särskilt tillstånd krävs erforderlig kompetens. Jag ser inget behov av justeringar i den lagstiftningen.
frs · H712120 · 2019-10-23 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:120 av (SD) Personröstning för synnedsatta har frågat mig när regeringen avser att tillgodose tillkännagivande och även ge synnedsatta personer möjlighet att personrösta. Ett grundläggande krav i den svenska demokratin är att val ska vara hemliga. Det innebär att väljaren inte ska vara tvungen att visa eller tala om hur han eller hon röstat. Det ska inte heller vara möjligt att i efterhand ta reda på hur någon har röstat. Den nuvarande ordningen innebär att väljare på grund av synnedsättning kan behöva hjälp för att göra i ordning en särskild personröst på en kandidat. Väljaren måste därmed röja valhemligheten för den som hjälper till. Regeringen har tidigare aviserat att en utredning kommer att tillsättas för att se över hur väljare med synnedsättning ska kunna personrösta utan att tvingas röja valhemligheten för någon. Arbetet med utredningsdirektiven pågår i med ambitionen att ett beslut ska kunna fattas .
frs · H712121 · 2019-10-23 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:121 av (SD) har frågat mig om regeringen avser att vidta några åtgärder med anledning av att förtidsröster uppenbarligen försvinner. För att upprätthålla väljarnas förtroende för valförfarandet och för att säkerställa att det genomförs på ett effektivt och korrekt sätt är det helt grundläggande att hanteringen och distributionen av förtidsröster fungerar. Alla moment, från avlagd röst till att rösten inkluderas i valresultatet, måste säkerställas på samma sätt som för vallokalsröster. Att det har förekommit brister i distributionen av förtidsröster under valet till som har lett till att rösterna inte har kommit fram till den slutliga rösträkningen tar jag på största allvar. Det är viktigt att rutinerna för distributionen av förtidsröster är välutvecklade liksom kända för valadministrationen och för involverade transportörer. En dialog pågår med om orsakerna till bristerna i distributionen av förtidsröster och om vilka åtgärder som kan behöva vidtas för att förbättra distributionen. Avslutningsvis vill jag nämna att alla erfarenhetsrapporter från val följs upp inom och utgör värdefulla underlag för bedömningen av behovet av framtida åtgärder.
frs · H712122 · 2019-10-16 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:122 av (SD) Nollvision för självmord har frågat mig hur jag ser på möjligheten att tillsätta en nationell samordnare med samlat ansvar för det nationella arbetet med suicidprevention. Regeringen har genomfört stora satsningar på suicidprevention . Regeringen beslutade att ge i uppdrag att samordna arbetet med suicidprevention på nationell nivå. Det är regeringens mening att suicidfrågan bör hanteras långsiktigt. Genom att ge det nationella samordningsansvaret till en myndighet säkerställs att ny kunskap och vägledning förvaltas och sprids på ett ändamålsenligt sätt. har även fått i uppdrag att förbereda och genomföra en informations- och kunskapshöjande insats inom området psykisk hälsa och suicidprevention, med syftet att bidra till att minska stigma kring psykisk ohälsa och suicid. har fördelat i verksamhetsbidrag till ideella organisationer för att stödja kunskapsutveckling inom psykisk hälsa och suicidprevention. Regeringen har föreslagit en ökning med för bidrag till civilsamhället i syfte att stärka det suicidpreventiva arbetet. Hälso- och sjukvården och är viktiga aktörer. fick i uppdrag att ta fram och sprida kunskap som stöd i deras arbete med att förebygga suicid. finns inga planer på att också inrätta en nationell samordnare.
frs · H712123 · 2019-10-16 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:123 av (SD) Apatiska flyktingbarn har frågat mig hur jag avser att agera för att förhindra att barn utsätts för den typ av övergrepp som beskrivs i frågan. Varje barn som behöver få vård ska få det. Det är en uppgift för hälso- och sjukvården att bedöma vem som har ett medicinskt behov och vilken behandling som kan bli aktuell. Barnets bästa och barnets behov är det som ska avgöra vilka insatser som ska sättas in. Om vården misstänker att föräldrarna orsakar, eller bidrar till att orsaka, barnets tillstånd, ska vården göra en orosanmälan till som ska utreda fallet. Det är den ordning som gäller, och ska gälla, för alla fall där man misstänker att barn far illa. Jag menar att ordningen att det är professionen, inte politiker, som avgör medicinska behov och behandlingar, inte ska ändras.
frs · H712124 · 2019-10-16 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:124 av (S) om stora demonstrationer i har frågat mig om hur kan påverka att respektera mänskliga rättigheter. följer utvecklingen i nära och för en dialog med om den senaste tidens händelser och säkerställandet av respekten för mänskliga rättigheter. I ett uttalande uttryckte jag min oro för antalet dödade och skadade i samband med protesterna och uppmanade till återhållsamhet och dialog mellan demonstranter och det irakiska ledarskapet. Jag betonade också vikten av att omgående tillgodose den irakiska befolkningens behov. I kontakter med irakiska företrädare har vikten av respekten för mänskliga rättigheter, däribland yttrandefriheten och förenings- och församlingsfriheten, framförts. Även behovet av dialog om demonstranternas reformkrav kring sociala orättvisor har betonats i samtalen. EU är en viktig plattform för svenska möjligheter att ge stöd till stärkandet av mänskliga rättigheter i . I ett EU-uttalande uppmanades den irakiska säkerhetstjänsten att utöva återhållsamhet gentemot demonstranterna. EU underströk också vikten av en utredning kring de våldsamma sammanstötningarna. deltar aktivt i för mänskliga rättigheter där frågan om mänskliga rättigheter i kommer att behandlas under den kommande sessionen av FN:s universella granskningsmekanism. Respekten för mänskliga rättigheter är även en central pelare i långsiktiga utvecklingssamarbete med , som fokuserar på många av de grundorsaker till sociala orättvisor som demonstranterna har protesterat mot. Den nuvarande strategin sträcker sig och fokuserar bland annat på att bidra till ett fredligt och inkluderande samhälle och stärka jämställdheten och respekten för mänskliga rättigheter. Samarbetet med civilsamhällesorganisationer i är en viktig komponent för genomförandet av utvecklingssamarbetet. betydande kärnstöd till FN-organ såsom UNHCR och UN Women har också en central betydelse för stärkandet av respekten för mänskliga rättigheter i . Frågor som rör mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer i bevakas och återges också i Utrikesdepartements rapport som publicerades . En ny rapports väntas publiceras i slutet av det här året. fortsätter att följa händelseutvecklingen i och genom vårt breda samarbete ge stöd till stärkandet av mänskliga rättigheter för den irakiska befolkningen.
frs · H712125 · 2019-10-16 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:125 av (SD) Det fortsatta nationella arbetet med psykisk ohälsa har frågat mig hur jag ser på utredningens förslag om en tydlig, samlad och långsiktig nationell styrning inom området psykisk hälsa. Förslagen i slutbetänkandet För att börja med något nytt måste man sluta med någon gammalt (SOU 2018:90), analyseras i . Psykisk hälsa är en prioriterad fråga för mig och regeringen. har i uppdrag att bygga ut och utveckla samordningen av det nationella arbetet inom området psykisk hälsa och suicidförebyggande arbete. Regeringen föreslår i budgeten en satsning på området psykisk hälsa på och avsätter motsvarande summa . har satsningen på psykisk hälsa mer än fördubblats, från till . Regeringens nuvarande strategi inom området psykisk hälsa gäller mellan åren 2016–2020. Syftet med regeringens strategi är att skapa förutsättningar för ett långsiktigt och strategiskt arbete, med ett gemensamt ansvarstagande inom ordinarie strukturer. Målet är att främja psykisk hälsa, motverka psykisk ohälsa, förstärka tidiga insatser till personer som drabbas av psykisk ohälsa och förbättra vården och omsorgen för personer med omfattande behov av insatser.
frs · H712127 · 2019-10-16 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:127 av (M) Trafiksäkerheten vid järnvägen har frågat mig vilka åtgärder som kommer att vidtas, givet att har arbetat med frågan, i för stärkt säkerhetsarbete så att antalet omkomna kan minska. Regeringen anser fortsatt att ska ha en robust, miljöanpassad och pålitlig transportinfrastruktur som bl.a. håller en hög trafiksäkerhet. Regeringens arbete med trafiksäkerhet utgår från nollvisionen, som gäller för både järnväg och väg. Regeringen uppdrog därför åt att vidta åtgärder för att öka säkerheten vid plankorsningar på den statliga järnvägen. Av redovisning framgår bl.a. att myndigheten till ska upprätta en lista med plankorsningar som bedöms ha en förhöjd säkerhetsrisk. Ambitionen är att dessa sedan ska projekteras och åtgärdas så fort som möjligt. I de fall åtgärderna inte kommer att prioriteras i närtid ska kortsiktiga lösningar övervägas i varje enskilt fall. Utgångspunkten för uppdraget var att skulle påskynda arbetet med att skapa en säkrare trafikmiljö. Jag kommer noggrant följa det arbetet.
frs · H712128 · 2019-10-16 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:128 av (M) Bärplockningsläger har frågat inrikesministern vilken uppföljning han avser att göra för att säkerställa att den lagstiftning som finns rörande avhysning av bl.a. bärplockningsläger ska fungera i praktiken. Frågan har överlämnats till mig att besvara. Det är viktigt att de svårigheter som följer med otillåtna bosättningar tas på allvar. Regeringen har tagit flera initiativ på området. trädde nya regler för avlägsnande av otillåtna bosättningar i kraft. Syftet är att markägare snabbare ska kunna få tillbaka besittningen till sin mark som de som befinner sig på platsen garanteras en rättssäker process. Regeringen har följt upp lagändringarna genom regeringsuppdrag till och i regleringsbreven . Av redovisning till regeringen framgår att reglerna om avlägsnande har inneburit ett enklare, billigare och mer rättssäkert sätt för markägare att få tillbaka besittningen till sin mark. Antalet mer omfattande otillåtna bosättningar har minskat, liksom antalet ansökningar om särskild handräckning och avlägsnande. Utvecklingen är densamma . Enligt redovisning innebär de nya reglerna att det är enklare för markägare att få tillbaka sin mark. Möjligheten att ingripa mot otillåtna bosättningar bedöms vara god. hade det genomförts ca 600 polisingripanden mot otillåtna bosättningar sedan lagen trädde i kraft. Flera regioner inom polisen har en upparbetad samverkan med kommunerna i dessa frågor. Samverkan i olika former utgör, enligt , en framgångsfaktor för hantering av otillåtna bosättningar. Den uppföljning som har gjorts visar tydligt att det nya regelverket för avlägsnande av otillåtna bosättningar har fått genomslag i praktiken. Varken eller har sett något behov av lagändringar inom ramen för uppföljningen. Jag följer dock utvecklingen noggrant och är beredd att vidta ytterligare åtgärder om så krävs.
frs · H712129 · 2019-10-16 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:129 av (M) Hög sjukfrånvaro hos kvinnor har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att minska sjukfrånvaron och framför allt för att minska skillnaderna mellan män och kvinnor när det gäller sjukskrivning. Det kan jämföras med en genomsnittlig nivå om 11,5 –2017. När den förra regeringen tillträdde hade vi haft stigande sjukpenningtal. Det fanns inte några tecken på utplaning. minskar både sjukpenningtalet och skillnaden mellan kvinnors och mäns sjukpenningtal . Med detta sagt är de stora skillnaderna mellan kvinnor och män i sjukfrånvaro bekymrande. Ingen ska behöva bli sjuk av sitt arbete. Kvinnor upplever en sämre psykosocial arbetsmiljö än män, med högre arbetsbelastning och med större psykiska påfrestningar. I detta sammanhang vill jag lyfta fram det ansvar arbetsmarknadens parter har. Under förra mandatperioden åtog sig arbetsmarknadens parter att arbeta för friskare arbetsplatser. Jag kommer att följa detta arbete och har förväntningar på resultat. Den som blir sjuk ska få ett bra stöd för att kunna återgå i arbete. För att förbättra stödet till individen har regeringen bl.a. i budgetpropositionen föreslagit att permanenta funktionen för rehabiliteringskoordinering inom vården. Vidare har regeringen avsatt i en överenskommelse med SKL för att förstärka landstingens och kommunernas insatser avseende psykisk ohälsa. Regeringen har även gett utredningen utveckling för god och nära vård (S 2017:01) ett tilläggsuppdrag att utreda förutsättningarna för att utveckla en ny form av skyndsamma och ändamålsenliga insatser inom primärvården vid lättare psykisk ohälsa.
frs · H712130 · 2019-10-16 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:130 av (M) Pensionärer som missar bostadstillägg har frågat mig hur jag avser att arbeta för att fler som har rätt till bostadstillägg också ska kunna få det. Jag välkomnar att delar regeringens inställning om att det är problematiskt att personer som har rätt till bostadstillägg inte ansöker om förmånen. Bostadstillägget är en grundläggande del av det ekonomiska skyddet för de pensionärer som har lägst pensioner, varav en majoritet är kvinnor. Förmånen är i många fall avgörande för att en pensionär med låg pension ska kunna bo kvar i sin bostad eller flytta till ett boende som passar hans eller hennes behov. Mot bakgrund av bostadstilläggets viktiga funktion har haft i uppdrag att skatta och redovisa utvecklingen av mörkertalet för bostadstillägget samt redovisa insatser för att öka kunskapen om förmånen. Det är viktigt att utför detta uppdrag på bästa sätt och skapar förutsättningar för alla som har rätt till förmånen att ansöka om den. Till exempel finns det tillbaka möjlighet för anhöriga att logga in på för att ansöka om bostadstillägg. Naturligtvis kommer jag som socialförsäkringsminister nogsamt att följa utvecklingen i denna fråga.
frs · H712131 · 2019-10-16 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:131 av (SD) ang. Regelförenklingar har frågat mig vilken min reaktion är så här långt på den så kallade regelförenklingsresan, och om den föranleder i så fall någon åtgärd , eller om näringslivet får vänta. Förenklingspolitiken är en central del av näringspolitiken och bidrar till målet att stärka svenska företags konkurrenskraft och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag. Det är av stor vikt att regelverken är ändamålsenliga och proportionerligt utformade, och att de tillämpas på ett så enkelt sätt som möjligt. Regeringen ser att det finns potential att förenkla för företagen på de regelområden som företagen upplever hindrar företagens tillväxt mest, och regeringen avser därför att ta initiativ till genomlysningar och utvärderingar för att identifiera möjliga förenklingar. Som näringsminister har jag därför tagit initiativ till en förenklingsresa, där jag i samarbete med olika näringslivsorganisationer möter företag på olika orter. Syftet är att ta in företagens synpunkter och förslag, och föra en dialog med företagarna om vilka förenklingar som vore mest angelägna att genomföra. Inom förenklingsresan har vi genomfört möten med runt ett trettiotal företag och näringslivsorganisationer ; i och i . Ytterligare möten kommer att genomföras . Mina intryck från resan är att företagen har mycket konstruktiva och konkreta synpunkter och förslag rörande förenkling. Företagen verkar också uppskatta möjligheten att diskutera förenklingspolitiken med representanter för regeringen. Inom mötena har vi kunnat diskutera både hur olika regler är utformade och hur de behöver ändras, och också hur olika myndigheter tillämpar reglerna, t.ex. hur de bemöter företagen. De sätt som olika myndigheter tillämpar regelverk verkar också variera relativt mycket. Ett huvudsyfte med förenklingsresan är just att ta del av företagens egna synpunkter och förslag om vilka förenklingar som vore mest angelägna att genomföra. Efter att förenklingsresan har genomförts och vi har kunnat sammanställa och analysera synpunkterna hoppas vi få en klarare bild av vilka förenklingar som vore mest angelägna, och också möjliga, att genomföra.
frs · H712132 · 2019-10-16 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:132 av (SD) Regeringens nya position om flytträtten har frågat mig varför regeringen i propositionen om effektivare flytträtt går emot sitt ursprungliga förslag i promemorian och rekommendation om en tidsbegränsning från avtalets ingående när det gäller möjligheten för försäkringsföretag att ta ut avgift för kvarstående anskaffningskostnader. Syftet med remissförfarandet är just att fånga upp om det finns delar av ett förslag som behöver justeras. I detta fall betonade och i sina remissvar att en tidsbegränsning är för kort och oförenlig med de avräkningsmodeller som försäkringsföretagen vanligen använder sig av. påpekade bl.a. att det kan ta 10–innan ett försäkringsavtal kan räknas hem ekonomiskt. Den bärande tanken med förslagen i propositionen är att en försäkringstagare vid ett återköp eller en flytt ska få det belopp som han eller hon är berättigad till, dvs. de värden i försäkringsföretaget som försäkringen så långt gett upphov till med avdrag för rimliga kostnader som återköpet eller flytten faktiskt innebär för företaget och de övriga i försäkringstagarkollektivet. Med en alltför kort tidsbegränsning finns en påtaglig risk att de kvarstående kostnaderna kommer att övervältras på de kvarvarande försäkringstagarna.
frs · H712133 · 2019-10-23 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:133 av (M) Skatt på vårdpersonal har frågat mig om jag har uppfyllt tillkännagivande – att återkomma med ett förslag som neutraliserar konsekvenserna av vårdskatten – och om inte, vad jag har för avsikt att göra i frågan. tolkade i avgörandet HFD 2018 ref. 41 mervärdesskattelagens regler i ljuset av och kom fram till att ett bemanningsföretags uthyrning av vårdpersonal inte är undantagen från skatteplikt för mervärdesskatt. kom därefter med ett ställningstagande om uthyrning av personal inom vårdsektorn där myndigheten talar om hur man tolkar domen. Ställningstagandet tillämpas av . beslutade om ett tillkännagivande som innebär att regeringen skyndsamt ska göra en konsekvensanalys av tolkning att konsultlösningar i vården är mervärdesskattepliktiga och vid behov återkomma med ett förslag som neutraliserar konsekvenserna för vårdgivare och patienter möjligt (rskr. 2018/19:299). tillkännagivande bereds nu i .