ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H61165 · 2019-01-29 00:00:00 — Fråga 2018/19:65 Strängare straff för vållande till annans död vid fordonstrafik av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Många människor upprörs av att det är alltför lindriga straff när en person blir ihjälkörd. Särskilt upprörande är det när någon kör berusad, inte har körkort, tidigare är straffad för olika trafikbrott med mera. kördes en 14-årig flicka ihjäl. Mannen var återfallsförbrytare och saknade körkort. Han hade tidigare dömts för rattfylleri, olovlig körning och smitning från trafikolycka. När han körde ihjäl den 14-åriga flickan stannade han inte för att hjälpa flickan, utan körde vidare trots att han visste att han kört på flickan. Mannen blev dömd till fängelse för grovt vållande till annans död, grov vårdslöshet i trafik, olovlig körning och smitning från trafikolycksplats. Liknande brott kan man alltför ofta läsa om i medierna; vissa människor är helt hänsynslösa mot andra trafikanters liv. Straffen blir i princip alltid låga trots att en oskyldig människa blivit ihjälkörd. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Tänker ministern ta initiativ till att straffen skärps när en människa blir ihjälkörd?
fr · H61166 · 2019-01-29 00:00:00 — Fråga 2018/19:66 Partnerskap med av (SD) till Statsrådet (MP) Europeiska unionen har ett strategiskt partnerskap med . Partnerskapets syfte är att genom investeringar lyfta levnadsstandarden på den afrikanska kontinenten och därmed också minska incitamenten för irreguljär migration till . står bakom syftet att öka levnadsstandarden, men ser det som otroligt att detta skulle minska incitamenten att resa till . Forskning på migrationsområdet, av bland annat , visar att en begränsad ökning av levnadsstandarden leder till en ökad benägenhet att migrera eftersom migranter ser resan till som en investering. Eftersom sådana resor är relativt kostsamma tillhör de som lyckas ta sig till ofta också den afrikanska överklassen. En ökad levnadsstandard riskerar alltså, om detta inte kombineras med verksamma åtgärder för att stävja migrationen, att leda till ökad irreguljär migration i stället för minskad. Det senare syftet med planen kommer i så fall inte att uppfyllas. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka vetenskapliga belägg har statsrådet för att och EU:s bistånd till utvecklingsländer faktiskt leder till en minskad benägenhet att migrera till och rikare länder?
fr · H61167 · 2019-01-30 00:00:00 — Fråga 2018/19:67 Den enskildes skydd mot att drabbas av manipulerade vägmätare av (C) till Statsrådet (S) I massmedierna rapporteras om möjligheten att manipulera vägmätaren på fordon i . Så många som 114 000 bilar och 25 000 lastbilar som är besiktigade efter 2014 uppges ha en mätarställning som är backad. Det beskrivs som att man helt lagligt kan manipulera mätarställningen och att denna felaktiga siffra sedan hamnar i Transportstyrelsens databas. Nuvarande svensk lagstiftning lär innebära att det är lagligt att manipulera mätarställningen på ett fordon och att det blir straffbart först om man i samband med ett ägarbyte inte upplyser köparen om att det skett en manipulation. I flera andra länder inom EU (, , och ) är det olagligt att manipulera mätarhuset på ett fordon. I dessa länder har man därtill infört ett kontrollsystem där ägaren av en bil får ett certifikat till sitt mätarhus om att gällande vägmätarställning är korrekt. Intresseorganisationen Motormännen uppskattar att av den svenska bilmarknaden har ett mätarhus som är manipulerat. Om det stämmer rör det sig om långt fler än de 114 000 bilar och 25 000 lastbilar som nämns ovan. Det synes vara en lapsus i lagstiftningen att manipulation av vägmätare på fordon, som kan genomföras i syfte att lura bilkonsumenter samt uppenbart är bedrägligt gentemot exempelvis försäkringsbolag, kan uppfattas som lagligt i vårt land. Min fråga till statsrådet är: Är statsrådet beredd att ta initiativ till att uppnå ett bättre konsumentskydd genom att i vårt land implementera en motsvarande lagstiftning som i med flera grannländer samt att med stöd i denna lagstiftning ge direktiv för kontroll av vägmätare till Transportstyrelsen?
fr · H61168 · 2019-01-30 00:00:00 — Fråga 2018/19:68 Fusk med mätarställningen i bilar av (V) till Statsrådet (S) TV4 har avslöjat att mätarställningen i tusentals bilar i har manipulerats. Genom att backa tillbaka kilometermätaren i fordonet kan bilen framstå som att ha kört färre mil och rendera ett högre andrahandsvärde vid försäljning. Köparen av en bil med manipulerad kilometermätare blir lurad, men det är vid sidan av en konsumentfråga också en miljö- och säkerhetsfråga om vi har tusentals bilar som gått många fler mil än vad som officiellt uppges. är det inte olagligt att ändra mätarställningen i en bil i . I flera andra länder är det olagligt. Diskussioner har förts inom EU att göra det olagligt att manipulera kilometermätare i fordon, men än så länge har inget hänt på området. Statliga har aviserat att de ska kontrollera kilometerställningen noggrannare vid kontrollbesiktningar för att stävja fusk med mätarna. Det är bra, men det löser inte hela problemet. Jag vill därför fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta åtgärder för att stoppa manipulerade kilometermätare i fordon?
fr · H61169 · 2019-01-30 00:00:00 — Fråga 2018/19:69 Rasmässig eller etnisk profilering inom rättsväsendet av (V) till Statsrådet (S) Polisen, gränspolisen och tullen blir återkommande anklagade för att visitera, peka ut och på ett mer aggressivt sätt hantera personer som har ett icke-svenskt utseende. Flera händelser tyder på att rasmässig/etnisk profilering sker inom polisens verksamhet. Detta leder till att vissa personer i högre grad pekas ut av rättsväsendet. Det skadar förtroendet dels för samhället och dels för samhällets demokratiska uppbyggnad. Vid arrangemanget Ortens poeter i visade flera videofilmer att polisen använder sig av aggressiva metoder. Kontroller av kollektivtrafikkort används som ursäkt för att trycka upp människor mot väggar, skrika och använda olika former av fasthållningsmetoder från ordningsvakter och polis. Enligt Kalla fakta vittnar ett stort antal personer om hur de enbart baserat på sitt utseende blir stoppade av polisen, ifrågasätta och fasthållna, ofta utan att ett brott i efterhand kan bekräftas av polisen. Rapporten utvald av Civil redogör för de likheter och skillnader i polisbemötande som förekommer mellan olika etniska minoriteter och grupper som rasifieras. Att polisen använder sig av rasmässig/etnisk profilering är långt ifrån den fasteori som påstås användas i utsatta områden för att skapa trygghet och minska brottsligheten. Polisen menar att rasmässig/etnisk profilering inte används. Enligt studien utvald framträder tre argument när erfarenheter av rasmässig/etnisk profilering begripliggörs utifrån polisens logik. För det första uttrycker informanterna att det finns ruttna äpplen inom kåren, liksom i övriga samhället. Rasmässig/etnisk profilering reduceras till enskilda händelser, till en anomali. För det andra förstås vissa sysslor, till exempel utlänningskontroller, som ofrånkomligt rasifierande. Det tredje argumentet är kopplat till plats: Vissa bostadsområden är mer brottsutsatta än andra. Det förklarar varför etniska minoriteter och grupper som rasifieras oftare stoppas av polisen. I länder som och är kunskapsbristen hos polismyndigheten mindre än i , och det finns en medvetenhet och polisforskning som lyfter frågor om den använda rasmässiga/etniska profileringen. I lyser den kompetensen med sin frånvaro. Rasmässig/etnisk profilering är förbjuden. Att polisens närvaro i utsatta områden är högre och att fler kontroller görs kan inte förklara varför rasmässig/etnisk profilering sker oftare just där. Polisens arbetsmetod kan inte baseras på fördomar. Detta leder till en misstro mot polisen i de områden som allra mest behöver ett högt förtroende för hela samhället. Rättsväsendet har ett ansvar som inbegriper både polisen, tullen och ordningsvakter. Om rättsväsendet använder sig av förbjudna metoder som skapar en misstro måste detta tas på allvar. Det som sker är oacceptabelt. Mot bakgrund av vad som anförts ovan vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder kommer statsrådet att vidta angående rasmässig/etnisk profilering inom rättsväsendet?
fr · H6117 · 2019-01-23 00:00:00 — Fråga 2018/19:7 Situationen för fängslade politiker i av (V) till Utrikesminister (S) , parlamentsledamot för , greps efter att hon kritiserat den turkiska arméns invasion av Afrin i norra och riktat andra kritiska uttalanden mot den turkiska regeringen. Hon hotas av ett fängelsestraff och . Gripande av är bara ett av alla exempel på det hårdnande politiska klimatet i som drabbar oppositionen, journalister, akademiker och människorättsförsvarare. Vid den tredje utfrågningen i fall i en domstol i sa hon att hon skulle inleda en hungerstrejk i protest mot isoleringen av kurdledaren som är fängslad på . Han har inte fått träffa sina advokater . Senast han träffade någon i familjen var . Det finns ingen som helst information om hans hälsotillstånd . Sedan Güvens hungerstrejk inletts har fått träffa sin bror , en åtgärd som ansetts långt ifrån tillräcklig. hungerstrejk har pågått när detta skrivs. Mer än 250 andra politiska fångar har inlett hungerstrejker i sympati med Güven. Mot denna bakgrund vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern att ta några initiativ för att de fängslade politikerna i ska få sina rättigheter tillgodosedda och för att de som anklagats på politiska grunder ska släppas ?
fr · H61170 · 2019-01-30 00:00:00 — Fråga 2018/19:70 Den iranska regimen och tortyren av Amineh Kakabaveh (V) till Utrikesminister (S) greps den facklige aktivisten i staden i . Det var inte första gången. Som talesperson för arbetarrådet hade han dragit till sig myndigheternas uppmärksamhet under den utdragna konflikten med sockerföretaget , som upprepade gånger hållit inne löneutbetalningar. Men den senaste fångenskapen blev våldsammare än de tidigare. Han släpptes efter en knapp månad mot borgen. publicerade han ett öppet brev om sina upplevelser på Instagram, där han förklarade: ”, utan anledning eller förklaring, torterade de mig och misshandlade mig med slag och sparkar tills jag var nära att dö.” Bakhshi lider fortfarande av sviterna av tortyren i form av brutna revben samt smärta i njurarna, vänstra örat och testiklarna. Bakhshi har väckt uppmärksamhet genom att han på Instagram vänt sig till underrättelseministern, den konservative , och frågat utifrån vilka etiska perspektiv och utifrån vilka tolkningar av islam man rättfärdigat tortyr av fångar. Parlamentets vice talman, , har krävt att underrättelsedepartementet öppnar en formell utredning om Bakhshis fall. Likaså har president ställt sig bakom förslaget om en utredning. Jag har tidigare ställt en fråga om Bakhshi och sockerarbetarna. har alltså Bakhshis fall blivit en het politisk fråga . Det förklaras i artikel 8 i den iranska konstitutionen att tortyr är förbjudet, vilket dock inte hindrat iranska myndigheter att tortera fångar. Landet har inte anslutit sig till FN:s konvention mot tortyr. Det finns all anledning för den att just nu uttala sitt stöd för sockerarbetarnas krav och ställa frågan till den iranska regimen varför iranska myndigheter bryter mot landets egen författning samt kräva att i konsekvens med sin författning undertecknar . Jag vill fråga utrikesminister : Avser ministern att förmå den iranska regimen och dess myndigheter att följa sin egen författning och i konsekvens med densamma underteckna och implementera vad som sägs i dessa båda viktiga dokument samt kräva frigivning av och alla arbetaraktivister?
fr · H61171 · 2019-01-30 00:00:00 — Fråga 2018/19:71 Situationen i av (S) till Utrikesminister (S) sker omfattande demonstrationer i . Det finns många faktorer som har utlöst demonstrationerna, bland annat ökade priser på bröd och olja samt krav på respekt för mänskliga rättigheter. Protesterna har varit relativt lugna. Men de har bemötts med våld, och i skrivande stund har 51 personer dödats och minst 584 personer har fängslats, bland annat svenska medborgare (som är frisläppta). Demonstrationerna har gått över till att kräva presidenten avgång. al-Bashir efterfrågas av den för bland annat folkmord i och flera andra brott mot mänskliga rättigheter samt krigsbrott. EU och har tecknat flera avtal, bland annat Khartoumprocessen. Det är viktigt att säkerställa att det ekonomiska stödet inte används för att förtrycka den egna befolkningen. Jag vill därför fråga utrikesminister : Hur ser ministern på utvecklingen i och de arresteringar som har skett?
fr · H61172 · 2019-01-30 00:00:00 — Fråga 2018/19:72 Antalet vargar av (M) till Statsrådet (S) har fattat ett beslut om att det ska finnas 170–270 vargar i . Efter det har 2015 gjort bedömningen att det behövs minst 300 vargar i och att minst en invandrad varg från eller ska reproducera sig med en skandinavisk varg under naturliga förhållanden varje femårsperiod för att vargen ska anses ha gynnsam bevarandestatus. Det är anmärkningsvärt att regeringen och ansvariga myndigheter inte följer beslut om att antal vargar ska vara max 270 vargar. Jag vill därför fråga statsrådet : Delar statsrådet bedömning att det i behövs 300 vargar i , och hur ska statsrådet i så fall agera för att verkligen minska antalet vargar till max 300?
fr · H61173 · 2019-01-30 00:00:00 — Fråga 2018/19:73 Farledsavgifterna av (M) till Statsrådet (S) Sjöfarten är viktig för industrier, jobb och tillväxt. är ett stort och glesbefolkat land med långa transporter som kräver fungerande vägtransporter, järnvägstransporter, flygtransporter och sjöfart. Det är viktigt att vi har konkurrenskraftiga transportsätt som gör att svenska företag inte tappar konkurrenskraft till konkurrerande företag i andra länder. Därför är det också viktigt att våra skatter och avgifter inte snedvrider konkurrensen eller försämrar för svenska företag och våra jobb. Sjöfarten lyfter ofta upp att våra farledsavgifter är oskäligt höga och att de flesta länder i inte har dessa avgifter eller har betydligt lägre avgifter. Jag vill därför fråga statsrådet : Avser statsrådet att ta bort farledsavgifterna även i och därmed stärka konkurrenskraften för de företag som är beroende av en konkurrenskraftig sjöfart?
fr · H61174 · 2019-01-30 00:00:00 — Fråga 2018/19:74 Effektbrist i som hämmar tillväxten av (M) till Statsrådet (S) Skånska kommunrepresentanter, regionföreträdare och lokala elleverantörer har haft möte i med anledning av risken för effektbrist i . Omställning och utbyggnad av vårt samhälle med en allt större åtgång av el ställer krav på att stabilitet och kvalitet i elnäten går i takt med utvecklingen. När tågnätet byggs ut hänger inte elkraften med. Det finns ett brådskande behov av i takt med att fler elbussar och elbilar kommer att sättas i trafik. I , , och pågår en elektrifiering med ett krav på runt . Färjorna –behöver – lika mycket som ett med ca 5 000 invånare. Lunds nya spårvagnar kommer att behöva en effektökning på , och ESS , för att nämna några ytterligare exempel. Kapacitetsbrist innebär påverkan på transporter, jobb och befintliga företag såväl som på nyetableringar, med utebliven tillväxt som följd. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att effektbristen inte ska bli ett faktum?
fr · H61175 · 2019-01-30 00:00:00 — Fråga 2018/19:75 Ökad otrygghet i av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) har otryggheten i ökat. Skjutningar och sprängdåd har fått mest uppmärksamhet i medierna, men har det även framkommit att grupper av unga män trakasserar unga kvinnor och flickor i även . I beskrivs situationens allvar mycket detaljerat. Flickor som har utsatts för trakasserierna berättar om händelserna, och en undersökning från Region bekräftar bilden av otryggheten. Där framgår det att andelen unga tjejer som känner sig trygga på stan i har minskat kraftigt. svarade av tjejerna i gymnasiet att de kände sig trygga när de var på stan i . En siffra som sjunkit till 2017. Tjejer som känner sig otrygga uppmanas ofta att fundera på vad de behöver göra för att känna sig tryggare, till exempel att inte gå själva, att se till att de blir hämtade och annat som gör att de kan minska känslan av otrygghet. Detta är inte en acceptabel utveckling. Flickor och kvinnor ska kunna röra sig fritt och känna sig trygga, inte minst . En av statens mest fundamentala uppgifter är att garantera medborgarnas trygghet och säkerhet. Det är grunden för samhällskontraktet mellan staten och medborgarna. Att unga tjejers otrygghet har fallit så kraftigt i visar på en allvarlig brist. En brist som måste åtgärdas omgående, särskilt om inte tilliten i samhället ska urholkas. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister följande: Vilka åtgärder ämnar ministern vidta för att säkerställa tryggheten för flickor och unga kvinnor i ?
fr · H61176 · 2019-01-30 00:00:00 — Fråga 2018/19:76 Konsekvenser av den så kallade gymnasielagen av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Den så kallade gymnasielagen drevs igenom av den förra socialdemokratiskt ledda regeringen. var emot denna lagstiftning av flera skäl. Har man valt att införa en lagstiftning är det rimligt att man också tar ansvar för lagstiftningens konsekvenser. Av uppgifter i medierna framgår att det finns unga vuxna med uppehållstillstånd enligt gymnasielagen som lever under svåra förhållanden. I har till exempel berättats om , som pluggar på gymnasiet men efter skoltid bor utan el och värme i ett koloniområde i och jobbar svart för att få pengar till mat (). Från den tidigare socialdemokratiska ministern har sagts att gruppen har möjlighet att söka studiemedel enligt CSN och att man som vuxen i har ett eget ansvar för sin boendesituation. vet vi hur svårt det är att få en bostad för unga vuxna i , även om man är uppvuxen här och även med en arbetsinkomst. Min fråga till justitie- och migrationsminister är: Hur säkerställer ministern och regeringen att unga vuxna som beviljats uppehållstillstånd enligt den så kallade gymnasielagen lever under drägliga förhållanden?
fr · H61177 · 2019-01-30 00:00:00 — Fråga 2018/19:77 regleringsbrev av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) I den budget som har beslutat om och som bygger på förslag från och görs en särskild satsning på fler förvarsplatser med . Denna särskilda satsning tas dock inte upp i regleringsbrev. Att satsningen saknas i regleringsbrev har myndigheten själv reagerat på. I ett pressmeddelande från skriver följande: ”Enligt och avsåg förstärkningen på av förvaltningsanslaget gå till en satsning på fler förvarsplatser. Myndighetens regleringsbrev innehåller dock inget sådant uppdrag.” Min fråga till justitie- och migrationsminister är följande: Varför finns i regleringsbrev inte med den särskilda satsning på som har fattat beslut om i budgeten ?
fr · H61178 · 2019-01-30 00:00:00 — Fråga 2018/19:78 Åtgärder för att få fler personer som nekats uppehållstillstånd att lämna landet av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Många människor som nekas uppehållstillstånd i respekterar det beslut de fått och återvänder till sitt hemland. Men det är också en stor grupp som inte gör det. Åren 2018–2021 beräknar att man till polisen kommer att lämna över ca 45 000 fall. Det rör sig då om personer som avvikit efter ett avslagsbeslut eller vägrar samarbeta kring återresan. Polisen har i sin tur stora svårigheter att verkställa utvisningsbeslut. Vi riskerar därmed kraftigt växande skuggsamhällen i . Med skuggsamhällen är förknippat social utsatthet, svartarbete och brottslighet. Dessvärre saknas såväl i den så kallade januariöverenskommelsen som i regeringsförklaringen i princip helt förslag på åtgärder på detta fält. Min fråga till justitie- och migrationsminister är: Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att fler personer som har nekats uppehållstillstånd ska lämna landet?
fr · H61179 · 2019-01-30 00:00:00 — Fråga 2018/19:79 Kompetensutvisningar av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Om man jobbar och gör rätt för sig ska man självklart inte utvisas från på grund av små misstag från arbetsgivarens sida. har lyft problemet med kompetensutvisningar. Vi har också motionerat i frågan i tillsammans med , och Liberalerna. Dessvärre får vi återkommande rapporter om att problemet fortgår. Det är till nackdel för drabbade arbetstagare och arbetsgivare. Det är också till nackdel för arbetskraftsinvandringen i stort. attraktionskraft för duktiga programmerare, ingenjörer etcetera minskar om det finns en osäkerhet kring om man får stanna kvar i landet. De åtgärder som vidtogs av den förra regeringen på området var uppenbarligen inte tillräckliga. I den så kallade januariöverenskommelsen konstateras att ”problemet med kompetensutvisningar ska lösas”. Min fråga till justitie- och migrationsminister är: När i tiden får vi enligt ministern en lösning på problemet med kompetensutvisningar på plats?
fr · H6118 · 2019-01-23 00:00:00 — Fråga 2018/19:8 Isbrytning till hamnar av (S) till Statsrådet (S) För del är Vänersjöfarten oerhört viktig för industrin och vår konkurrenskraft, och det är bra att regeringen tidigare beslutat om satsningar på nya slussar. Men fler utmaningar kvarstår för sjöfarten, bland annat isbrytningen i våra sjöar och hav. ansvarar för isbrytning i samt i huvudfarleden i . Från huvudfarleden in till hamnen är det dock varje hamns ansvar att sköta isbrytningen. Problemet är att sträckan eller området där respektive hamn ansvarar för isbrytningen varierar väldigt. Detta gäller inte bara utan alla hamnar runt om i landet. För att ta några exempel handlar det för del om . För hamn är det och för . Då sträckorna varierar väldigt mellan alla hamnar är detta något som påverkar konkurrenskraften mellan hamnarna. Vissa har kostnader på flera miljoner medan en del i stort sett inte har några kostnader alls. Om alla hamnarna hade lika långa sträckor och staten ansvarade för övriga områden skulle konkurrenskraften hamnarna emellan likställas. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka initiativ är statsrådet beredd att ta med anledning av det som har framförts ovan om isbrytning till hamnar?
fr · H61180 · 2019-01-30 00:00:00 — Fråga 2018/19:80 Beredningskravet för migrationspolitiska förslag av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Regeringen vill utöka rätten till familjeåterförening med befrielse från krav på arbete och bostad hos den person som finns i , så kallat försörjningskrav. Detta lagförslag ska träda i kraft i samband med att nu gällande tillfällig lag om begränsade möjligheter att beviljas uppehållstillstånd i upphör att gälla , det vill säga . Lagförslaget måste föregås av en utredning i någon form och av en remissrunda. Därtill krävs Lagrådets synpunkter och hantering. Remisstiden bör pågå i helst . Detta i enlighet med bland annat den så kallade propositionshandboken och tidigare yttranden om remisstid. En utredning har ännu inte, , presenterats. För att regeringen ska kunna hålla sin tidsplan kommer tiden för remissinstanser och Lagrådet att yttra sig att bli mycket kort. Några för remissinstanserna kommer det inte att bli tal om. Min fråga till justitie- och migrationsminister är: Hur avser ministern och regeringen att tillgodose rimliga krav på en seriös beredningsprocess av förslaget om utökad rätt till familjeåterförening, givet den tidsplan regeringen har presenterat?
fr · H61181 · 2019-01-30 00:00:00 — Fråga 2018/19:81 Id-kontroll och visitation av besökare till boende på förvar av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Det finns ett antal brister när det gäller regelverket för säkerhet på förvaren i . Konsekvenserna är flera. Det är till exempel alltför lätt att ta in farliga föremål och narkotika på förvaren. Om man ser till regelverken i närliggande länder ger de fler möjligheter till kontroller inom ramen för förvarsverksamheten än vad det svenska regelverket gör. Det finns till exempel i , , och möjlighet att genomföra id-kontroll och visitation av besökare till boende på förvar. Så är inte fallet i . Min fråga till justitie- och migrationsminister är: Avser ministern och regeringen att vidta åtgärder för att det även i ska finnas möjlighet till id-kontroll och visitation av besökare till boende på förvar?