ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H61133 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2018/19:33 Situationen för hbtqi-personer i av (V) till Utrikesminister (S) För publicerade kontor för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter rapporten ’s Report under the Mechanism on alleged Human Rights Violations and Impunity in the Chechen Republic of . Rapporten initierades efter att det kommit allvarliga signaler om hbtqi-personers utsatthet i form av trakasserier och förföljelser, godtyckliga eller olagliga gripanden, tortyr, tvångsförsvinnanden och utomrättsliga avrättningar i den ryska delrepubliken . Professor , utsedda rapportör, kom i sin undersökning fram till att signalerna om polisbrutalitet och övergrepp från myndigheterna var riktiga och att påstådda brott begångna av polis och säkerhetstjänst inte utreds. I rapporten lämnas flera förslag på hur både och bör agera för att få ett slut på detta. Efter denna rapports publicering har det kommit nya alarmerande uppgifter från . rapporterade om 40 kvinnor och män som arresterades och av vilka två till och med torterats till döds. väckte rapporter från den ryska tidningen om övergrepp på hbtqi-personer i stor internationell uppmärksamhet. Uppenbarligen har några större förändringar inte skett. Mot denna bakgrund vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern att ta några initiativ för att stötta hbtqi-rörelsen i och kräva att både och genomför de förändringar som rapportören lagt fram?
fr · H61134 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2018/19:34 mot desinformation av (SD) till Statsrådet (S) presenterade flera av Europeiska unionens organ en gemensam aktionsplan mot desinformation (Action Plan against Disinformation). meddelade kommissionen i ett pressmeddelande att ”vi har upptäckt försök till inblandning i val och folkomröstningar, och spåren tyder på att är den främsta källan till dessa kampanjer”. ser det som en prioriterad fråga att försvara från hybridangrepp och otillbörlig påverkan. Dock är det svårt att bedöma vilka motåtgärder som är lämpliga utan att veta hur dessa inblandningsförsök sett och ser ut i praktiken. Jag vill därför fråga statsrådet : Kan statsrådet redogöra för dessa inblandningsförsök, var och när de skett, mot vilket land och genom vilka kanaler?
fr · H61135 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2018/19:35 Utbyggnad av – av (KD) till Statsrådet (S) E6 är en av tyngst trafikerade vägar. är den bro där flest fordon passerar . Många av dessa fordon är lastbilar som transporterar gods mellan och kontinenten. Om vi hade skapat ett triangelspår på i , samt byggt ut över in i , hade vi kunnat flytta stora mängder gods från lastbil till järnväg. hamn använder enbart av sin kapacitet vilket gör att det finns ett stort utrymme för ytterligare godstransporter, förutsatt att infrastrukturen i övrigt uppmuntrar till detta. Utöver att en utbyggd järnväg kan flytta gods ifrån lastbil till järnväg så skulle ett dubbelspår ––underlätta persontrafiken vilket gör att och blir en del av varandras ekonomiska zon. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Kommer statsrådet att verka för en ny förbindelse mellan och via och norra ?
fr · H61136 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2018/19:36 i av (M) till Finansminister (S) har meddelat att man lägger ned verksamheten i . Det är en allvarlig försämring av servicen till medborgarna när man lämnar som värdefulla arbetstillfällen lämnar . Trots många protester från företrädare från liksom från de fackliga företrädarna säger rikskronofogden att beslutet ligger fast. Det som återstår då är att regeringen i ett regleringsbrev fastställer att några nedläggningar av kontor inte ska ske runt om i landet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Är ministern beredd att vidta några åtgärder för att säkerställa en god samhällsservice i hela som innebär att inte lägger ned kontoret i ?
fr · H61137 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2018/19:37 Tidiga insatser i skolan av (KD) till Utbildningsminister (S) Alla barn är olika. För att alla barn ska kunna tillgodogöra sig skolundervisningen efter sin bästa förmåga måste stöd sättas in . har därför betonat vikten av att satsa extra resurser på ett speciallärarlyft. De elever som har behov av särskilt stöd behöver få anpassad undervisning efter behov och ibland också en anpassad klassrumsmiljö. Alla elever har rätt till stöd och stimulans för att utvecklas så lång som möjligt. A och O för att elever ska trivas i skolan är att de får en undervisning som är anpassad efter barnets förmåga och kunskapsnivå. I och sätts de specialpedagogiska insatserna in tidigt i skolgången i stor utsträckning för att förebygga uppkomsten av läs- och skrivsvårigheter, medan vi i tenderar att sätta in stödet i senare årskurser. Detta är olyckligt eftersom specialpedagogiska resurser kan verka förebyggande. Det är viktigt att specialpedagogiskt stöd inte ses som stigmatiserande utan kan sättas in också för kortare tider när det upptäcks att en elev så behöver. Det torde vara mycket mer stigmatiserande att inte uppfylla kunskapskraven och inte få det stöd man behöver. Läsa-skriva-räkna-garantin kan möjliggöra att vi även i får till ett effektivare arbetssätt med tidiga insatser. Bristen på speciallärare är dock alldeles för stor. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Delar ministern min oro att den stora bristen på speciallärare riskerar att urholka ambitionerna i den nya läsa-skriva-räkna-garantin?
fr · H61138 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2018/19:38 Den ryska aggressionen gentemot av (M) till Utrikesminister (S) I pågår ett regelrätt krig. Delar av territorium är ockuperat av rysk militär. I de sydöstra delarna understöder de ukrainska separatisterna. Kriget i har en omfattande påverkan på civilbefolkningen. Tyvärr talas det sällan om det stora antal internflyktingar som finns i . För att internflyktingarna ska förmås att återvända hem behöver kriget upphöra. Ett exempel på de problem som civilbefolkningen möter i är de landminor som finns i de sydöstra landsändarna. Många civila har skadats av dessa vilket utöver mänskligt lidande påverkar möjligheten till ekonomisk utveckling negativt. Tyvärr respekteras inte de två Minsköverenskommelserna av framför allt den ryska ockupanten. Ej heller respekteras internationell lag. Till stöd för att stoppa den ryska aggressionen har EU beslutat om sanktioner gentemot , omvärlden har bistått i förhandlingarna angående Minsköverenskommelserna, har observatörer på plats, civila internationella organisationer finns på plats och den ryska aggressionen gentemot har även behandlats av . Tyvärr verkar ingen lösning på den ryska aggressionen gentemot vara inom räckhåll. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Vilka åtgärder är ministern villig att vidta för att den ryska aggressionen gentemot grannlandet ska upphöra och internationell humanitära lag efterföljas?
fr · H61139 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2018/19:39 Gårdsförsäljning av alkohol av (M) till Socialminister (S) Under förra mandatperioden riktade ett tillkännagivande till regeringen att försäljning av alkoholhaltiga drycker ska tillåtas under så kallad gårdsförsäljning. Regeringen har även aviserat att en utredning av alkoholhaltiga drycker ska genomföras och att denna tillsätts . Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : Mot vilken bakgrund kommer inte utredningen till stånd tidigare, och när avser ministern att återkomma till med ett lagförslag gällande gårdsförsäljning?
fr · H61140 · 2019-01-25 00:00:00 — Fråga 2018/19:40 Livsmedelsförsörjning och krisberedskap av (M) till Statsrådet (S) har varit ett land som i stort sett har varit självförsörjande på jordbruksprodukter. Dock visar statistik från att situationen är en annan. Trenden är även tydligt nedåtgående , och detta skapar en oro. I händelse av nöd måste kunna försörja sin egen befolkning med livsmedel. Att det finns beredskap är fundamentalt. I en rapport från med rubriken för livsmedelsförsörjning i ett internationellt perspektiv – en förstudie konstateras nämligen att ”möjligheterna till stöd från EU är mycket begränsade om skulle drabbas av någon form av kris som omöjliggör att landet på egen hand kan klara sin livsmedelsförsörjning.” Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa att krisberedskap för livsmedelsförsörjning ökar?
fr · H61141 · 2019-01-28 00:00:00 — Fråga 2018/19:41 En ny viltmyndighet av (M) till Statsrådet (S) Frågan om en samlad myndighet för jakt- och viltvårdsfrågor har diskuterats , då frågorna är spridda mellan flera myndigheter och varken jakten eller viltvården får den samlade huvudman de borde ha. I den tidigare jaktlagsutredningen presenterades delbetänkandet – jakt och viltförvaltning i en ny tid (SOU 2013:71). Där förespråkades bland mycket annat en ny myndighet. Under /15 biföll kammaren en motion från om en ny myndighet med det samlade ansvaret för jakt och viltvård. ”har huvudansvaret för viltförvaltningen. Det finns dock ett missnöje med verkets hantering av jakt- och viltförvaltningsfrågorna. Därför har i ett så kallat tillkännagivande gett regeringen i uppdrag att inrätta en ny myndighet för jakt och viltvård. beslutade regeringen att den så kallade skulle avsluta sitt arbete . anser att detta innebär att vissa viktiga frågor lämnas utan att ha utretts färdigt. Därför uppmanade också regeringen att fortsätta utreda vissa frågor som rör jakt och viltvård, som till exempel samernas rätt att jaga, den så kallade fjälljakten, jakt på allmänt vatten, jakt i ekonomiska zon, förvaltning av säl och jakt på kronhjort.” Ett samlat miljö- och jordbruksutskott utskott sa: ”Med bifall till motion 2014/15:2974 yrkande 14 föreslår utskottet ett tillkännagivande om att regeringen ska inrätta en ny myndighet med ansvar för jaktfrågor och viltförvaltning. Utskottet föreslår också ett tillkännagivande om att regeringen ska utreda vissa jaktfrågor.” I regeringsförklaringen annonserade statsministern återinrättandet av den nya jämställdhetsmyndigheten. Han nämnde dock inte inrättandet av den av beslutade viltmyndigheten. Med anledning av ovanstående till jag ställa följande fråga till statsrådet : När avser regeringen att återkomma med besked om skapandet av en ny viltmyndighet?
fr · H61142 · 2019-01-28 00:00:00 — Fråga 2018/19:42 Viltövervakning som uppdrag av (M) till Statsrådet (S) Avmagringssjuka, också kallat Chronic Wasting Disease (CWD), är en smittsam prionsjukdom som infekterar hjortdjur. Alla infekterade djur dör eftersom det saknas både botemedel och vaccin. Prionerna förs vidare genom direktkontakt eller via miljön. I miljön sker detta via saliv, urin och avföring. Prionerna kan anrikas i miljön och därmed vara smittsamma . Eftersom smittan hittats i är det viktigt att en övervakning sker kontinuerligt för att hindra vidare smittspridning i . fick SVA () ett uppdrag att övervaka inte bara CWD-smitta utan även andra viltsjukdomar som fågelinfluensa, dvärgbandmask och amerikansk svinpest. När myndigheterna nu har fått sina nya regleringsbrev finns förvånande nog inte detta viktiga uppdrag med längre. I fackpressen har vi kunnat läsa att statssekreteraren på tagit en muntlig kontakt med ansvariga myndigheter för att intyga att övervakningen inte ska dras ned eller tas bort. I andra länder har man kunnat konstatera att CWD-smitta sprids långsamt i början för att sedan öka dramatiskt. Eftersom smittan är funnen hos norska vildrenar på gränsen till är det viktigt att myndigheterna har ett långsiktigt och noggrant övervakningssystem som inte får äventyras av att regeringen glömt att föra in saker i sina regleringsbrev. Jag vill därför ställa följande fråga till statsrådet : Finns uppdraget om viltövervakning med i uppdraget till ansvarig myndighet?
fr · H61143 · 2019-01-28 00:00:00 — Fråga 2018/19:43 Förstärkning av inför brexit av (M) till Finansminister (S) utträde ur Europeiska unionen har präglats av ovisshet och otydlighet. Så även , när det bara är kvar tills lagstiftningen tar vid och utträdet blir ett faktum. Oron är inte minst oviss för svenskar i och svenska företag och företagare. och har ett nära samarbete och goda handelsrelationer. är efter och en av absolut viktigaste handelspartner. Det gäller både små och större företag, där flertalet har en lång tradition av handel med medan andra har funnit denna marknad . När utträdet väl genomförs kommer det att innebära stor press på handelsrelationer i allmänhet och till exempel myndigheten i synnerhet, som utöver kontrollen gällande införsel av vapen och narkotika även ska garantera en smidig handel med omvärlden. släpar dessutom efter med rekryteringen till följd av ovissheter och otydlighet från den gamla regeringen, som inte under hela mandatperioden fastställde långsiktiga strategier och förutsättningar för att förbereda sig, växa och på ett mer önskvärt sätt skapa förutsättningar för en smidigare brexit, läst ur svenska ögon. Utdragna processer har lett till förseningar, och det nödvändiga personaltillskott som görs täcker bara en dryg tredjedel av behovet. Utöver det ska en digitalisering av myndigheten genomföras, vilket kommer att sluka stora resurser. Tack vare att och gemensamma statsbudget vunnit gehör har fått ett efterfrågat och välbehövligt tillskott för bland annat rekrytering av personal. Hur den nu tillträdande rödgröna regeringen ämnar ta sig an detta akuta och så viktiga problem är fortfarande oklart och skapar än mer förvirring i en redan ansträngd situation, om inte regeringen är tydlig. Till detta behöver regeringen möjligt återkomma till om på vilket sätt man avser att ta tag i detta. Med anledning av ovan vill jag fråga finansminister : Avser ministern att fullfölja den förstärkning av resurser som påbörjats i och med budgeten samt underlätta rekrytering av fler tullare i allmänhet och nyckelpersoner för brexit i synnerhet?
fr · H61144 · 2019-01-28 00:00:00 — Fråga 2018/19:44 Viltövervakning av smittsamma sjukdomar av (M) till Statsrådet (S) fick SVA () ett uppdrag att övervaka inte bara CWD-smitta utan även andra viltsjukdomar som fågelinfluensa, dvärgbandmask och amerikansk svinpest. När myndigheterna nu har fått sina nya regleringsbrev finns förvånande nog inte detta viktiga uppdrag med längre. I fackpressen har vi kunnat läsa att statssekreteraren på tagit en muntlig kontakt med ansvariga myndigheter för att intyga att övervakningen inte ska dras ned eller tas bort. För allmänheten råder dock oklarhet om vad som gäller. CWD och afrikansk svinpest kan få förödande konsekvenser för inte bara vilda djur utan även tamdjursbesättningar. I andra länder har hela besättningar fått slaktas ut, och då smittan kommer allt närmare finns den risken även här. I då svenskt jordbruk redan riskerar att minimeras på grund av dålig lönsamhet och sommarens torka vore detta förödande för svensk livsmedelsproduktion. I med en tät rovdjurspopulation är även risken för utbrott av dvärgbandmask stor och rädslan för smittspridning till människa är överhängande. Risken för smitta vid svamp- och bärplockning finns, och det vore tråkigt för friluftslivet och friskvården om människor inte vågade röra sig i skog och mark av rädsla för att bli smittade. En garant för att staten ska kunna ge råd och information om vad som sker i naturen är övervakning och kontroll av smitta. Det är därför oroväckande med signaler som kommuniceras ut offentligt om att regeringen glömt att föra in uppdraget till ansvarig myndighet som sedan avbryter övervakningen. Det är viktigt att statliga myndigheter har ett långsiktigt och noggrant övervakningssystem av viltsjukdomar. Detta får inte äventyras av att regeringen glömt att föra in saker i sina regleringsbrev. Jag vill därför ställa följande fråga till statsrådet : Finns uppdraget om viltövervakning med i uppdraget till ansvarig myndighet?
fr · H61145 · 2019-01-28 00:00:00 — Fråga 2018/19:45 Bistånd till av (SD) till Statsrådet (MP) blev det känt att den homofoba regeringen i ertappats med att dels uppmana allmänheten till att rapportera homosexuella till myndigheterna, dels ha inrättat en specialgrupp i syfte att jaga dessa personer, främst genom att med bilder och videor från sociala medier kunna identifiera homosexuella. Det är förbjudet med homosexualitet i landet (homosexualitet kan ge upp till fängelse), och beslutsfattare har använt sig av grovt nedsättande uttryck mot homosexuella, vilket säkerligen också är ett skäl till att homofobin ökat dramatiskt. Som följd av rapporteringen valde bland annat den danska regeringen att frysa delar av sitt bistånd till . Utrikesminister har kommenterat uppgifterna med att det är fruktansvärt och oacceptabelt att hbt-personer jagas och förföljs och att det kan få konsekvenser för det svenska biståndet. fick i bistånd, vilket motsvarade av landets bni. Det är det enskilt största mottagarlandet av svenskt bilateralt bistånd. har fryst bistånd till landet, dock av andra skäl. frystes utbetalningar på då inte klarade att uppfylla villkor om bland annat kamp mot korruption, reformer av det finansiella system och den större mediefriheten. frystes bistånd på efter en uppdagad korruptionshärva. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser att frysa biståndet till med anledning av den statssanktionerade jakten på homosexuella, och hur avser man i övrigt att arbeta för att ställa krav på landet?
fr · H61146 · 2019-01-28 00:00:00 — Fråga 2018/19:46 Moderniserad valprocess av (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) lämnade undertecknad in en skriftlig fråga till dåvarande ansvarig minister, , rörande den svenska valprocessen. Med hänvisning till att vi hade en övergångsregering kom inget svar, trots att frågan knappast var att anse som särskilt politisk. Av den anledningen ställs nu frågan till ansvarigt statsråd i den nya regeringen. Efter att valet avslutades spreds inte helt oväntat olika konspirationsteorier om valfusk samt misstänkliggöranden kring det svenska valsystemet. Detta kan ha intensifierats då sida stängdes ned, utan vidare förklaring. För att motverka ryktesspridning och konspirationsteorier kring detta borde det ligga i allmänhetens intresse att få ta del av skälet till detta. En dansk liberal politiker, som tidigare bevakat val i , uttalade sin skepsis mot det svenska valsystemet med orden: Det svenska valsystemet är långt ifrån europeisk standard. Han menade vidare att det svenska politiska systemet var mycket odemokratiskt. Ett av huvudskälen till detta uttalande sägs vara faktumet att svenska valsedlar ligger framme, vilket gör att de som befinner sig i lokalen enkelt kan se vilka valsedlar en väljare väljer att ta. Väljare har vittnat om att de även tvingats hämta sina valsedlar som valförrättare stått bredvid och tittat på. Ganska tidigt i valrörelsens skede började det strömma in tips om olika former av valfusk, vilket intensifierades under valdagen. Vissa partivalsedlar sas inte ha packats upp, och flertalet partivalsedlar hade försvunnit alternativt fått andra partiers valsedlar placerade över sig. Väljare uppmanades i vissa vallokaler att inte försegla sina kuvert med valsedlar innan de skulle lämnas in, och i något fall fanns till och med uppmaningen på ett papper. Under förtidsröstningen stals även valsedlar från tre ambassader i tre olika länder i , enligt tidningen . Det har framkommit att valförrättare ertappats med att kryssa för vallistorna med blyertspenna trots att det enligt reglerna ska göras med bläckpenna, och i något fall var valurnorna inte förseglade som de borde ha varit. De allra flesta rykten som sprids om omfattande valfusk är naturligtvis ingenting man behöver ta på särskilt stort allvar, men det finns trots allt delar i valprocessen som kan förbättras. Ingen tjänar på att misstron mot den svenska demokratin ökar. Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Avser ministern att verka för en förändring av den svenska valprocessen för att öka tilltron till vår demokrati, stärka valhemligheten och i allmänhet möjliggöra för ett mer effektivt valsystem, och vad avser hon i sådana fall att göra?
fr · H61147 · 2019-01-28 00:00:00 — Fråga 2018/19:47 president av (SD) till Utrikesminister (S) under den impopuläre presidenten och under en socialistregim har befolkning fått nog. Folket, som under större delen av Maduros styre har styrts genom dekret, har levt under enorma ekonomiska svårigheter och omfattande statligt sanktionerade övergrepp, varför det också förkommit stora protester där demonstranter skadats eller till och med dödats. Till råga på detta är Maduro varken demokratiskt vald som president eller att betrakta som en konstitutionellt legitim president. Med hänvisning till grundlag har den 35-årige ingenjören och ledamoten av landets , oppositionsledaren , därför utnämnt sig som tillförordnad president i landet. Han har en uttalad ambition att utlysa nyval och tycks ha ett mycket starkt folkligt stöd bakom sig. Reaktionerna från omvärlden har inte väntat. , och större delen av grannländer är bara några av en lång rad stater som erkänt Guaidó som president. , och har ställt ett ultimatum: Maduro förväntas hålla nyval , annars kommer även dessa länder att stödja Guaidó. Utrikesministern har tidigare påtalat venezuelaners självklara rätt till demokrati och fred, men i övrigt har det varit förhållandevis tyst. Detta trots att det vore en självklarhet att likt så många andra länder bör stå bakom Guaidó. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Avser den att erkänna som tillfällige president eller likt och fortfarande stå bakom Maduro?
fr · H61148 · 2019-01-28 00:00:00 — Fråga 2018/19:48 Nedsatt moms på livsmedel av (M) till Finansminister (S) Mervärdesskatten (moms) på livsmedel är nedsatt till . har granskat den nedsatta momsen på livsmedel med avseende på dess priseffekt, fördelningsprofil och kostnadseffektivitet. motiverar granskningen bland annat med att nedsättningen kostar stora belopp samt att det är livsmedelsmomsen sattes ned, och ändå har inte dess effekt på priserna utvärderats. Granskningen har utgått från följande revisionsfråga: Är nedsatt moms på livsmedel en kostnadseffektiv åtgärd för att förstärka köpkraften hos barnfamiljer och låginkomsthushåll? slutsats är att den nedsatta momsen inte är ett kostnadseffektivt sätt att förstärka köpkraften för barnfamiljer och låginkomsthushåll. Andra grupper än målgrupperna tillgodogör sig en stor del av stödet. bedömer att ungefär hälften av skatteutgiftens ca skulle kunna sparas genom att man i stället använder en kombination av alternativa fördelningspolitiska stöd. rekommenderar att regeringen ”tar initiativ till att utreda nedsatt moms på livsmedel och avgöra om motivet alltjämt är att stödja barnfamiljer och låginkomsthushåll samt i sådana fall överväga andra sätt att stödja dessa hushåll”. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Avser finansminister att vidta några åtgärder i enlighet med rekommendationer?