ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H512790 · 2019-01-25 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:790 av (C) Förbättrade möjligheter till digitalisering i hela landet och fråga 2017/18:791 av (C)långa handläggningstider har ställt frågor till både mig och till statsrådet angående handläggningstider av ledningsärenden. Ansvaret i regeringen är så fördelat att den fråga som ställts till statsrådet har överlämnats till mig. Jag väljer att svara på de båda frågorna i ett sammanhang. har ett viktigt åtagande i att hantera de tillstånd som krävs för att bredbandsutbyggnaden i ska kunna fortsätta i ett högt tempo. Regeringen har i regleringsbrevet till avseende 2018 skärpt myndighetens uppdrag att korta handläggningstiderna för ledningsärenden. Regeringen vill inom ramen för detta uppdrag även se att redovisar effekter av sina insatser. Uppdraget ska redovisas i samband med årsredovisningen . För ärenden gällande arbete på befintlig ledning och anmälan om akut eller skyndsam reparation som berör väganläggningen klarar den lagstadgade handläggningstiden. För övriga ärenden har en handläggningstid som har överstigit 4 månader. Det finns enligt flera faktorer som förklarar varför myndigheten har svårt att svara upp mot den lagstadgade handläggningstiden. Ärendemängden och även komplexiteten på inkomna ärenden har ökat kraftigt eftersom fiberföreningar bygger helt nya nät. inkom till över 9 800 ärenden jämfört med drygt 6000 ärenden och ärendemängden visar på fortsatt höga nivåer. Personalstyrkan som arbetar med ledningsärenden har ökat från 17 till 53 personer och ytterligare 14 personer kommer att anställas . Vidare pågår just nu en fortsatt utveckling av verksamheten genom utbildningspaket för handläggare för en enhetlig nationell handläggning samt utvecklingen av en e-tjänst som ett stöd för sökanden att kunna klassificera sina ärenden. utreder vidare möjligheterna att använda andra tekniska lösningar. Utöver personalförstärkningar vidtar ytterligare åtgärder för att få ner handläggningstiderna, såsom att regelbundet bjuda in branschen till dialog och utbildning kring ledningsansökningar och även arbete på väg. Satsningar görs även på utbildning via webbinarium för att nå många ledningsägare, ombud och entreprenörer. har även tagit fram en broschyr, ”Ledningsarbete inom det statliga vägområdet – hur du ska förlägga ledningen och bevara vägens skick”. Jag följer löpande denna fråga med förväntningen att vidtagna åtgärder ger resultat i form av minskade handläggningstider. Sammanfattningsvis vill jag betona vikten av att regeringens mål om bredbandsutbyggnaden uppnås: bör hela ha tillgång till snabbt bredband.
frs · H512791 · 2019-01-25 00:00:00 — Svar på fråga 2017/18:790 av (C) Förbättrade möjligheter till digitalisering i hela landet och fråga 2017/18:791 av (C)långa handläggningstider har ställt frågor till både mig och till statsrådet angående handläggningstider av ledningsärenden. Ansvaret i regeringen är så fördelat att den fråga som ställts till statsrådet har överlämnats till mig. Jag väljer att svara på de båda frågorna i ett sammanhang. har ett viktigt åtagande i att hantera de tillstånd som krävs för att bredbandsutbyggnaden i ska kunna fortsätta i ett högt tempo. Regeringen har i regleringsbrevet till avseende 2018 skärpt myndighetens uppdrag att korta handläggningstiderna för ledningsärenden. Regeringen vill inom ramen för detta uppdrag även se att redovisar effekter av sina insatser. Uppdraget ska redovisas i samband med årsredovisningen . För ärenden gällande arbete på befintlig ledning och anmälan om akut eller skyndsam reparation som berör väganläggningen klarar den lagstadgade handläggningstiden. För övriga ärenden har en handläggningstid som har överstigit 4 månader. Det finns enligt flera faktorer som förklarar varför myndigheten har svårt att svara upp mot den lagstadgade handläggningstiden. Ärendemängden och även komplexiteten på inkomna ärenden har ökat kraftigt eftersom fiberföreningar bygger helt nya nät. inkom till över 9 800 ärenden jämfört med drygt 6000 ärenden och ärendemängden visar på fortsatt höga nivåer. Personalstyrkan som arbetar med ledningsärenden har ökat från 17 till 53 personer och ytterligare 14 personer kommer att anställas . Vidare pågår just nu en fortsatt utveckling av verksamheten genom utbildningspaket för handläggare för en enhetlig nationell handläggning samt utvecklingen av en e-tjänst som ett stöd för sökanden att kunna klassificera sina ärenden. utreder vidare möjligheterna att använda andra tekniska lösningar. Utöver personalförstärkningar vidtar ytterligare åtgärder för att få ner handläggningstiderna, såsom att regelbundet bjuda in branschen till dialog och utbildning kring ledningsansökningar och även arbete på väg. Satsningar görs även på utbildning via webbinarium för att nå många ledningsägare, ombud och entreprenörer. har även tagit fram en broschyr, ”Ledningsarbete inom det statliga vägområdet – hur du ska förlägga ledningen och bevara vägens skick”. Jag följer löpande denna fråga med förväntningen att vidtagna åtgärder ger resultat i form av minskade handläggningstider. Sammanfattningsvis vill jag betona vikten av att regeringens mål om bredbandsutbyggnaden uppnås: bör hela ha tillgång till snabbt bredband.
fr · H61110 · 2019-01-23 00:00:00 — Fråga 2018/19:10 Ratificering av CEPA av (SD) till Utrikesminister (S) slöts ett avtal, CEPA (The Comprehensive & Enhanced Partnership Agreement between Union and Armenia), mellan och . Det nya avtalets tillämpningsområde är omfattande och täcker ekonomiska, handelspolitiska, sektorsövergripande och även politiska frågor. Eftersom avtalet är ett så kallat blandat avtal krävs att även EU:s medlemsstater för egen del måste underteckna samt godkänna eller ratificera avtalet. När jag besökte i egenskap av talman restes frågor om ratificering av avtalet. Efter hemkomsten undersöktes var i ratificeringsprocessen avtalet befinner sig, men inga svar kunde ges. Inte heller vid utrikesutskottets sammanträde kunde kabinettssekreterare svara på frågor om ratificeringsprocessen. Jag ställde en fråga till utrikesministern om detta avtal men fick då till svar att frågan inte skulle besvaras med hänvisning till att regeringen var en övergångsregering. Men har en ny regering tillträtt. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Var i ratificeringsprocessen befinner sig CEPA och när väntas få ärendet på sitt bord?
fr · H611100 · 2019-01-31 00:00:00 — Fråga 2018/19:100 Svensk rovdjursförvaltning av (M) till Statsrådet (S) Att ha en fullgod inventering av våra svenska rovdjur är avgörande för en ändamålsenlig rovdjursförvaltning. Kunskapsläget i är relativt gott när det gäller våra stora rovdjur, men det kan bli ännu bättre och osäkerheterna kan bli mindre. En nästan outnyttjad resurs som finns i och med det nya rättsläget på kameraövervakningsområdet är de viltkameror som jägare satt upp för viltövervakning. Med största säkerhet finns en stor mängd kunskap att hämta ur de bilder som dessa kameror har tagit. Inrapporteringsfrekvensen från jägarna är dock väldigt låg . Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att fler jägare ska skicka in bilder från sina viltkameror för att bidra till rovdjursförvaltningen och annan viltinventering?
fr · H611101 · 2019-01-31 00:00:00 — Fråga 2018/19:101 Skärpta straff för människosmuggling av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) De många dödsfall som skett på visar på den hänsynslöshet som kännetecknar den organiserande människosmugglingen. Det rör sig om ett cyniskt utnyttjande av utsatta människor för skull. vill att straffen för grov människosmuggling skärps. Vi vill se en höjning av minimistraffet från fängelse till fängelse . Dagens straffskala står inte i proportion till brottets allvar. Min fråga till justitie- och migrationsminister är: Avser ministern och regeringen att ta initiativ för att skärpa straffen för människosmuggling?
fr · H611102 · 2019-01-31 00:00:00 — Fråga 2018/19:102 Kommunalt stöd till personer utan rätt att vistas i av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Det förekommer att kommuner ger ersättning för mer varaktig försörjning till personer utan rätt att vistas i landet. Detta minskar drivkraften hos den enskilde, som befinner sig i landet utan tillstånd, att återvända till sitt hemland och undergräver därmed den reglerade invandringen. Det rimliga är att kommuner i sådana här situationer bara får erbjuda mycket kortvarig hjälp. Parallellt med att sådan kortvarig hjälp ges bör kontakt tas med . Min fråga till justitie- och migrationsminister är: Avser ministern och regeringen att ta initiativ för att förbjuda kommuner att ge annat än mycket kortvarig hjälp till personer som vistas i kommunen utan tillstånd att vistas i landet?
fr · H611103 · 2019-01-31 00:00:00 — Fråga 2018/19:103 Förvar i norra av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Det råder en stor brist på förvarsplatser i . Det vittnar både polisen och om. och satsar särskilt på fler förvarsplatser i den budget som har fattat beslut om. Vi har därtill från påpekat behovet av ett nytt förvar i norra . Det mest nordliga förvaret i finns i . Det betyder långa resvägar, särskilt för polisen. har ett pågående arbete med att inrätta ett nytt förvar i norra . Detta arbete går dock trögt. var arbetet inriktat på en befintlig anläggning i . Detta projekt lades dock ner sedan polisen gett besked om att placeringen i var olämplig. Ett nytt arbete påbörjades. finns det, såvitt känt, ingen tidsplan för när ett nytt förvar i norra kan finnas på plats. Min fråga till justitie- och migrationsminister är: När kommer det att finnas ett nytt förvar i norra på plats?
fr · H611104 · 2019-01-31 00:00:00 — Fråga 2018/19:104 Utökade befogenheter vid inre utlänningskontroll av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Inre utlänningskontroll är ett viktigt verktyg för att kunna hitta människor som vistas här i landet utan tillstånd och som ska utvisas till sina hemländer. I en statlig utredning som presenterades 2017 (Klarlagd identitet, SOU 2017:93) föreslås åtgärder som har betydelse vid inre utlänningskontroll. Enligt ett förslag i utredningen ska polisen ges utökad möjlighet att i identifieringssyfte ta fingeravtryck och omhänderta id-handlingar. Utredningen har remissbehandlats. Min fråga till justitie- och migrationsminister är: När finns på plats en lagstiftning som ger polisen utökad möjlighet att i identifieringssyfte ta fotografier och omhänderta id-handlingar?
fr · H611105 · 2019-01-31 00:00:00 — Fråga 2018/19:105 Tiden för en förnyad asylansökan av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) kan den som nekats uppehållstillstånd i , efter ett slutligt beslut inom ramen för en rättssäker process, få en ny asylansökan prövad . vill begränsa möjligheten att få en ny asylansökan prövad efter ett avslagsbeslut. Vi vill att tiden förlängs från till . Det kan bidra till att fler följer det beslut som de har fått och därmed återvänder till sina hemländer. Detta i stället för att gå under jorden i väntan på att en ny asylansökan kan tas upp till prövning. Min fråga till justitie- och migrationsminister är: Avser ministern och regeringen att ta initiativ för att förlänga tiden för när en ny asylansökan kan tas upp till prövning igen?
fr · H611106 · 2019-01-31 00:00:00 — Fråga 2018/19:106 Polisens möjlighet till genomgång av digitala medier av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Vi har stora problem med människor som vistas i landet utan tillstånd. Det rör sig dels om personer som kommit in i landet olovligen och aldrig sökt asyl, dels om personer som nekats uppehållstillstånd och därefter gått under jorden. Vid verkställighet av utvisningar är identitetsfrågan av stor betydelse. Polisen har uppgett att många som saknar tillstånd att visats i landet inte bär sina identitetshandlingar med sig, men att bilder på handlingar i mobiltelefoner är vanligt förekommande. Polisen har därför efterfrågat rätt att gå igenom digitala medier, till exempel mobiltelefoner, i syfte att utreda en persons identitet. Min fråga till justitie- och migrationsminister är: Avser ministern och regeringen att ta initiativ för att polisen ska ges rätt att gå igenom digitala medier i syfte att utreda en persons identitet?
fr · H611107 · 2019-01-31 00:00:00 — Fråga 2018/19:107 Internationella observatörer i av (V) till Utrikesminister (S) Under Osloprocessen upprättades observatörsstyrkan TIPH (Presence in ) i syfte att skydda palestinierna i efter att en bosättare skjutit ihjäl 29 palestinier under morgonbönen. TIPH består av 64 obeväpnade observatörer från sex länder, däribland . Den israeliska regeringen har beslutat att inte förlänga mandatet för TIPH. Premiärminister motiverar beslutet med att de inte kan ”tillåta närvaron av en internationell styrka som motarbetar oss”. Två incidenter anses ligga bakom beslutet. Enligt israelisk polis har en observatör vandaliserat en bosättarbil, och en annan har enligt uppgift givit en bosättarpojke en örfil. Beslutet kan också vara en reaktion på en intern med hård kritik mot den israeliska regeringen. I den konstateras bland annat att regelbundet bryter mot internationella regler kring hur en ockupationsmakt ska agera och att de radikala bosättarna gör livet svårt för palestinierna i den del av som kontrolleras av armé. Rapporten, som inte är offentlig, har enligt uppgift dokumenterat över 40 000 övergrepp och brott mot internationell rätt under de två decennier som TIPH funnits i staden. meddelar nu Kyrkornas världsråd att de av säkerhetsskäl avslutar det ekumeniska följeslagarprogrammets närvaro i . Följeslagarna fyller en liknande funktion som TIPH, att genom sin blotta närvaro som en tredje och oberoende part förhindra våldsamma sammandrabbningar eller övergrepp. När de båda lämnar minskar den internationella närvaron drastiskt i ett av de mest konfliktfyllda områdena på . Detta i då den israeliska människorättsorganisationen B’Tselem rapporterar att israeliska säkerhetsstyrkor arresterat minst 117 palestinier (inkluderat 22 minderåriga), gjort minst 204 räder mot städer och byar, minst 161 räder mot hem och satt upp minst 146 mobila checkpoints på mellan och . Mot denna bakgrund vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern att ta några initiativ för att stärka närvaron av internationella observatörer i och i andra delar av ?
fr · H611108 · 2019-01-31 00:00:00 — Fråga 2018/19:108 Situationen inom av (M) till Statsrådet (S) Antalet intagna i anstalt inom har minskat tydligt . Regeringen konstaterar i budgetpropositionen att medelantalet klienter i anstalt fortsatte att minska . Detsamma gäller för klientinströmningen. I häkte har medelbeläggningen däremot ökat något . I motsats till regeringens bild av en kriminalvårdsverksamhet med minskad beläggning i anstalt ger dock Kriminalvården en betydligt mer alarmerande beskrivning. Myndighetens generaldirektör skrev på : ”med vikande klienttillströmning ökar inflödet av dömda till Kriminalvården nu snabbt igen. Beläggningen i häkten och anstalter är extremt hög. I häktesverksamheten handlar det om runt 99 procents beläggning, på anstalt .” Någon motsvarande ökning av medelbeläggningen går inte att utläsa ur myndighetens månadsvisa statistik men skulle om den avsåg medelbeläggningen innebära att myndigheten befinner sig i en djup kris med akut platsbrist. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Delar statsrådet bild att beläggningen i anstalt, till skillnad från den bild som ges i budgetpropositionen , är , och vilka åtgärder från regeringens sida anser statsrådet i sådant fall att detta motiverar?
fr · H611109 · 2019-01-31 00:00:00 — Fråga 2018/19:109 Kompensation för höga elkostnader i av (L) till Statsrådet (S) Vårt samhälle är beroende av el. är den myndighet som efter uppdrag från regeringen ansvarar för att kraftöverföringssystemet är säkert, miljöanpassat och kostnadseffektivt. Vad många inte vet, men som skåningarna blir smärtsamt påminda om med varje elfaktura, är att slutsumman på din elräkning beror på var i landet du bor. Under den senaste månaden har grundpriset varit mellan 0,5 och dyrare i än i och . Under riktigt kalla dagar är prisskillnaden ännu större. var elströmmen dyrare i än i nordligaste . En prisutjämning är på gång via Sydvästlänken – en likströmskabel från småländska Barkeryd till skånska Lyby. Ursprungligen skulle den nya likströmskabeln ha tagits i drift , men tekniska problem har lett till att beställaren av kraftledningen, , nu är uppe i 18 proklamerade invigningsdatum som sedan blivit inställda. sa att det var så gott som säkert att kraftledningen skulle tas i drift , men ger myndigheten besked om att invigningen av likströmsförbindelsen skjuts fram till , dock utan att lova att så kommer att ske. fortsätter elpriset i att höra till de dyraste i , och skåningarna är de som får betala ett hutlöst elpris för att regeringens myndighet inte förmår att leverera. Med anledning av ovan vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att kompensera de skånska hushållen för de ökade kostnader som åläggs dem på grund av att den nyalikströmskabeln ännu inte har tagits i drift?
fr · H61111 · 2019-01-23 00:00:00 — Fråga 2018/19:11 De nya reglerna för arbetsgivardeklaration av (L) till Finansminister (S) infördes nya regler för arbetsgivardeklaration på individnivå, med syftet att stävja ekonomisk brottslighet och skattefusk. Dessvärre framstår det som att dessa regler kommer att få olyckliga konsekvenser för landets årsrika. Regelförändringarna innebär att tjänstepensioner som fram till och med har kommit från en utbetalare nu kan komma att redovisas och utbetalas på olika sätt. Den enskilde senioren kan hädanefter få sin tidigare sammansatta tjänstepension redovisad och utbetalad från flera utbetalare, beroende på hur pensionen är finansierad, och därmed också beskattad annorlunda. För en del årsrika personer kan effekten bli att skatteuttaget sammanlagt blir högre än med tidigare ordning. Därutöver kommer de nya reglerna för många årsrika medföra att det blir svårt att få en komplett bild av sin pension, dels på grund av de olika delbeloppen, dels på grund av att av årliga kontrolluppgifter försvinner. Detta innebär att landets årsrika, vare sig de känner sig förtrogna med digitala tjänster eller inte, hädanefter främst hänvisas till att logga in och sköta sina skatteärenden på . I sammanhanget bör understrykas att omkring 500 000 svenskar aldrig använder internet, varav merparten är årsrika. Bland personer fyllda är det som inte använder internet. Via telefon erbjuder inget stöd för skatteuträkningar. servicekontor ger viss hjälp, men de finns bara på 113 platser i landet. Man kan alltså tvingas resa mycket långt för att nå ett servicekontor. Dessa olyckliga effekter för seniorer har sannolikt inte varit avsikten med de nya reglerna. Det borde därför vara möjligt att få till undantag eller mindre justeringar i det nya regelverket för att undvika dessa konsekvenser, som de nya reglernas avsikter i övrigt bibehålls. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Hur avser ministern och regeringen att agera för att tidigare års ordning avseende information, redovisning, utbetalningar, skatter och kontrolluppgifter återställs när det gäller olika pensioner?
fr · H611110 · 2019-01-31 00:00:00 — Fråga 2018/19:110 Antalet skjutningar i av (M) till Statsrådet (S) Antalet skjutningar i uppgick till 306. Så många som 45 människor dödades och 135 skadades. Den S-ledda regeringen har misslyckats med att motverka otryggheten. och januari månad har skjutningarna fortsatt. De kriminella gängen har nått en våldsnivå som på allvar hotar vårt samhällskontrakt. vill bland annat dubbla straffen för gängkriminella och öka polisens befogenheter. Gängskjutningar ska inte vara en normalbild i . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att få stopp på skjutningarna?
fr · H61112 · 2019-01-23 00:00:00 — Fråga 2018/19:12 Förenklade betalningsrutiner för broavgifter av (S) till Statsrådet (S) Med dagens teknik finns det tekniska möjligheter att underlätta för trafikanter att smidigt kunna betala sina fakturor för exempelvis broavgifter. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Är statsrådet beredd att ge Transportstyrelsen i uppdrag att förenkla betalningsrutiner för fakturahantering och betalningsrutiner för broavgifter i landet?
fr · H61113 · 2019-01-23 00:00:00 — Fråga 2018/19:13 Hungerstrejk för mänskliga rättigheter i av Amineh Kakabaveh (V) till Utrikesminister (S) (HDP), parlamentsledamot och ordförande i , inledde en obegränsad hungerstrejk i turkiskt fängelse . har förklarat att hennes hungerstrejk är en protest mot den totala isoleringen av den kurdiske politikern . har inte fått träffa sina advokater . Senast han träffade någon i sin familj var . Det finns ingen som helst information om hans hälsotillstånd . är och hennes hälsotillstånd är nu oroande. Güven har varit borgmästare och är folkvald parlamentsledamot men hålls sedan valet fängslad. Hon greps för sin kritik av den turkiska arméns invasion av Afrin och för andra kritiska uttalanden hon har gjort mot den turkiska regeringen. Hon hotas av ett fängelsestraff och . har förklarat följande: Den isoleringspolitik som används mot gäller inte bara honom själv, utan ett helt folk. Jag är en del av det folket, det kurdiska folket. Isolering är ett brott mot mänskliga rättigheter. Jag börjar därför en obegränsad hungerstrejk för att protestera mot isoleringen av . Jag kommer inte att lägga fram något försvar till domstolen från och med . Jag kommer att fortsätta min protest fram tills att rättsväsendet upphör med sina olagliga beslut och denna politik av isolering avslutas. Om det så krävs kommer jag att fullfölja hungerstrejken till döden. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Vad avser ministern att göra för att förmå den turkiska staten att bryta den inhumana isoleringen av och förmå den turkiska regeringen att frige och alla andra politiska fångar som i strid mot mänskliga och demokratiska rättigheter hålls fängslade och hotas att dömas till fängelsestraff, vars längd inte kan beskrivas som annat än absurd?
fr · H61114 · 2019-01-23 00:00:00 — Fråga 2018/19:14 framtid av (L) till Socialminister (S) tillkom 1977 efter det att staten uppdragit åt att som en del av dess samhällsuppdrag förse förskrivare med producentobunden läkemedelsinformation. Boken tar upp läkemedelsbehandling vid vanliga sjukdomstillstånd men också andra aspekter på läkemedelsbehandling. Den har kommit ut i ny upplaga . publiceras den enbart på webben. Boken vänder sig främst till läkarkåren, läkare under utbildning samt medicine och farmacie studerande men också till andra yrkesgrupper inom hälso- och sjukvården och även omsorgerna använder den som informationskälla. Den är viktig för läkare som söker lättillgänglig information om medicinska frågor utanför den egna specialiteten. Efter omregleringen av apoteksmarknaden togs 2009 ansvaret för boken över av som då fick ett särskilt anslag om för första året. Ersättningen har senare inkluderats i ramanslag. Resurserna för boken har därefter gradvis dragits ned, vilket innebär att man inte har kunnat uppdatera innehållet i takt med utvecklingen på läkemedelsområdet. planerar att av kostnadsskäl helt lägga ned utgivningen av boken. Detta har lett till kraftfulla och samstämmiga reaktioner från yrkesföreträdare och läkemedelskommittéer. De understryker vårdens stora behov av som ett kunskapsstöd inte minst i samband med förskrivningsögonblicket. Någon motsvarighet till finns inte . Boken har 200 000 unika besökare . Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Avser regeringen att säkra både uppdatering och distribution av producentobundet beslutsstöd i samband med läkemedelsbehandling genom att ge fortsatt ansvar för eller hitta någon annan framtida ansvarig producentobunden icke-kommersiell utgivare?