ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H711564 · 2019-12-06 00:00:00 — Fråga 2019/20:564 tillkännagivande om flytträtten av (SD) till Statsrådet (MP) riktade ett tillkännagivande till regeringen om flytträtten med anledning av propositionen En effektivare flytträtt av försäkringssparande (2019/20:124). Tillkännagivandet innebär att regeringen bör återkomma skyndsamt till med ett lagförslag där: försäkringar tecknade före omfattas ett fribelopp införs. Regeringen har tidigare uttalat sig om tillkännagivanden i termer av ”viljeyttringar” vilket reser anledning att bevaka regeringens arbete med frågan extra noggrant. Min fråga till statsrådet är: När avser statsrådet och regeringen att initiera lagstiftningsarbetet i enlighet med de riktlinjer som tillkännagivandet stipulerar?
fr · H711565 · 2019-12-06 00:00:00 — Fråga 2019/20:565 Försvarsmaktens yttrande om flygplats av (M) till Försvarsminister (S) Försvarsmakten har i ett yttrande till kommun rörande förändrad detaljplan för flygplatsen motsatt sig en förändring av verksamhetsområde som innebär att flygplatsen görs obrukbar. Försvarsmakten skriver i sitt yttrande: Försvarsmakten motsätter sig att Rörbergs flygplats görs obrukbar. Rörbergs flygplats är ursprungligen byggd enligt militär standard och är utifrån banans längd och beskaffenhet lämplig för militär verksamhet. Flygplatsen nyttjas av Hemvärnets förband i Militärregion mitt och utgör p.g.a. sitt geografiska läge, sin infrastruktur och sin kapacitet en unik resurs för dessa förband. Det finns inga alternativa flygplatser som kan ersätta funktionen av Rörbergs flygplats. Det är därför ur ett militärregionalt perspektiv angeläget att bibehålla möjligheten att använda Rörbergs flygplats. Sammanfattningsvis skulle åtgärderna i detaljplaneförslaget innebära en negativ påverkan på Försvarsmaktens operativa förmåga. Försvarsmakten motsätter sig därför att detaljplanen antas.” Med anledning av detta vill jag fråga försvarsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta med anledning av Försvarsmaktens yttrande till kommun om Rörbergs flygplats?
fr · H711566 · 2019-12-06 00:00:00 — Fråga 2019/20:566 AI och förändringar av svenskt arbetsliv av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Artificiell intelligens, AI-teknik, finns nu och innebär fantastiska möjligheter för utveckling i många av våra företag. Vi kommer att kunna analysera data och utveckla på ett sätt som aldrig . Men som det ofta är med utveckling leder detta också till en mindre eller större påverkan på arbetsplatsernas arbetsuppgifter. anser att arbetsmarknaden genom AI kommer att genomgå stora förändringar liknande de vid tidigare stora strukturomvandlingar, som industrialiseringen. Detta kommer att innebära utmaningar för befolkningen. Gamla jobb kommer att försvinna och nya kommer att skapas. Gamla kompetenser kommer att bli överflödiga och nya kommer att behövas. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Hur avser ministern att agera för att förbereda den svenska arbetsmarknaden för denna stora strukturförvandling, och vilka konkreta åtgärder kommer minister att vidta i detta syfte ?
fr · H711567 · 2019-12-06 00:00:00 — Fråga 2019/20:567 Export av krigsmateriel till den saudiskledda koalitionen av (V) till Justitie- och migrationsminister (S) I lagen om krigsmateriel (1992:1300) 1a § andra stycket sägs följande: Inspektionen [ISP] ska med eget yttrande lämna över ett ärende till regeringens prövning, om ärendet har principiell betydelse eller annars är av särskild vikt. Det gäller dock inte ärenden om certifiering. Punkt 70 i den 73-punktsöverenskommelse som regeringspartierna har enats med L och C om slår fast följande: De fyra partiernas principiella inställning är att inte godkänna vapenexportaffärer till icke-demokratiska länder som deltar militärt i så länge konflikten pågår. Regeringen ska pröva ärenden utifrån gällande lagstiftning. Mot denna bakgrund vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Har ISP till regeringen överlämnat något ärende för prövning avseende export av krigsmateriel till något av de icke-demokratiska länder som deltar militärt i ?
fr · H711568 · 2019-12-06 00:00:00 — Fråga 2019/20:568 Export av krigsmateriel av (V) till Justitie- och migrationsminister (S) Frågan om export av krigsmateriel har aktualiserats till följd av den saudiskledda koalitionens krigföring i och invasion av nordöstra . har exporterat krigsmateriel till både och flera av länderna som ingår i den saudiskledda koalitionen. När regeringens företrädare uttalar sig i medierna är det lätt att få uppfattningen att den saknar makt att stoppa exporten. Justitie- och migrationsminister är ansvarigt statsråd, och hans svar på frågan om kan införa ett stopp av export av krigsmateriel till , vilket gjort, i är ett tydligt exempel: Vårt system är inte detsamma som i . ISP (, reds anm) prövar löpande vapenaffärerna mot lagstiftningen, och i vissa affärer stäms även av med . Det är ytterst sällan dessa frågor hamnar på regeringens bord, säger justitie- och inrikesministern (S), som menar att det inte är upp till regeringen att frysa pågående affärer. Både förarbetena och lagstiftningen är dock tydliga. Regeringen har det övergripande ansvaret för exporten av krigsmateriel, och den kan stoppa export. Lagen (1992:1300) om krigsmateriel 1 a § tredje stycket säger ”Regeringen får meddela ytterligare föreskrifter om överlämnande av ärenden till regeringen. Lag (2011:849).” Mot denna bakgrund vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Anser ministern att regeringen har möjligheten att stoppa export av krigsmateriel till ett visst land?
fr · H711569 · 2019-12-06 00:00:00 — Fråga 2019/20:569 flygplats av (SD) till Infrastrukturminister (S) togs i bruk och har stor betydelse för , inte minst för turism och näringsliv men också för fraktgods och post. Ägandeskapet låg ursprungligen på men togs över av och drivs av , som i sin tur ägs av Aktiebolag. Flygplatsen trafikeras av över 100 000 passagerare och var 2011 elfte största sett till antalet landningar. I en rapport från konstaterar man att det finns ett starkt statistiskt samband mellan befolkningsutveckling och tillgänglighet till flygkapacitet. Vidare konstateras att flygplatser är positivt relaterade till lönesummor, antalet jobb, antal företag och brp per capita. Rapporten visar att är signifikant positivt relaterad till tillväxt i alla undersökta variabler och en verklig tillgång för arbetsmarknaden i regionen. Många regionala flygplatser, inte minst , dras dock med stora lönsamhetsproblem. Bortser man från de stora men svårmätbara tillskott som flygplatsen ger regionen indirekt så innebär den kostnad för kommunen. Flygbolaget lade ned sin linje mellan och på grund av minskad efterfrågan, kraftiga kostnadsökningar genom flygskatt, stigande priser på flygbränsle, svag kronkurs, höjda flygplatsavgifter och ”flygskam”. har hela 32 flygbolag i EU gått i konkurs. har satsat på miljö och hållbarhet, men för att detta arbete ska kunna fortgå måste människor i högre grad fortsätta att flyga, något som regeringens politik knappast uppmuntrar till. I ett läge där kommunerna dessutom dras med tuffa ekonomiska svårigheter kan det innebära att icke lagstiftad verksamhet, såsom flygplatser, bortprioriteras, vilket vore en stor förlust för regionen. Vårt avlånga land är i behov av flyg för fortsatt utveckling, och att flyget bidrar till tillväxt av både befolkning och arbetstillfällen är forskningen tydlig med. Regeringen meddelade att en översyn skulle göras av statens stöd till de icke-statliga flygplatserna, och enligt infrastrukturministern pågår detta arbete just . Det är dock min mening att detta inte får dra ut längre eftersom regeringens uppgift är att säkerställa tillgänglighet för hela landet, inte bara för de stora statliga flygplatserna. Det måste naturligtvis också finnas flygplatser ute i landet att flyga till och flyglinjer som trafikerar dem för att hela ska kunna leva. Med tanke på ovanstående är det viktigt att åtgärder vidtas snabbt för att säkerställa de icke-statliga flygplatsernas överlevnad. Jag vill därför fråga infrastrukturminister följande: Vad avser ministern att göra konkret för att säkerställa att de icke-statliga flygplatserna, såsom , får det stöd de behöver för att kunna fortsätta existera och utvecklas?
fr · H711570 · 2019-12-06 00:00:00 — Fråga 2019/20:570 Avgift för virkesupplag av (M) till Infrastrukturminister (S) har meddelat att kommer en avgift att tas ut för virkesupplag vid väg, vilket tidigare varit gratis. Förutom virkesupplagen påverkas ansökningar om anslutningar, staket, byggnader med mera. För virkesupplag blir avgiften , och för exempelvis anslutningar . Redan givna tillstånd gäller. Generella tillstånd kan sökas även . För privata skogsägare, och framför allt mindre skogsägare, innebär det här en ekonomisk smäll som inte bara kommer att leda till att avkastningen på brukbar skog minskar utan också potentiellt att skogsavverkning hämmas. har en världsledande vård av brukbar skog och framför allt privata skogsägare är oerhört måna om att värna en god skogsvård. Med anledning av ovan vill jag fråga infrastrukturminister : Vilka konsekvensutredningar för skogsbruket baseras den nya avgiften på som kräver att den införs, och hur ska vi förbättra lönsamheten för det som detta medför?
fr · H711571 · 2019-12-06 00:00:00 — Fråga 2019/20:571 Översynen av den kulturpolitiska styrningens effekter på den konstnärliga friheten av i (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) offentliggjordes att regeringen har gett Myndigheten för kulturanalys i uppdrag att göra en översyn av den kulturpolitiska styrningens effekter på den konstnärliga friheten. Uppdraget inkluderar att analysera hur kulturpolitiska insatser kan påverka den konstnärliga friheten inom bidragsgivandet och i styrningen av verksamheten. Översynen ska fokusera på verksamhetsstyrningen på lokal och regional nivå. Vad regeringen vill att översynen ska fokusera på väcker frågor. Vi har i kommunalt självstyre, varför verksamhetsstyrningen på lokal och regional nivå är komplex att granska. Varför den statliga nivån inte ska vara i fokus för översynen av verksamhetsstyrningen har inte kommunicerats tydligt från regeringens sida. Att den statliga nivån inte inkluderas gör att de statliga myndigheterna och övriga institutioner under regeringen, och därmed departementets handlande, inte riskerar att hamna under granskning på samma sätt. Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Vilka är skälen till att översynen av verksamhetsstyrningen inte också ska fokusera på den statliga nivån, och hur ska översynen av verksamhetsstyrningen på lokal och regional nivå gå till, beaktat det kommunala självstyret?
fr · H711572 · 2019-12-06 00:00:00 — Fråga 2019/20:572 Sexistisk reklam och respekten för utslag av (S) till Statsrådet (S) I början av månaden blev ett företag i två fall fällt av för sexistisk reklam. efter att dom hade fallit lade företaget upp en ny utmanande reklamfilm, som i mina ögon också är sexistisk. Företaget, som heter och ägs av , bryr sig alltså inte speciellt mycket om att följa utslag. Jag vill därför fråga statsrådet : Hur vill statsrådet arbeta för att motverka sexistisk reklam och att företag struntar i att följa utslag?
fr · H711573 · 2019-12-06 00:00:00 — Fråga 2019/20:573 Hanteringstid i ärenden om vapenlicenser av (C) till Statsrådet (S) Jag har tidigare frågat statsrådet om de långa handläggningstiderna för dem som söker licens för jaktvapen. I Polisregion syd tar en handläggning , medan målsättningen är . Över landet varierar handläggningstiden mellan . På min fråga om vad statsrådet avser att göra för att korta de långa handläggningstiderna för vapenlicenser får jag ett svar där statsrådet delar min bild av att det tar och bekräftar att fått i uppdrag att återkommande redovisa statistik på området. I svaret skriver statsrådet även följande: ”Jag har förståelse för att måste göra prioriteringar i sin verksamhet. Att bekämpa utvecklingen av det grova gängvåldet med skjutningar och sprängningar, och öka tryggheten för medborgarna, är en av de viktigaste uppgifterna för polisen just . Det är en uppgift som kräver både resurser och uthållighet.” Jag inser och uppskattar att arbetet med att bekämpa gängkriminalitet är prioriterat hos , men jag har svårt att tro att det är samma polistjänstemän som arbetar med insatser mot gängkriminalitet och som handlägger ansökningar med förfrågan om licens på innehav av jaktvapen. Min fråga till statsrådet blir därför: Utöver att avkräva statistik över handläggningstider för ansökan om vapenlicens, vilka ytterligare åtgärder vidtar statsrådet för att nedbringa den väldigt långa hanteringstiden?
fr · H711574 · 2019-12-06 00:00:00 — Fråga 2019/20:574 Försörjningskrav vid arbetskraftsinvandring av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Det finns nu en riksdagsmajoritet för att införa försörjningskrav vid arbetskraftsinvandring, det vill säga krav på dem som kommer hit för att arbeta att också försörja eventuella familjemedlemmar. ställs inga sådana krav, vilket gör att kostnader riskerar att övervältras på svenska staten och skattebetalarna. Gränsen på en bruttomånadslön om för utomeuropeiska arbetskraftsinvandrare är dessutom generöst satt, och det är uppenbart att denna inkomstnivå är otillräcklig för att försörja en större familj på. Det ställs emellertid redan försörjningskrav på dem som ansöker om uppehållstillstånd eller om man som svensk medborgare vill ta hit en partner från tredje land. Men det ställs inga som helst försörjningskrav inom arbetskraftsinvandring. Det är en orimlig ordning. Införandet av ett försörjningskrav bör således inte vara ett svårt politiskt beslut att fatta, utan det följer snarare en logisk tråd. har genom att ställa försörjningskrav på alla andra grupper utom just arbetskraftsinvandrare redan accepterat premissen att den som kommer till med familj också ska kunna förse dem med en skälig levnadsstandard, ett existensminimum som ska skydda människor från relativ fattigdom. Min fråga till justitie- och migrationsminister är därför följande: Avser ministern och regeringen att vidta lagstiftningsåtgärder för att införa krav på försörjning vid arbetskraftsinvandring?
fr · H711575 · 2019-12-06 00:00:00 — Fråga 2019/20:575 Budgetering för för växtförädling av (SD) till Statsrådet (S) Enligt tidigare beslut skulle initiativet för växtförädling, det så kallade SLU Grogrund, finansieras med 20 miljoner , 30 miljoner 2019 och 40 miljoner 2020. I och med övergångsregeringens begränsningar stannade det årliga anslaget på beloppet 20 miljoner även för . Projekt har dragits igång enligt den planerade budgetstegringen, och om stegringen inte genomförs riskerar redan påbörjade projekt att avslutas, med effektivitetsförluster som följd. Det vore en dålig hushållning med skattemedel. Nytt sortmaterial är väsentligt för svenskt jordbruks framtida konkurrenskraft, såväl som för grödor och odling med miljövänligare profil. När jag ställde denna fråga betonade ministern betydelsen av nya växtsorter som är anpassade för svenska odlingsförhållanden och SLU Grogrund, men uppgav att frågan var under beredning och inte kunde besvaras. Jag upprepar därför min fråga . På grund av att SLU Grogrund har fått minskade anslag än tidigare aviserat kommer totalbeloppet att bli mindre i och med fördröjningen om regeringen inte kompenserar för det . Därför blir min fråga till statsrådet följande: Hur stort blir anslaget till kompetenscentrumet för växtförädling ?
fr · H711576 · 2019-12-06 00:00:00 — Fråga 2019/20:576 Kunskapsmålen i skolan av (M) till Utbildningsminister (S) beslutade regeringen att utse en särskild utredare som skulle kartlägga och analysera skolornas stöd- och elevhälsoarbete och lämna förslag i syfte att skapa bättre förutsättningar för elever, såväl flickor som pojkar, att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås. Denna utredning är angelägen eftersom över 17 000 elever lämnade utan behörighet till gymnasiet. Nästan var fjärde elev lämnade utan fullständiga betyg. En särskilt utsatt grupp är familjehemsplacerade barn och de barn och ungdomar som placeras på hem för vård eller boende. Många av dessa barn går igenom påfrestningar av olika slag och byter ofta skola. De löper därför extra stor risk att misslyckas i skolan, vilket statistiken klart och tydligt visar. Det är ett stort bekymmer att inte alla elever får det stöd de behöver i skolan. I skolans utbildning ska hänsyn tas till barns och elevers olika behov. Barn och elever ska ges stöd och stimulans så att de utvecklas så långt som möjligt, efter sina egna behov. Där är därför viktigt att utredningen både hinner bli klar och att kvaliteten på utredningens förslag säkerställs. Två utredare har, efter varandra, avsagt sig sitt utredningsuppdrag och utredningen står nu utan en särskild utredare: Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : När avser ministern att tillsätta en ny särskild utredare, och kommer utredningen att kunna levereras till regeringen , det vill säga ?
fr · H711577 · 2019-12-06 00:00:00 — Fråga 2019/20:577 Macolinkonventionen av (S) till Statsrådet (S) Matchfixning är ett stort problem inom många sporter och i många länder. I har fenomenet uppmärksammats då 19 matcher i svenska fotbollsserier från allsvenskan till division 3 utreds för misstänkt matchfixning. har antagit en konvention för att motverka matchfixning. Konventionen heter Macolinkonventionen. Länder som , och senast har anslutit sig. har inte anslutit sig till denna konvention. Jag vill därför fråga statsrådet : Avser statsrådet och regeringen att arbeta för att ska ansluta sig till Macolinkonventionen?
fr · H711578 · 2019-12-06 00:00:00 — Fråga 2019/20:578 av Per Åsling (C) till Infrastrukturminister (S) Enligt uppgift från har redan nu uppfattningen att –, bandel 151, ska avvecklas genom en upplåtelse till . Beslutet om upplåtelse, vilket egentligen är en nedläggning, ska tas vid . Ett verkställt beslut om upplåtelse går inte att överklaga. tänker alltså föregripa utredningen om framtida funktion och i dessa tider lägga ned järnväg. Konsekvensen av detta, utöver att man lägger ned den aktuella , blir att Inlandsbanan AB:s möjlighet att utgöra ett redundant transportstråk för godstrafik i norra som med kapacitetstillskott därigenom skulle avlasta de norra stambanorna saboteras. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Anser ministern att planerade beslut överensstämmer med det regeringsuppdrag som myndigheten har att utreda framtida funktion, inklusive kapacitetstillskott för överflyttning av transporter från väg till järnväg och omledningsmöjligheter för att skapa redundans?
fr · H711579 · 2019-12-06 00:00:00 — Fråga 2019/20:579 Granskning av vård och omsorg av (M) till Socialminister (S) Vård och omsorg drivs i både offentlig och privat regi. Oavsett vårdgivare och vem som är huvudman för omsorgen är det Inspektionen för vård och omsorg () som är tillsynsmyndighet. I debatten förekommer det ofta åsikter om att den ena eller den andra vårdgivaren inte sköter verksamheten på bästa sätt. Att vård och omsorg är välfungerande och att verksamheten sköts korrekt är viktigt på många olika sätt. Dels för att svenska medborgare ska få den vård och omsorg de behöver och på ett säkert sätt, dels för att verksamheterna drivs på strategiskt och effektivt sätt. har presenterat en rapport där man ger kritik för att man inte levt upp till sitt myndighetsansvar. Man har också anmärkt på att regeringen inte ger stabila och långsiktiga förutsättningar för sitt uppdrag. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Hur besvarar ministern den kritik som har framkommit gällande regeringens politik för , och vad avser ministern att göra för att åtgärda bristerna?
fr · H711580 · 2019-12-06 00:00:00 — Fråga 2019/20:580 Handeln med personuppgifter inom e-hälsosektorn av (S) till Socialminister (S) Välfärden står inför stora utmaningar när allt fler blir äldre som andelen personer minskar. Många sätter sina förhoppningar till digitaliseringen, och det är självklart att det finns mycket vi kan göra för att använda den nya tekniken för att utveckla välfärden. Men det finns också fallgropar. Explosionen av etiskt och medicinskt tveksamma e-hälsoföretag är bara början. I rasar debatten om appen , och under hashtagen #DeathByChatbot har läkare visat hur livsfarliga tillstånd avfärdas av algoritmerna. avslöjade att Region inför nya datasystem utan att kontrollera med Datainspektionen, och det är bara Region delade känsliga patientdata med ett sjukhus i som lät dem analyseras av ett privat företag. Den nya informationsekonomin bygger ju just på delning av information, och speciellt våra hälsodata är en guldgruva. Det finns starka incitament för försäkringsbolag och företag inom e-hälsa och life science att komma över dem. Risken finns att våra sjukjournaler inte längre kommer att ses främst som arbetsverktyg i vården och data för seriös forskning utan som begärliga handelsvaror. Jag vill med anledning av ovanstående fråga socialminister : Hur avser ministern att arbeta för att tillse att känsliga hälsodata från våra patientjournaler inte sprids på ett otillbörligt sätt?
fr · H711581 · 2019-12-06 00:00:00 — Fråga 2019/20:581 Kostnaden för höghastighetsjärnvägen av (M) till Infrastrukturminister (S) Jag har tidigare ställt en fråga till infrastrukturministern (fråga 2019/20:495) om granskning av statens planerade höghastighetsjärnväg. fastslår att projektet beräknas kosta mer än som tidigare aviserats. Jag frågade hur mycket infrastrukturministern tror att projektet kommer att kosta skattebetalarna. Oavsett om projektet höghastighetsjärnväg ska lånas till eller betalas med budgeterade pengar så kommer skattebetalarna att förr eller senare få stå för notan. Enligt ministern är det en viktig pusselbit i januaripartiernas överenskommelse att få till en höghastighetsjärnväg. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Kommer ministern att ta något initiativ för att beräkna vad den totala kostnaden av höghastighetsjärnvägen kommer att kosta skattebetalarna och redovisa detta för ?
fr · H711582 · 2019-12-06 00:00:00 — Fråga 2019/20:582 Industrins innovationskraft av (M) till Statsrådet (S) välfärd bygger på att svenska företag, och vår industri kan utvecklas och ge framgång så att står sig i den globala konkurrensen. ABB, Alfa , , , , med flera har alla individers unika uppfinningar bakom sig: (ABB), de (Alfa ), (), (), (SKF) och (). Detta har skapat såväl inkomster som många arbetstillfällen i landet och har därmed kunnat bygga vår välfärd. Företagen är internationellt erkända, och svenska lösningar och produkter säljs över världen till gagn för vårt land, jobb och tillväxt. I vårt land pågår omställning och uppgraderingar inom industrin för hållbarhet framåt; för att nämna två exempel arbetar tillsammans med och gemensamt med projektet med syftet att lösa koldioxidfrågan i stålindustrin. produktionssystem är ett av de mest koldioxideffektiva i världen. Det betyder att det inte finns något bättre. innebär dagens teknik för stålframställning att är enskilt största utsläppare av koldioxid, vilket är anledningen till att utvecklingsprojektet har inletts. En annan industri är bilindustrin, och många efterfrågar att få köpa lastbilar från som har nya lösningar för inte minst hållbarhet. ligger i världstoppen och det är nya bilar på väg framåt. I ljuset av detta ser vi hur olika uttalanden i den politiska debatten tar upp kolanvändning här och som ett problem, och inom bilindustrin oroas man över den ökande skepsisen mot bilåkande. Om regeringen avser att skruva åt industrin som arbetar för fullt för att sänka sina utsläpp så drar man också undan mattan för att klara övergången till det nya och därmed till viktig handel för landet. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att marknadsföra svensk innovationskraft inom industrin ut i världen och därmed underlätta för handeln?