ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H611851 · 2019-07-16 00:00:00 — Fråga 2018/19:851 Återtagande av personer som fått utvisningsbeslut efter ansökan från Säkerhetspolisen av (M) till Utrikesminister (S) Säkerhetspolisen konstaterar att tillväxten i extremistmiljöer är omfattande. Antalet individer inom de våldsbejakande extremistmiljöerna bedöms ha gått från hundratals till tusentals. Därför har Säkerhetspolisen ansökt till om att ett antal individer som och i stor utsträckning bidragit till radikalisering ska utvisas enligt lagen om särskild utlänningskontroll. Säkerhetspolisen menar att de varit tongivande i verksamheter där radikalisering sker och därmed bidragit till tillväxten i våldsbejakande extremistmiljöer. De bedöms även utgöra ett säkerhetshot mot . Enligt uppgifter rör det sig om sex individer som tagits i förvar på Säpos begäran enligt lagen om särskild utlänningskontroll. Flera fall har uppmärksammats i medierna. I har flera män, varav en imam, tagits i förvar. I och har Säkerhetspolisen begärt två imamer i förvar. En man som var Vetenskapsskolans vd har tagits i förvar i . Säkerhetspolisen uppger att det totalt rör sig om sex personer som bidragit till extremism och radikalisering. har fattat beslut att utvisa fem av männen. Tre av männen har överklagat besluten. Ett land har en skyldighet att ta emot sina egna medborgare. Trots detta präglas återvändandearbete av att utvisningsbeslut inte verkställs. Antingen på grund av att människor avviker eller på grund av att verkställighet inte kan ske på grund av bristande samarbete med det mottagande landet. Säkerhetspolisen har uttalat att det inte är säkert att det går att utvisa de terrorstämplade imamerna på grund av verkställighetshinder. Då kan Säkerhetspolisen fortsätta att hålla en person under uppsikt med till exempel anmälningsplikt. Återtagandeavtal är ett verktyg som bör användas i större utsträckning, både i och i EU. har ett fåtal återtagandeavtal men saknar fortfarande avtal med länder varifrån ett stort antal asylsökande har kommit och kommer från. måste ingå fler återtagandeavtal i syfte att stärka återvändandearbetet. Regeringen har därför ett ansvar att verka för fler bilaterala avtal och driva på för fler gemensamma lösningar inom EU. Det ena utesluter dock inte det andra, och regeringen måste därför svara på frågan vilka åtgärder man avser att vidta vad gäller bilaterala åtaganden på detta område. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Vilka bilaterala åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att i högre utsträckning ska kunna verkställa utvisningsbeslut som rör personer som enligt Säkerhetspolisen utgör en säkerhetsrisk?
fr · H611853 · 2019-07-16 00:00:00 — Fråga 2018/19:853 Ändrade strandskyddsregler av (M) till Statsrådet (S) En av största tillgångar är närheten till vatten. För många kommuner utanför storstadsregionerna innebär närheten till hav och sjö en av de största tillgångarna för att skapa attraktiva bostäder samt gynna såväl näringsliv som rekreation. De mycket strikta strandskyddsreglerna sätter emellertid gång på gång käppar i hjulet för utvecklingen. Ett exempel är Beach, ett av största idrottsarrangemang med både beachhandboll och beachfotboll som lockar 100 000 besökare och 20 000 deltagare från , övriga och . Arrangemangen sträcker sig och genererar en turistomsättning för kommunen på . Närheten till havet är en stor del av upplevelsen. Deltagare och besökare uppskattar läget på evenemangsstranden, och är vana vid att kunna ta ett dopp i havet inne på området mellan matcherna. Men måste ett staket skilja besökarna från havet för att allmänheten ska ha tillgång till strandremsan nedanför evenemangsområdet. Kommunen beslutade om strandsskyddsdispens under de få dagar då arrangemanget äger rum, men har sedan rivit upp beslutet. har upprepade gånger tagit ställning för ett reformerat strandskydd i syfte att göra reglerna mer tillåtande för bland annat näringsverksamhet. begärde en riksdagsmajoritet att regeringen skyndsamt ska återkomma till med förslag om ett reformerat strandskydd. majoritet uttalade följande i betänkandet En sammanhållen politik för landsbygder: ”Ett reformerat strandskydd menar utskottet skulle förbättra förutsättningarna för boende, jordbruksnäringarnas utveckling, verksamheter i skärgården och annan näringsverksamhet. Utskottet hyser stor tilltro till att det är möjligt att utforma ett mer flexibelt, decentraliserat och ändamålsenligt strandskydd med ökade möjligheter att bygga i attraktiva lägen.” Noteras kan att Socialdemokraterna röstade nej i omröstningen i , trots att den dåvarande socialdemokratiske landsbygdsministern på meddelat att Socialdemokraterna ville luckra upp strandskyddet. Trots upprepade ställningstagande för ett reformerat strandskydd har regeringen inte återkommit med förslag. Regeringen brukar påstå sig vilja att hela ska kunna leva, men då måste också hela kunna få dra nytta av sina unika tillgångar. Byråkratiska regler ska inte få sätta stopp för möjligheterna för kommuner och verksamheter att utvecklas. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : När kommer statsrådet och regeringen att återkomma med förslag på lagstiftning som säkerställer att vilja om ett reformerat strandskydd tillgodoses?
fr · H611854 · 2019-07-18 00:00:00 — Fråga 2018/19:854 Utsatthet i kollektivtrafiken av (SD) till Statsrådet (S) En fungerande kollektivtrafik är viktigt för vårt moderna samhälle. är det en absolut förutsättning för att samhället ska fungera. Dessutom måste det finnas ett betalsystem där enskilda resenärer bär sin del av kostnaden för resan. Tågvärdar, biljettkontrollanter och bussförare rapporterar emellertid om en allt hårdare miljö ute i kollektivtrafiken. Tågvärdar hotas, misshandlas och bespottas av resenärer. Detsamma gäller för bussförare, biljettkontrollanter och andra som arbetar ute på fältet i kollektivtrafiken. Antalet resenärer som går till högljudda angrepp mot personalen i kollektivtrafiken ökar. Trafikbolagen rekommenderar sin personal att inte ta några konflikter utan hellre låta den bråkande individen fortsätta färden utan att betala. Inte sällan misshandlas den tjänsteman som försöker neka personer som saknar ett giltigt färdbevis att medfölja i tåg, buss eller spårvagn. Verbala hot hör till vardagen, och hela situationen är givetvis olustig för de som ska utföra sitt arbete. Citatet nedan kommer från en nyligen publicerad artikel i med anledning av bussförarnas utsatta situation: ”Det händer också ofta att de kommer med sina barns skolkort eller fritidskort och stämplar in. Säger man då till dem att de inte kan använda de korten för att de är för gamla, så är man ofta en kuksugare, jävla fitta eller rasist.” Det grova språkbruket och de verbala påhoppen framkallar givetvis olust hos kontrollanter i tjänst, som naturligtvis befarar att nästa steg är ett fysiskt angrepp, vilket alltså också förekommer. Att arbeta i en sådan miljö är givetvis påfrestande, och det förekommer att trafikbolag ställer in särskilt utsatta turer eftersom det inte går att garantera säkerheten. Att de som arbetar i kollektivtrafiksystemet utsätts för den här typen av hot och misshandel är oacceptabelt. Samhället måste på ett tydligt och kraftfullt sätt stå upp för personalen i trafiksystemen och givetvis också för de passagerare som sköter sig och betalar sina färdbevis. Helt klart kan man konstatera att situationen har blivit värre och att påföljden för den här typen av brott uppenbarligen är för låg. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att stärka skyddet för personer som arbetar inom kollektivtrafiksystemet?
fr · H611855 · 2019-07-19 00:00:00 — Fråga 2018/19:855 Möjligheten att anställa norska poliser i av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) har stora och allvarliga problem med otrygghet. Det grova våldet har nått nya rekordnivåer, utländska stöldligor härjar på landsbygden och fler oroar sig för att utsättas för brott. är polistätheten den lägsta . behöver fler poliser så att brott kan beivras och tryggheten öka. Vi moderater satsar det som krävs för att till 2024 ska nå målet om 10 000 fler polisanställda. För att stärka polisyrkets attraktivitet och bromsa avhoppen från yrket satsar vi bland annat på höjda polislöner samt betald och reformerad polisutbildning. För att snabbt råda bot på en del av polisbristen i pekar på möjligheten att efter kompletterande utbildning anställa norska poliser. har nämligen ett stort polisöverskott. Enligt finns det 264 utbildade poliser (från de senaste fyra kullarna) som inte fått jobb inom den norska polisen. En del av dessa personer skulle säkert vara möjliga att locka till och då inte minst till områden nära den norska gränsen, till exempel norra och . Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Är ministern, mot bakgrund av vår allvarliga polisbrist i , beredd att ta initiativ till att utreda möjligheten att anställa norska poliser i ?
fr · H611856 · 2019-07-19 00:00:00 — Fråga 2018/19:856 Arbetet mot antibiotikaresistens av (M) till Socialminister (S) Ett växande och synnerligen allvarligt folkhälsoproblem i såväl som globalt är antibiotikaresistens. Utan verksam antibiotika är mycket av den moderna sjukvården i form av exempelvis cancerbehandlingar, transplantationer och vanliga operationer extremt riskfyllda eller helt omöjliga. drabbas sjukvården av fler infektioner och ökad dödlighet på grund av antibiotikaresistens. är än så länge förhållandevis förskonat, men i i stort är problemen betydande. Den europeiska smittskyddsmyndigheten uppskattar att hela 25 000 dödsfall inom EU beror på antibiotikaresistens. har länge och framgångsrikt arbetat för att minska antibiotikakonsumtionen. Tack vare ett fantastiskt arbete av generationer svenska jordbrukare har vi i ett mycket gott smittskydd, vilket är en viktig förklaring till varför har EU:s lägsta användning av antibiotika inom jordbruket. Även inom sjukvården har vi i kommer mycket långt och är ett internationellt föredöme. För oss i är det självklart att antibiotika är ett läkemedel som ska vara receptbelagt och användas med stor aktsamhet, och runt om i 21 regioner pågår ett systematiskt arbete för att ytterligare minska antibiotikakonsumtionen genom inte minst minskad förekomst och spridning av infektioner. rapporterade att det också sker en generell minskning av antibiotikakonsumtionen i men att det bara är två regioner som hamnar inom det uppsatta förskrivningsmålet. Statistiken över antibiotikaförskrivning visar också på tämligen stora regionala skillnader liksom på skillnader mellan olika kommuner inom samma region. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : Avser ministern att ta några ytterligare initiativ för att stödja regionerna att nå förskrivningsmålet om 250 recept per tusen invånare och år samt för att minska skillnader regioner emellan i förskrivning som saknar medicinska förklaringar?
fr · H611857 · 2019-07-22 00:00:00 — Fråga 2018/19:857 Svenskt deltagande i European Intervention Initiative av (M) till Försvarsminister (S) Vid återkommande tillfällen har frågor ställts om svenskt deltagande i det franska initiativet European Intervention Initiative (EII). senast manifesterade de deltagande länderna sitt gemensamma intresse i samband med nationaldag . , och sida vid sida med exempelvis , och . I ett svar på en fråga från mig angående tidtabellen för svensk medverkan i EII svarade utrikesminister följande: ”har en pågående nära och konstruktiv dialog med om initiativet. Beslut om tidtabellen för en möjlig utvidgning av EII fattas inte av , utan gemensamt av och övriga länder som deltar i samarbetet. Regeringen avser hålla informerad om den fortsatta behandlingen av frågan. Ungefär tre och en halv månad senare, , svarar försvarsminister följande apropå EII: ”Regeringen ser EII som ett viktigt initiativ med potential att stärka det europeiska säkerhets- och försvarspolitiska samarbetet som helhet, tillsammans med andra samarbetsformat. Även Försvarsmakten gör bedömningen att ett svenskt deltagande vore värdefullt. Mot denna bakgrund för regeringen en dialog med avseende ett svenskt deltagande i EII. Ett beslut om utvidgning av deltagarkretsen i EII fattas gemensamt av de tio länder som deltar i initiativet. Ett sådant beslut skulle tidigast kunna fattas när nästa försvarsministermöte i EII-kretsen genomförs.” Med anledning av ovanstående vill jag fråga försvarsminister : Med den nära och konstruktiva dialog regeringen uppger sig ha med och andra deltagande länder är det då ambitionen att ska förmås bjudas in som medlem av European Intervention Initiative?
fr · H611858 · 2019-07-26 00:00:00 — Fråga 2018/19:858 Skatt på plastbärkassar av (M) till Finansminister (S) har regeringen tillsammans med och Liberalerna kommit överens om en skatt på plastbärkassar. Branschföreträdare har dock riktat kritik mot denna åtgärd. Den innebär en tung administrativ börda för berörda företag och den snedvrider konkurrensen för svenska företag, samma effekter som den omdiskuterade kemikalieskatten på elektronik har. Plastbranschen har därför i stället själv föreslagit att en miljöavgift, som hanteras och administreras av näringslivet i en miljöfond, införs. Detta tillämpas i . Den norska miljöfonden har blivit framgångsrik och omfattar nästan hela den norska marknaden. Vidare har den bidragit till att vidareutveckla mer miljövänliga alternativ inom plastbranschen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Vore det inte bättre ur miljösynpunkt om regeringen införde en miljöfond i stället för skatt på plastbärkassar?
fr · H611859 · 2019-07-29 00:00:00 — Fråga 2018/19:859 Lika villkor för offentliga och privata vårdgivare av (M) till Statsrådet (S) infördes en ny orättfärdig moms. Den nya momsen innebär högre kostnad vid inhyrning av vårdpersonal, konsulter och tjänster av underleverantörer. Den offentliga vården har inte drabbats av motsvarande moms. Detta leder till ett ojämnt konkurrensförhållande mellan offentlig och privat vård, till den offentligas fördel. Framför allt drabbas vårdföretagare med verksamheter i områden där det råder personalbrist, såsom i större städer och på glesbygden. Vårdföretagarna har genomfört en egen undersökning som regeringen rimligen bör ta på allvar. Enligt Vårdföretagarnas undersökning anser av vårdföretagen att inhyrning eller anlitande av personal med en specifik kompetens är avgörande för att verksamheten ska fungera. Nästan hälften av vårdföretagen anser att de inte klarar sin grundbemanning utan egenföretagare eller inhyrd personal. av vårdföretagarna bedömer att de kan anställa tillräckligt många läkare i stället för nuvarande lösningar med egenföretagare. av vårdföretagarna bedömer att de riskerar att tappa avgörande kompetens i verksamheten på grund av vårdmomsen. Det är oroväckande att av vårdföretagen svarade att de blir tvungna att minska omfattningen av sin verksamhet. Dessutom svarade att de direkt eller överväger att avveckla sin verksamhet. En förutsättning för att privata vårdföretagare ska kunna verka inom hälso- och sjukvården är att konkurrensförhållanden är likvärdiga oavsett om huvudmannen är privat eller offentlig. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att vårdföretagare inte ska behöva stänga sina verksamheter till följd av den så kallade vårdmomsen och att konkurrensvillkoren mellan offentligt och privat driven sjukvård inte ska snedvridas till följd av momsen i fråga?
fr · H611860 · 2019-07-30 00:00:00 — Fråga 2018/19:860 Satsningar på vätgas av (SD) till Statsrådet (S) Efter att ha varit avvaktande skrev under den vätgasdeklaration som presenterade under sitt ordförandeskap. Jag och ser vätgasens potential och välkomnar undertecknandet av deklarationen. har vätgas mest kommit till användning inom industrin men den börjar nu bli allt vanligare som exempelvis fordonsbränsle. Bränsleceller kan även ersätta dieseldrivna elgeneratorer som används som reservkraft på sjukhus, i serverhallar och liknande. Vätgas kan som energibärare framställas genom fossilfria energikällor och har med hjälp av bränsleceller potential att ge människor världen över bättre livsförutsättningar som naturens resurser tas till vara på ett mer effektivt sätt och det ekologiska fotavtrycket per capita minskar. har föreslagit en årlig satsning om för att lyfta vätgastekniken i . Fler pilotanläggningar och en vidareutveckling av tekniken kan göra vätgasdrift möjlig för såväl lättare som tyngre vätgasfordon. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser regeringen att återkomma till med förslag på satsningar för vätgasteknik i ?
frs · H612739 · 2019-07-01 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:739 av (M) Flyget och expertisen har frågat mig om flygets miljökostnader. Det finns olika sätt att mäta flygets klimatpåverkan på, vilket bland annat konstaterar. Oavsett metod ska ingen tveka på regeringens ambition om att ska bli världens första fossilfria välfärdsland och att flygets miljö- och klimatpåverkan ska minska. I relation till andra transportslag bär inte flyget sina klimatkostnader och regeringen har därför infört flygskatten.
frs · H612768 · 2019-07-03 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:768 av (L) Förbud mot omvandlingsterapi har frågat mig om jag och den avser att följa exempel och förbjuda omvandlingsterapi. I frågan hänför sig till att hälsominister har meddelat att den tyska regeringen avser att förbjuda omvandlingsterapi för hbtq-personer. frågade mig om jag och regeringen avsåg att kartlägga och vid behov kriminalisera omvandlingsterapi. Som jag svarade då är hbtq-personers lika rättigheter och möjligheter en högt prioriterad fråga för regeringen. Det är homosexualitet avskaffades som sjukdomsdiagnos i . har mycket gjorts men det finns fortfarande mycket arbete kvar innan alla människor kan känna att de har rätt att vara som de är. Jag anser dock att det kan finnas ett behov av att öka kunskapsunderlaget om s.k. omvandlingsterapi, exempelvis genom en kartläggning av förekomsten i . När det gäller s.k. omvandlingsterapi vill jag igen påpeka att detta inte får förekomma inom hälso- och sjukvården. All behandling ska utgå från ett medicinskt behov. Eftersom t.ex. homosexualitet inte är en sjukdom är det inte heller något som ska behandlas inom vården. Jag vill avslutningsvis upprepa att ingen ska tvingas att genomgå omvandlingsterapi. Det är brottsligt och kan bestraffas t.ex. som olaga tvång.
frs · H612774 · 2019-07-03 00:00:00 — Svar på fråga 2019/19:774 av (L) Uppföljning av tillkännagivande om kommunernas brottsförebyggande arbete har frågat mig när förändringar i lagstiftningen som ålägger samtliga kommuner i landet att bedriva ett brottsförebyggande arbete kommer att genomföras. För att minska brottsligheten och öka tryggheten i samhället behövs insatser för att bekämpa såväl brotten som brottens orsaker. För regeringen är brottsförebyggande arbete därför en prioriterad fråga. Ett effektivt och långsiktigt brottsförebyggande arbete måste involvera många aktörer i samhället. Kommunerna har en central roll i detta arbete och kan bidra med viktiga och nödvändiga förebyggande insatser inom ramen för bl.a. socialtjänst, skola och samhällsplanering. Kommunen är också en viktig samverkanspart för exempelvis polis, näringsliv och civilsamhälle. Regeringen har vidtagit ett flertal åtgärder för att utveckla och stimulera det brottsförebyggande arbetet. Brottsförebyggande rådets ansvar för nationellt stöd och samordning av det brottsförebyggande arbetet har förstärkts och breddats. Brottsförebyggande samordnare har inrättats vid landets länsstyrelser som bl.a. stödjer kommunerna och bidrar till regional samordning. Dessa satsningar omfattar totalt . Regeringen har också presenterat det första nationella brottsförebyggande programmet – Tillsammans mot brott (skr. 2016/17:126) –med gemensamma mål för alla politikområden. Det övergripande syftet med programmet är skapa förutsättningar för ett strukturerat och långsiktigt brottsförebyggande arbete i hela samhället. Regeringen avser att följa upp programmet och har bl.a. givit 14 myndigheter i uppdrag att redovisa sina insatser på det brottsförebyggande området. tillkännagivande om att ge kommunerna en uttalad uppgift att arbeta brottsförebyggande inom ramen för sina ansvarsområden bereds i (bet. 17, rskr. 2017/2018:213). Regeringen kommer att återkomma i frågan när beredningen är färdig.
frs · H612779 · 2019-07-19 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:779 av (M) långa handläggningstider har frågat näringsministern vad han anser är en rimlig handläggningstid för ett ärende som behandlas av . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Den ärendetyp som omfattades av höstgranskning 2018 gällde överklagade beslut om upplåtelse av statens mark ovan odlings-gränsen och på renbetesfjällen. De handläggs av . Detaljplaner av det slag som tar upp i sin fråga omfattades inte av höstgranskning 2018 och handläggs numera av . strävar efter att handlägga förvaltningsärenden snabbt och kostnadseffektivt utan att rättssäkerheten eftersätts. Ambitionen är således att hålla ärendebalanserna nere och omloppstiderna korta. Så snart ett ärende är tillräckligt berett inom tar regeringen upp och prövar överklagade detaljplaner. Överklagandeärenden är ofta komplexa och innebär avvägningar mellan allmänna och enskilda intressen. Det är därför av stor vikt att den här typen av ärenden bereds omsorgsfullt. Jag har sedan jag tillträtt som bostadsminister arbetat för att minska på ärendebalansen och en skyndsam hantering. Regeringen har fattat flera beslut i överklagandeärenden. Jag förstår betydelsen för kommunen och andra aktörer av att få ett skyndsamt avgörande av den överklagande detaljplanen. Avsikten är att ärendet ska avgöras så fort som möjligt, men det går inte att utlova när det kommer att ske.
frs · H612783 · 2019-07-03 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:783 av (V) Kriminalvårdens samtransporter har frågat mig vad jag avser göra för att se till att Kriminalvården inte samtransporterar unga personer tillsammans med dömda vuxna. trädde ny lagstiftning i kraft som syftade till att säkerställa en ändamålsenlig och rättssäker transportverksamhet och att renodla verksamhet. Efter lagändringen får myndigheter, som t.ex. (SiS), med stöd av vissa lagar om tvångsvård begära hjälp vid transporter av frihetsberövade direkt hos . En sådan begäran om handräckning får göras endast om det på grund av särskilda omständigheter kan befaras att transporten inte kan utföras utan vissa tvångsåtgärder. Det har efter ikraftträdandet visat sig att antalet transporter som Kriminalvården förväntas genomföra är betydligt större än vad som kunnat förutses. Det har inneburit att Kriminalvårdens planerade transportkapacitet inte räckt till, att myndigheten har fått prioritera vissa transporter framför andra och att myndigheten behövt utöka sin transportkapacitet ytterligare. Regeringen har i vårändringsbudgeten ökat Kriminalvårdens anslag i syfte att ge myndigheten bättre förutsättningar att möta behoven. Vårändringsbudgeten bygger på en överenskommelse mellan regeringen och Liberalerna och . Den rapport om transporter som OPCAT-enheten vid JO har presenterat, och som frågeställaren bl.a. hänvisar till, pekar på brister inom flera av de inblandade myndigheterna. Det är angeläget att såväl Kriminalvården som övriga berörda myndigheter vidtar åtgärder som syftar till att säkerställa att transporter kan genomföras på ett säkert sätt för frihetsberövade barn och unga. Både och följer därför myndigheternas arbete noga.