ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H611278 · 2019-02-20 00:00:00 — Fråga 2018/19:278 Svenskt arbete för att lagföra IS-medlemmar av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Över 300 svenska medborgare sägs ha anslutit sig till Islamiska staten och liknande grupper sedan starten av det . Omkring hälften av dessa kan ha återvänt till , och när det så kallade kalifatet nu har krossats befaras ännu fler komma till , utöver fångar som dessvärre eventuellt kan komma att utlämnas till . Att identifiera återvändarna är ett problem i sig, men i många fall är det trots allt möjligt. Vad som är betydligt svårare är att ställa dessa personer inför rätta och sedan finna tillräckligt med bevis för att det ska leda till en fällande dom. I stället ser vi hur människor som varit en del av vår tids absolut värsta terroristorganisation och än värre, personer som begått de mest fasansfulla brotten, kan fortsätta vandra fritt på våra gator. som har gått har regeringen minst sagt varit sen med att fatta nödvändiga beslut för att trygga vår säkerhet, avseende såväl förebyggande som direkta åtgärder. Först blev det förbjudet med så kallade terrorresor, och det saknas fortfarande en lag som förbjuder deltagande i en terroristorganisation. Det innebär att de allra flesta som återvänder från exempelvis IS inte kan dömas för det brottet, varför det inte heller sker trots vetskapen om att flera av de som är fria har begått fasansfulla handlingar. Det finns flera åtgärder som skulle vara välkomna för att komma till rätta med de svårigheter vi nu står inför. Att införa möjligheten att omhänderta de hemkomna terroristerna direkt vid hemkomst skulle vara en god start. Att därefter, likt vad som efterfrågats av diverse experter på området, införa en särskild krigstribunal (gärna en internationell sådan) vore en annan åtgärd. Med anledning av detta önskas justitie- och migrationsminister svara på följande fråga: Vad avser ministern att göra för att förhindra att personer som passivt eller aktivt deltagit i Islamiska statens arbete utomlands ska kunna lagföras i , och är de i frågan nämnda förslagen att betrakta som aktuella för regeringen att genomföra?
fr · H611279 · 2019-02-20 00:00:00 — Fråga 2018/19:279 Konvertering av befintliga bilar till drift med förnybara bränslen av (C) till Statsrådet (S) Sju av åtta partier i riksdag är överens om att utsläppen från transportsektorn ska minska till 2030. Det är ett tufft men fullt görbart mål. För att nå det målet behövs alla tänkbara åtgärder –alltifrån elektrifiering till effektiviseringar och ändrade beteenden. De bilar som rullar ut från fabrikerna lever i genomsnitt . Långt efter att målsättningen ska vara uppnådd. Då är det viktigt att de kan fungera med nya bränslen. Ett sätt att göra det är med så kallade drop in-bränslen. Sådant som kan fungera i dagens motorer. Ett annat sätt, som antagligen kommer att genomföras i mindre skala men som ändå är viktigt, är konvertering av bilar till andra bränslen och energibärare. Regelverket för det är krångligt och onödigt byråkratiskt. Om målen ska nås behöver man vända på alla stenar, och de som vill konvertera sina bilar till nya bränslen bör uppmuntras att göra det. Det ska framför allt inte hindras av stelbent byråkrati. Att konvertering av befintliga bilar till drift med förnybara bränslen tillåts enligt ett enkelt och logiskt regelverk främjar i praktiken fler konverteringar. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad kommer statsrådet att göra för att konvertering av befintliga bilar till drift med förnybara bränslen tillåts enligt ett enkelt och logiskt regelverk som främjar fler konverteringar?
fr · H611280 · 2019-02-20 00:00:00 — Fråga 2018/19:280 Integritetsskydd för vårdsökande patienter av (SD) till Socialminister (S) avslöjade vad de kom att kalla för ”ett av de största haverierna någonsin när det kommer till svensk patientsäkerhet och personlig integritet”. Avslöjandet visade att vem som helst kunde finna 2,7 miljoner inspelade samtal till rådgivningsnumret 1177 på en helt öppen webbserver. De inspelade samtalen sträcker sig , och det handlar enligt tidningen om hela av känsliga samtal. Inte nog med att vårdbehövande nu blottat känsliga uppgifter om sjukdomar och andra krämpor om sig själva och eventuellt om anhöriga; de berättar även om symtom, vilka mediciner de använder eller om eventuella tidigare behandlingar. Dessutom finns det exempel där vårdsökare uppgett sitt personnummer, och vissa av filerna är döpta med vårdsökarens telefonnummer. 57 000 svenska telefonnummer förekommer i databasen. Det är fullt förståeligt att vissa samtal behöver spelas in, men när så sker ska ljudfilerna behandlas med sekretess enligt patientdatalagen. I detta fall är det uppenbart att systemet fallerat totalt. Jag vill med anledning av ovanstående fråga socialminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att problem som det redovisade inte ska ske igen, och hur kommer statsrådet att verka för en förändrad lagstiftning i syfte att stärka vårdtagares integritet?
fr · H611281 · 2019-02-20 00:00:00 — Fråga 2018/19:281 Cancerforskning och unga av (M) till Statsrådet (S) I får ungefär ett barn per dag en cancerdiagnos. Åtta av tio barn överlever sin cancer, men det finns barn som inte gör det. De dör av sin sjukdom – oftast av att cancern kommer tillbaka, av behandlingen eller av ny cancer. Barncancer är den vanligaste dödsorsaken för barn mellan ett och . Det är en bit kvar innan vi når målet: att inget barn ska dö på grund av cancer. Överlevnaden för all barncancer har legat på ungefär samma nivå . Hoppet står till forskningen. I har vi också världsledande forskning på området som skulle innebära specialskräddade behandlingar för varje enskild patient. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta särskilda åtgärder i fråga om cancerforskning?
fr · H611282 · 2019-02-21 00:00:00 — Fråga 2018/19:282 Strandskydd av (M) till Statsrådet (MP) lider av stora bostadsproblem till följd av en illa fungerande bostadsmarknad och krångliga regelverk. Det tar från ansökan om bygglov till ett färdigt projekt, och enorma summor kapital krävs för att byggaren ska klara av de långa handläggningsprocesserna och överklaganden som kommer som följd. Det är inte rimligt. Problemen på bostadsmarknaden drabbar inte bara dem som söker sig ett hem utan skadar allvarligt tillväxt och konkurrensförmåga, då vi har svårt att attrahera den kompetens vi behöver. Finns det ingenstans att bo är det svårt för utländska talanger att söka sig till . är ett stort land med stora ytor och framför allt många vattennära lägen. Trots storlek är det förståeligt att människor inte vill bosätta sig precis överallt, utan det kommer att finnas platser som är mer attraktiva än andra. är ett tydligt exempel. Även om byggandet i har ökat återstår fortfarande flera problem. I regeringsförklaring meddelade statsministern däremot följande: ”Det ska bli betydligt enklare att bygga strandnära i oexploaterade landsbygdsområden. värnas strandskyddet och allemansrätten i exploaterade områden.” I ett område som , eller andra städer och kommuner med mycket vatten i sin närhet och ett flertal attraktiva områden samt ett stort tryck på bostäder, krävs det att vi bygger mer. Inte försvårar byggandet ytterligare. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta inom sitt ansvarsområde för att inte byggandet försvåras ytterligare i ?
fr · H611283 · 2019-02-21 00:00:00 — Fråga 2018/19:283 Svåra angrepp av granbarkborre av (M) till Statsrådet (S) Förra årets torka gynnade granbarkborren, en insekt som är ett allvarligt hot mot svenska skogar. Angreppen är omfattande, och enligt uppgift berör de till och med mer skog än vad som fjolårets skogsbrand tog. I bedöms skog vara angripen. Det är mer än vad som har uppmätts i skogliga inventeringar. Ett stort problem i sammanhanget är att privata markägare som har marker som gränsar till naturreservat riskerar att drabbas av nya angrepp, trots att de har vidtagit åtgärder för att få bort de angripna träden på sin egen mark. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för att försäkra sig om att bekämpningen av granbarkborre blir lyckosam?
fr · H611284 · 2019-02-21 00:00:00 — Fråga 2018/19:284 Rymdlagen av (M) till Statsrådet (S) har antagit en strategi för svensk rymdverksamhet, vilket är mycket positivt. Förutom att leverera samhällsekonomiska nyttigheter är rymd också en betydelsefull näring med stor potential för landet. Rymdverksamheten är kunskapsintensiv och möjliggör tekniksprång och utveckling inom olika branscher alltifrån miljöteknik, finans och bygg till lantbruk. Men för att rymdens fulla potential ska kunna utvecklas och tas till vara krävs att de regleringar som rör rymdverksamhet anpassas till dagens och morgondagens behov. Det är därför av yttersta vikt att den nuvarande lagstiftningen moderniseras. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : När har regeringen för avsikt att tillsätta en utredning med syfte att modernisera rymdlagen?
fr · H611285 · 2019-02-21 00:00:00 — Fråga 2018/19:285 Kompetensutvisningar av (M) till Näringsminister (S) I en artikel i tidskriften redovisas resultaten från en studie som stiftelsen har gjort. Studien är baserad på intervjuer med knappt 600 arbetskraftsinvandrare och uppvisar ett för mycket oroande resultat. Till exempel står det att av de intervjuade inte skulle rekommendera andra utomeuropeiska talanger att söka sig till vårt land och att av de intervjuade nekats förlängning av sina arbetstillstånd eller att de fortfarande väntar på beslut. visar rapporten att den genomsnittliga väntetiden för en visumansökan är 15 månader. Åren har gått, och trots politisk samsyn fortsätter kompetensutvisningar att vara ett gissel i och för . Frågan om kompetensutvisningar av högkvalificerade finns omnämnd i den sakpolitiska fyrapartiöverenskommelsen. Bland annat står det att ”problemet med kompetensutvisningar måste lösas”. Men tidsmässigt verkar detta dröja, eftersom nya regler inte väntas träda i kraft förrän . Detta som många företag uppger att brist på kompetens är ett stort hinder för företagets utveckling. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga näringsminister : Vilka åtgärder kommer näringsministern att vidta för att motverka den negativa bild som florerar om som land för arbetskraftsinvandrare, och vad kommer näringsministern att göra för att avhjälpa företagens upplevda brist på kompetens, till dess att talangvisum har inrättats?
fr · H611286 · 2019-02-21 00:00:00 — Fråga 2018/19:286 Granbarkborre i naturreservat av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) Förra årets torka gynnade granbarkborren, en insekt som är ett allvarligt hot mot svenska skogar. Angreppen är omfattande, och enligt uppgift berör angreppen till och med mer skog än vad som fjolårets skogsbrand tog. I bedöms skog vara angripet. Det är mer än vad som har uppmätts i skogliga inventeringar. Ett stort problem i sammanhanget är att privata markägare som har marker som gränsar till naturreservat riskerar att drabbas av nya angrepp, trots att de har vidtagit åtgärder för att få bort de angripna träden på sin egen mark. Åtgärder måste därför vidtas även i naturreservaten. Enligt östgötska medier har uttalat att de vill att granbarkborren ska börja bekämpas i naturreservaten. Men då naturreservat sorterar under länsstyrelser och är det också de statliga myndigheterna som måste fatta besluten. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Vilka åtgärder är miljö- och klimatministern beredd att vidta för att den viktiga bekämpningen av granbarkborre ska kunna påbörjas också i naturreservat?
fr · H611287 · 2019-02-21 00:00:00 — Fråga 2018/19:287 Forskningsmedel till Rymdstyrelsen av (M) till Statsrådet (S) När beslutade om den senaste forskningspropositionen Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft aviserades vilka medel som Rymdstyrelsen skulle tilldelas de påföljande åren. har varit överens om vikten av långsiktiga villkor för forskning. Därför var det förvånande att regeringen i sin övergångsbudget utelämnade de beslutade tillskotten som Rymdstyrelsen hade att påräkna. I den M-KD-budget som sedermera vann majoritet i tillfördes emellertid den aviserade ökningen av forskningsmedel. är det viktigt att få veta om regeringen kommer att acceptera den återbördade forskningssatsning som M-KD-budgeten innebar för Rymdstyrelsen. Med hänvisning till ovan vill jag fråga statsrådet : Kommer de forskningsmedel som anslogs till Rymdstyrelsen, i den av beslutade M-KD-budgeten att påverkas negativt i vårändringsbudgeten?
fr · H611288 · 2019-02-21 00:00:00 — Fråga 2018/19:288 Forskningsanslag till av (M) till Statsrådet (S) När beslutade om den senaste forskningspropositionen Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft innebar det bland annat att forskningsfinansiären () fick i uppdrag att bland annat bygga upp och driva några tioåriga nationella forskningsprogram. Likaså aviserades vilka medel VR skulle tilldelas de påföljande åren. har varit överens om vikten av långsiktiga villkor för forskning. Därför var det förvånande att regeringen i sin övergångsbudget utelämnade de beslutade tillskott som VR hade att påräkna. I den M-KD-budget som sedermera vann majoritet i tillfördes emellertid den aviserade ökningen av forskningsmedel. är det viktigt att få veta om regeringen kommer att acceptera den återbördade forskningssatsning som M-KD-budgeten innebar för VR. Med hänvisning till ovan vill jag fråga statsrådet : Kommer de forskningsmedel som anslogs till VR i den av beslutade M-KD-budgeten att påverkas negativt i vårändringsbudgeten?
fr · H611289 · 2019-02-21 00:00:00 — Fråga 2018/19:289 EU:s fiskepolitik och vetenskapliga rekommendationer av (M) till Statsrådet (S) publicerades en brittisk rapport om EU-ländernas fiske. Av rapporten framgår att fiskekvoterna kraftigt överskrider det som är hållbart, enligt de vetenskapliga råden. Dessutom framgår att är en av de medlemsstater som ägnar sig åt mest överfiske, sett till andel. I ton räknat är dock inte värst. Rapportförfattarna slutsats är att det är långt kvar till EU-målet att få stopp på överfisket till 2020 och menar att det faktum att fiskekvotsförhandlingarna hålls bakom ”lyckta dörrar” kan vara ett av hindren. Detta medför nämligen att det inte är känt vilka medlemsstater som trycker på för att ta hänsyn till rekommendationerna från det internationella havsforskningsrådet ICES. Rapportförfattarna efterlyser därför en ökad transparens i förhandlingarna (Ekot ). Med hänvisning till ovan vill jag fråga statsrådet : Är statsrådet och regeringen beredda att arbeta för att öka transparensen inom fiskekvotsförhandlingarna inom EU?
fr · H611290 · 2019-02-21 00:00:00 — Fråga 2018/19:290 Bergmancenter på av (C) till Kultur- och demokratiminister (MP) , då firades över hela världen, fick Bergmancenter på ett engångsanslag på från . Detta skulle gå till att fira 100-årsjubileet av födelse. I samband med detta beslutades också att ett årligt stöd skulle tilldelas Bergmancenter. Det här förhandlades och beslutades också av förra kulturministern, . När sedan budgeten från M och KD kom på plats saknades det här stödet, vilket fick stor uppmärksamhet både på och i riksmedier. M och KD gick då ut och förklarade att de, om de fick makten, självklart skulle ge det utlovade stödet. Detsamma sades av Socialdemokraterna och , som gav ett löfte om ett årligt stöd. Det skulle vara ett stöd på samma nivå som jubileumsåret för att kunna bygga en stabil verksamhet framåt. är ett av starkaste varumärken, framför allt internationellt. genomfördes det genom tiderna mest uppmärksammade firandet av en enskild konstnär, nämligen 100-årsjubileet av födelse. Jubileet uppmärksammades med festivaler, seminarier, tidningsartiklar, utställningar, film- och tv-visningar och teateruppsättningar över hela världen. Det skrevs hyllmetrar om mästerregissören, och ett flertal dokumentärer om honom hade premiär. I det stora flertalet av de artiklar som har skrivits om , både i och internationellt, så nämns . Det är den ö där han valde att bosätta sig och som också var inspelningsplats för flera av hans filmer och ett av hans mest kända verk – tv-serien ur ett äktenskap. Under jubileumsåret kom flera tv-team till för att göra reportage om och hans älskade ö. Flera av dem kom till Bergmancenter för att spela in. Det gjordes bland annat besök av team från och . började också inspelningarna av spelfilmen av den prisbelönta och uppmärksammade regissören . Den utspelar sig på , och handlingen kretsar kring en filmregissör i skugga. I filmen medverkar amerikanska storstjärnor, och filmen kommer att ha premiär på den prestigefyllda filmfestivalen i . Kort sagt är mer uppmärksammad och upplyft än någonsin förut, och aldrig förr har fått en sådan skjuts av regissörens namn som . Detta kommer dessutom som det görs en bredare satsning på filmen på i allmänhet och norra i synnerhet. Bergmancenter har en unik möjlighet att nå ut internationellt och inom med såväl varumärket som med Destinationen och men begränsas av centrets svaga ekonomi. Min fråga till kultur- och demokratiminister är därför: Hur planerar ministern att åtgärda denna situation så att givna löften till Bergmancenter på kan fullföljas?
fr · H611291 · 2019-02-21 00:00:00 — Fråga 2018/19:291 Förankringsstrategi för framtagandet av en Kinastrategi av (M) till Utrikesminister (S) De senaste dagarnas händelser gör det om möjligt än mer påkallat att tar fram en Kinastrategi. Från uppges det att man arbetar med detta. Bland annat framfördes detta i samband med i , och utrikesministern nämnde även detta i utrikesdeklarationen . Det är ett angeläget och viktigt arbete som förtjänar en bred behandling. Det finns anledning att notera tidigare förseningar och bristfälliga förankringsprocesser med andra dokument som sagts vara prioriterade från regeringens sida, exempelvis den så kallade nationella säkerhetsstrategin. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Hur ser ministerns och regeringens förankringsstrategi ut för framtagandet av en Kinastrategi?
fr · H611292 · 2019-02-21 00:00:00 — Fråga 2018/19:292 Telias köp av av (KD) till Kultur- och demokratiminister (MP) Med Telias köp av och därigenom TV4 väcks en rad frågor om den förändrade mediemarknaden. Vi kan nu få en aktör som är både den största leverantören av internet och den största leverantören av innehåll. är en kommersiell aktör med en särställning på den svenska telekommarknaden, mycket i kraft av att ha varit monopolist. är den största leverantören av telefoni och internet i , och med köpet av TV4 äger man nu även den största leverantören av underhållning och nyheter jämte SVT. får med köpet av TV4 kontrollen över ett stort antal attraktiva rättigheter till sport- och underhållningsprogram. tillhandahölls detta på ett strikt kommersiellt och konkurrensneutralt sätt till samtliga telekom- och bredbandsleverantörer. Med den förändrade mediekonsumtionen har tillgången till attraktivt innehåll blivit avgörande för telekomoperatörer. Allt fler konsumenter tillägnar sig film, serier, nyheter och sport via sina internetbaserade plattformar. Omvänt får även TV4 en starkare ställning som kan bli problematisk för konkurrensen om tv-abonnenter. TV4 når redan närapå av befolkningen genom det digitala marknätet. Genom får man en mycket stark position även på internetbaserade plattformar. TV4 har också genom sina existerande avtal med telekom- och bredbandsoperatörer full insyn i villkoren för Telias huvudkonkurrenter. TV4 får dessutom både en bättre förhandlingsposition och större finansiella muskler när man går in i budgivning om attraktiva sändningsrättigheter. kan den absurda konsekvensen bli att statsägda SVT kommer att buda mot statligt delägda TV4 i upphandlingar av TV-rättigheter. Jag vill ställa följande fråga till kultur- och demokratiminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta med anledning av den situation som har uppstått i och med Telias köp av och de konsekvenser som kan följa därav?
fr · H611293 · 2019-02-21 00:00:00 — Fråga 2018/19:293 Kriminella anställda på av (M) till Statsrådet (S) Under gårdagen kom rapporter i /om att en hemlig polisrapport avslöjar att det finns ”anmärkningsvärt många kopplingar mellan flygplatsanställd personal och kriminella nätverk” Skulle uppgifterna vara korrekta är det både oroande och allvarligt. Säkerheten på våra svenska flygplatser är central och får aldrig bli en sårbarhet eftersom det i förlängningen riskerar att skada . Grovt kriminella och radikaliserade personer är inte lämpade att arbeta på landets största flygplats. Det handlar om allt från risken för terrordåd till möjligheterna att hindra att människor tar sig olovligt in och ut ur landet eller smugglar narkotika och vapen. Rapporteringen är tyvärr inte den första i sitt slag som gäller säkerheten på . har flera fall uppmärksammats, alltifrån städare som har vistats i landet illegalt till en passkontrollant som har sålt hemliga uppgifter och gränskontroller som har kritiseras av . Det får inte slarvas med säkerheten på , och det är av största vikt att nödvändiga åtgärder vidtas. Ytterst behöver regeringen säkerställa att berörda myndigheter och Swedavia tar ett helhetsgrepp om säkerheten på och andra svenska skyddsobjekt. Jag vill därför ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder har statsrådet vidtagit för att skapa sig en bild av omfattningen av problemet med kriminella som arbetar på , och vilka åtgärder avser statsrådet att vidta framöver för att garantera säkerheten på och andra svenska flygplatser?
fr · H611294 · 2019-02-21 00:00:00 — Fråga 2018/19:294 Avsaknaden av en miljöbilsdefinition av (C) till Miljö- och klimatminister (MP) saknar en miljöbilsdefinition. Detta utgör ett stort problem och riskerar att bromsa den pågående omställningen till mer klimateffektiva transporter. Definitionen ska styra statliga myndigheters fordonsanskaffning men används av långt många fler inom såväl offentlig som privat sektor, både i bilpolicyer och i upphandlingskrav. Avsaknaden av en nationell miljöbilsdefinition har lett till att det har uppkommit flera lokala och regionala initiativ, där egna definitioner av vad som anses vara en miljöbil tagits fram. Detta är inte optimalt och riskerar att skapa förvirring och lapptäcken av olika definitioner. Med anledning av det rådande läget är det ytterst angeläget att en ny miljöbilsdefinition kommer på plats, och med anledning av detta vill jag ställa följande fråga till miljö- och klimatminister : När avser ministern att presentera en ny miljöbilsdefinition, och hur avser ministern att utforma denna?
fr · H611295 · 2019-02-21 00:00:00 — Fråga 2018/19:295 Höghastighetståg i januariöverenskommelsen av (M) till Statsrådet (S) mellan regeringen och dess stödpartier och Liberalerna går att läsa att nya stambanor för höghastighetståg ska färdigställas. Sedan överenskommelsen slöts har infrastrukturministern vid ett flertal tillfällen framfört att han är otålig att bygget av nya stambanor för höghastighetståg ska komma igång. Hur överenskommelsens skrivningar angående höghastighetstågen ska tolkas verkar det dock råda delade meningar om. Liberalernas partiledare har sagt att överenskommelsen inte ska läsas som ett skarpt löfte om att bygga höghastighetståg och att skrivningarna ska läsas med vissa förbehåll. Med anledning av det ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Hur menar statsrådet att januariöverenskommelsens skrivningar om höghastighetståg ska tolkas, och vad är statsrådets avsikt gällande dem?