ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H611315 · 2019-02-26 00:00:00 — Fråga 2018/19:315 Standarden på vinterväghållningen av (M) till Statsrådet (S) På uppdrag av har VTI utrett hur sänkt standard på vinterväghållningen skulle påverka olyckor och samhällsekonomi. Resultaten visade entydigt att olyckskostnaden skulle öka betydligt mer än besparingen som väghållaren gör. Därmed är det sannolikt att AB skulle tjäna på att tvärtom höja standarden för plogning och halkbekämpning, så att olyckor och därmed olyckskostnader minskar och framkomligheten ökar. Oavsett var i landet man bor måste vi ha säkra och pålitliga vägar. vägnät är en grundstomme i vår infrastruktur, och när vägarna blir sämre eller snöröjningen brister drabbas familjer och företag. Ett fungerande vägnät, även under årets kallare månader, är en förutsättning för jobb och tillväxt i hela landet. Utvecklingen med allt sämre vägar och det faktum att underhåll och snöröjning inte prioriteras är oroväckande. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att ge & VTI i uppdrag att utreda samhällslönsamhet av höjd standard för vinterväghållningen?
fr · H611316 · 2019-02-26 00:00:00 — Fråga 2018/19:316 Behovet av god infrastrukturplanering av (S) till Statsrådet (S) infrastruktur är på många håll eftersatt och utsätts ständigt för yttre påverkan både från miljö och från trafik. Detta ser vi inte minst nu när vårt land går mot tjällossning och vår. Men det mesta när det kommer till behovet av upprustning av vägnätet borde gå att planera. Trots det kan jag se exempel på hur bristande planering och kommunikation med medborgarna får konsekvenser inte bara för privatpersoner, utan också för den grundläggande samhällsservicen. Både NWT och VF rapporterade om ett besök där jag tillsammans med lokala politiker och lokalbefolkningen uppmärksammade den hastigt stängda järnvägsbron i i . En bro som utan förvarning stängdes av och därmed mer eller mindre skärmade av ett samhälle med 54 familjer. I stället fick de boende ta en mindre enskild väg för att ta sig ut. Inte heller hemtjänst eller räddningstjänst informerades. ska vara tryggt, både när det gäller stad och land. Det inbegriper en fungerande samhällsservice i hela landet och en samverkan så att inga viktiga samhällsfunktioner lämnas ute vid exempelvis infrastrukturprojekt. I ovanstående fall blir det klart att det tydligt saknas strategier, och oron är stor över att samhällen med broförbindelser hamnar i en liknande situation. Bor man dessutom i en mindre kommun innebär det mindre service, vilket gör att det blir än mer sårbart. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder tänker statsrådet vidta med anledning av det som framförts om behovet av god infrastrukturplanering?
fr · H611318 · 2019-02-27 00:00:00 — Fråga 2018/19:318 Alkobommar i hamnar av (SD) till Statsrådet (S) Under 2017 meddelade infrastrukturminister att regeringen avsätter för att införa alkobommar i ett tjugotal hamnar. Planen var att de första alkobommarna skulle driftsättas med både fast och mobil utrustning. var jag på besök hos i och kunde konstatera att alla operatörsbord för alkobommar stod tomma. Det innebär att inte en enda alkobom finns driftsatt på någon plats i . Trots regeringens satsning på finns ingen effektiv kontroll mot rattfylleri i våra hamnar. Alkobommar är ett effektivt sätt att kontrollera nykterheten hos bilister som kommer via båt till våra hamnar. På ett snabbt och effektivt sätt sållas eventuella rattfyllerister bort, och de kommer därmed inte ut i trafiken med alla de risker det innebär. Antalet dödade i trafiken som varit påverkade av alkohol eller droger ökar, det vet vi via den olycksstatistik som finns tillgänglig. I den redovisning som jag har fått ligger problemet tydligen i att en myndighet, , har fått uppdraget. En annan myndighet, , ska lagföra de misstänkta rattfylleristerna. En oklar gränsdragning mellan två olika myndigheter är tydligen skälet till att hela projektet stannat upp. Dessutom är inte lagtext och polisens egna föreskrifter anpassade till det rationella och effektiva arbetssätt som alkobommar trots allt är. har upprättat ett hyresavtal med för driften av den första hamnen. Utandningsproven lämnas automatiskt av förarna i kontrollanläggningen. Om någon bilist har svårt att uppfatta hur de ska blåsa bryter operatörer i trafikledningen in och hjälper föraren så att ingen onödig köbildning sker i hamnen och så att framkomlighet alltid prioriteras. Kontrollen sker automatiskt med stöd från operatören i trafikledningscentralen till dess att någon blåser ”positivt” i utrustningen. I dessa fall larmas polisen för att ta över ärendet. Alkobommar är kostnadseffektiva och genomför ett stort antal utandningsprov . Ett prov tar och därmed kan flödet genom alkobommarna vara högt. Polisiära resurser behöver inte tas i anspråk förrän en förare blåser ”positivt” i utrustningen. Att oklara direktiv från regeringen stoppar en effektiv kontroll av nykterheten är oacceptabelt. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att satsningen på alkobommar ska komma igång så snabbt som möjligt?
fr · H611319 · 2019-02-27 00:00:00 — Fråga 2018/19:319 Avställda bilar av (S) till Justitie- och migrationsminister (S) ska vara tryggt. Då är det viktigt att samhället ser till att minska möjligheten att begå brott. Det handlar om förebyggande arbete på olika nivåer, både när det kommer till den sociala och den materiella sidan. behövs det lagar som förhindrar brott, exempelvis mot vapeninnehav och användning av vapen. Ett problem som har blivit vanligt är hur avställda fordon används i kriminell verksamhet. Det rör sig om bilar som har körförbud och som har bötfällts otaliga gånger. Som regel gäller att ett avställt fordon inte får brukas (17 § lagen om vägtrafikregister). Att medvetet låna ut ett sådant fordon utgör brott enligt både fordonsförordningen och lagen om vägtrafikregister. Problemet är att på papperet ägs fordonen av så kallade målvakter som ofta har stora skuldberg och domar. De lånar i sin tur ut bilarna till kriminella. Problematiken är svårlöst. Det finns helt enkelt inga tydliga lagar som ger polisen stöttning. De poliser jag träffar uttrycker stor frustration över att de den ena dagen kan beslagta en bil, får se att den rullar i trafiken igen och den tredje dagen kanske får beslagta den på nytt – med en ny förare och fortfarande helt oskattad. På så sätt kommer polisen inte åt de riktiga bovarna utan det blir målvakten som återigen samlar in ytterligare en bot. Dagens lagstiftning gör det helt enkelt svårt för polisen att komma åt brottslingar som använder sig av avställda fordon i sin kriminella verksamhet. Med anledning av detta vill jag fråga jusitie- och migrationsminister : Vilka åtgärder tänker ministern vidta inom sitt ansvarsområde för att stoppa kriminaliteten kring avställda bilar?
fr · H611320 · 2019-02-28 00:00:00 — Fråga 2018/19:320 Produktionsincitament för film i av i (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) släppte och en rapport som berör införandet av produktionsincitament för film i . I rapporten kommer man fram till att missgynnas i den internationella konkurrensen och att detta urholkar kapaciteten och kompetensen inom svensk filmproduktion. Att rapporten framställdes var en följd av att 2016 röstade för att regeringen skyndsamt borde utreda möjligheten till produktionsincitament och finansieringsstimulanser för filminspelning i . Vidare är ett av få länder i som ännu inte har infört produktionsincitament för film. har påtalat att det finns ett starkt behov av handlingskraft i denna fråga eftersom förutsättningarna för svensk film försämras allt eftersom tiden utan rättvisa konkurrensförhållanden fortgår. Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Hur ser regeringens tidsplan ut gällande att lägga fram ett förslag till för införande av produktionsincitament för film i ?
fr · H611321 · 2019-02-28 00:00:00 — Fråga 2018/19:321 av (M) till Utrikesminister (S) Våldet trappas upp i . Den vänsterorienterade presidenten vrider om tumskruvarna mot sin befolkning. har kantats av stora demonstrationer, arresteringar men också människor som mördats och politiska fångar. har av revolutionsromantiska anledningar av och till haft en nära relation till och regimen i . I likhet med andra stater i regionen som och krävs emellertid tydlighet från omvärlden när det gäller att stå på folkets och frihetens sida mot förtrycket och socialismen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Har för avsikt att inom EU driva på för att betona vikten av demokrati, rättsstat och ordning i förhållande till det växande kaos och de övergrepp som uppvisas i det av styrda ?
fr · H611323 · 2019-02-28 00:00:00 — Fråga 2018/19:323 , och av (M) till Utrikesminister (S) På grund av ryska överträdelser har det så kallade sagts upp av . I grunden är det en mycket viktig överenskommelse för eftersom det reglerar landbaserade medeldistansrobotar. lättsinniga kärnvapenretorik väcker oro och det finns all anledning att försöka binda landet med hjälp av fungerande regelverk. Det är angeläget ur vår kontinents perspektiv. Från sida är det också viktigt att få med sig andra kärnvapenstater som . Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Finns det några planer på att skulle kunna agera, rent av stå värd, för att få till stånd seriösa förhandlingar mellan och när det gäller det uppsagda och därmed möjligheten att tygla hotet från kärnvapenbestyckade medeldistansrobotar i ?
fr · H611324 · 2019-02-28 00:00:00 — Fråga 2018/19:324 Säkerhetsbristerna hos av (M) till Statsminister (S) I samband med en interpellationsdebatt om med statsrådet ställde jag frågan huruvida de säkerhetsutmaningar det statliga företaget utsatt sig för har varit föremål för statsministerns så kallade säkerhetsråd. Han kunde inte besvara frågan med hänvisning till att han inte varit en del av detta organ på drygt . I stället hänvisade han till statsministern, som leder säkerhetsrådets arbete. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsminister : Har frågor kring och de rätt omfattande säkerhetsbristerna varit föremål för behandling i det så kallade säkerhetsråd som statsministern leder?
fr · H611326 · 2019-02-28 00:00:00 — Fråga 2018/19:326 Olovlig andrahandsuthyrning och handeln med svarta hyreskontrakt av (S) till Justitie- och migrationsminister (S) Företeelsen med en framväxande parallell, ljusskygg bostadsmarknad är ett allt större problem i flera av landets kommuner. EBO-lagen och den rådande bostadsbristen har skapat en grogrund för skrupelfria, kriminella individer att utnyttja människors desperata längtan efter ett tryggt boende. Det är dessvärre ofta en falsk trygghet, som i värsta fall kan leda till vräkning från bostaden när den så kallade ”bostadförmedlaren” stoppar hyrorna i egen ficka utan att betala den egentliga hyresvärden. Hutlösa andrahandshyror, dyra så kallade ”inneboendeplatser” och olaglig handel med hyreskontrakt skapar stora ekonomiska vinster och är en del av den organiserade ekonomiska brottsligheten. I har de kommunala bostadsföretagen skärpt arbetet med att systematiskt och aktivt hitta oriktiga hyresförhållanden. Det har inneburit att 290 hyreskontrakt har kunnat återföras till den ordinarie hyresmarknaden. Hyresvärdarnas möjligheter att själva hantera situationen är dock begränsade. Det beror bland annat på hyreslagens konstruktion som skyddslag, långa handläggningstider i hyresnämnderna, sekretessbestämmelser som omöjliggör delning av information mellan myndigheter och brister i folkbokföringen. För att på allvar få bukt med utvecklingen av den parallella bostadsmarknaden krävs därför skärpt lagstiftning på några områden. EBO-lagen måste avskaffas eller åtminstone reformeras, handeln med svarta hyreskontrakt och möjligheterna till olovlig andrahandsuthyrning måste stävjas, folkbokföringen måste återupprättas och möjligheten att dela information mellan myndigheterna måste förstärkas. Jag vill därför ställa följande fråga till justitie- och migrationsminister : Är ministern beredd att vidta åtgärder för att stoppa framväxten av en parallell bostadsmarknad, som har tydliga inslag av grov, organiserad ekonomisk brottslighet, och om så är fallet, när kan vi förvänta oss att regeringen lägger fram skarpa förslag till ?
fr · H611327 · 2019-02-28 00:00:00 — Fråga 2018/19:327 Kriminalitet kopplad till avställda bilar av (S) till Statsrådet (S) Samhällets alla delar behöver samverka för att minska möjligheten till att begå brott. Det handlar om förebyggande arbete på olika nivåer, både när det kommer till den sociala och till den materiella sidan. behövs det lagar som förhindrar brott, exempelvis mot vapeninnehav och användning av vapen. Ett problem som har blivit vanligt är hur avställda fordon används i kriminell verksamhet. Det rör sig om bilar som har körförbud och har bötfällts otaliga gånger. Som regel gäller att ett avställt fordon inte får brukas (17 § lag om vägtrafikregister). Att medvetet låna ut ett sådant fordon utgör brott enligt både fordonsförordningen och lag om vägtrafikregister. Problemet är att fordonen på papperet ägs av så kallade målvakter som ofta har stora skuldberg och domar. De lånar i sin tur ut bilarna till kriminella. Problematiken är svårlöst. Det finns helt enkelt inga tydliga lagar som ger polisen stöd. De poliser som jag träffar och som även VF har rapporterat om uttrycker stor frustration över att de ena dagen kan beslagta en bil, får se att den rullar i trafiken igen och tredje dagen kanske beslagtar den på nytt – med en ny förare och fortfarande helt oskattad. På så sätt kommer polisen inte åt de riktiga bovarna, utan det blir målvakten som återigen samlar in ytterligare en bot. Dagens lagstiftning gör det helt enkelt svårt för polisen att komma åt brottslingar som använder sig av avställda fordon i sin kriminella verksamhet. Jag ställer därför följande fråga till ansvarigt statsråd: Vilka åtgärder tänker statsrådet vidta inom sitt ansvarsområde för att stoppa kriminaliteten som är kopplad till avställda bilar?
fr · H611328 · 2019-02-28 00:00:00 — Fråga 2018/19:328 Bonusen för elbilar av (M) till Finansminister (S) Omställningen av fordonsflottan från fossilfri till elektrifierad är en viktig åtgärd för att minska utsläppen från transportsektorn. står transportsektorn för en tredjedel av totala utsläpp. Inom ramen för bonus–malus-systemet får den som köper en elbil i bonus i syfte att snabba på omställningen av fordonsflottan. Dock har det kommit oroväckande rapporter om att de bilar som köps med hjälp av bonus–malus inte stannar i utan exporteras vidare efter bara och säljs begagnade på den norska marknaden i stället. Tanken med bonus–malus för en snabbare omställning av den svenska fordonsflottan är god, men det kan inte vara så att svenska skattepengar ska gå till att subventionera den norska begagnatmarknaden. Om det dessutom enbart sker nybilsförsäljning av elbilar i kommer det att hämma utvecklingen, eftersom färre har råd att köpa en ny elbil jämfört med en begagnad. Det hämmar dessutom kraftigt begagnatmarknaden, då priset på en begagnad elbil blir mycket högre eftersom färre bilar finns kvar i landet. Med anledning av det ovanstående vill jag därför ställa följande fråga till finansminister : Vilka åtgärder avser finansministern att vidta för att säkerställa att bonus–malus-systemet levererar så stora utsläppsminskningar som möjligt i ?
fr · H611329 · 2019-02-28 00:00:00 — Fråga 2018/19:329 Farleds- och lotsavgifter av (M) till Statsrådet (S) Fram bedöms de globala sjötransporterna öka med , och transporteras 85–av export- och importgods till sjöss. Dock står sjöfarten för en marginell del när det kommer till inlandstransport (mot lastbilarnas ). I beslutade klimatmål för transportsektorn ska växthusutsläppen minska jämfört med nivåer, vilket är ett ambitiöst och bra mål. Här finns det ledig kapacitet hos sjöfarten att vara med och bidra. Däremot finns det viss kritik mot hur själva organiseringen av svensk sjöfart fungerar. Nationella kommittén för hållbar sjöfart påpekar bland annat att som affärsverk är internationellt unikt i sin organisering, det vill säga att det är ett verk som till största delen finansieras av brukarna själva. Den centrala punkten är farleds- och lotsavgifterna. Redare som ställer om till mer hållbar sjöfart vittnar om att de inte märker någon större skillnad i hur de stimuleras till mer av detta eller huruvida de får några incitament alls. avgiftssystem skulle här kunna användas för att skillnaden ska bli märkbar för den som väljer att satsa på att ställa om sin flotta. Med anledning av det ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Avser statsrådet att se över huruvida differentierade farleds- och lotsavgifter kan komma att uppmuntra till en snabbare omställning av sjötransporterna?
fr · H611330 · 2019-02-28 00:00:00 — Fråga 2018/19:330 Fullbelagda häkten av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) rapporterade TT att det var fullsatt på häktet i . Det är inte heller ett nytt problem, utan problematiken med platsbrist på häkten i är omtalad. kväll (16/2) till måndag (18/2) kunde inga fler häktade tas emot, och fick därmed häktade personer sitta kvar i polisens arrester i väntan på plats. I och med den breda samsyn som gäller angående att fler personer ska lagföras för grova brott är platsbristen på häktena ett stort problem. I och budget, som vann i , ökade vi anslaget till kriminalvården för att bland annat förstärka häktesverksamheten. Med anledning av det ovanstående vill jag ställa följande fråga till justitie- och migrationsminister : Avser ministern att vidta några åtgärder för att säkerställa att antalet häktningsplatser utökas?
fr · H611331 · 2019-02-28 00:00:00 — Fråga 2018/19:331 Straffrabatt för unga av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) presenterade sitt betänkande i SOU 2018:85 Slopad straffrabatt för unga myndiga. Utredningen föreslår, i enlighet med direktiven, att straffrabatten för 18–20-åringar ska slopas. Utredningen föreslår vidare att dagens ordning för 15–17-åringar ska fortsätta att gälla. Det finns ännu ingen aviserad proposition på området. Min fråga till justitie- och migrationsminister är därför: När kommer lagförslaget om slopad straffrabatt för unga att överlämnas till ?
fr · H611332 · 2019-02-28 00:00:00 — Fråga 2018/19:332 Tiggeri av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Regeringens mål om färre utsatta EU-medborgare har inte nåtts. Detta trots en nationell samordnare i frågan och samarbetsavtal med och rapporterar SVT. Det finns runt 4 500–5 000 utsatta EU-medborgare som befinner sig i . I första hand kommer de ifrån och i andra hand , säger den nationella samordnaren för utsatta EU-medborgare i i en intervju i SVT. Detta är lika många som fanns , när regeringens dåvarande utredare presenterade regeringens stora kartläggning av tiggeri och utsatthet. Då hade debatten pågått och regeringen ville koppla ett samlat grepp om frågan. Regeringen tillsatte en nationell samordnare samt tecknade samarbetsavtal med och med syfte att de fattiga skulle få hjälp i sina hemländer och drev frågan i EU. Kommuner och frivilligorganisationer har bistått med härbärgen och nödhjälp. Men enligt den bedömning som den nationella samordnaren gör är antalet lika stort nu som då. "Min slutsats är att det är väldigt attraktivt att komma till med det liv vi lever här och med den fria rörligheten är det svårt att stoppa", säger till SVT. Uppenbarligen fungerar inte nuvarande insatser för att minska tiggeriet i och de utsatta EU-medborgare som utnyttjas. En konkret åtgärd som skulle göra skillnad är att införa ett nationellt tiggeriförbud i . Det skulle klargöra hur vi i ser på tiggeri och pressa och att hjälpa sina medborgare. Min fråga till justitie- och migrationsminister är: Nuvarande insatser för att minska tiggeriet i har inte fått avsedd effekt, så vilka ytterligare insatser avser ministern att vidta för att minska antalet utsatta EU-medborgare som tigger i ?
fr · H611333 · 2019-02-28 00:00:00 — Fråga 2018/19:333 strejkvarsel av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) kom ett strejkvarsel från om "total arbetsnedläggelse" med start men utan yttre tidsbegränsning. Det innebär en kraftig eskalering av den konflikt mellan Hamnar och som har pågått . I , där jag kommer ifrån, har dock genomfört konfliktåtgärder . Konsekvenserna av ett strejkvarsel om total arbetsnedläggelse utan yttre tidsgräns är svåröverblickbara men omfattande. är konflikten komplicerad, eftersom Hamnar redan har tecknat kollektivavtal med ett annat fackförbund. Regeringen har också tillsatt en utredning som syftar till att förhindra sådana här situationer. Den föreslår lagändring, men först . Regeringen har också aviserat att en proposition ska komma, men inte förrän . Med tanke på den eskalering som skett från i konflikten med Hamnar väcks dock behovet av en skyndsam lagändring. Med anledning av det ovanstående vill jag ställa följande fråga till arbetsmarknadsminister : Avser arbetsmarknadsministern och regeringen att vidta åtgärder för att få till en ändring av nuvarande lagstiftning?
fr · H611334 · 2019-02-28 00:00:00 — Fråga 2018/19:334 Däckbyte av (M) till Statsrådet (S) är ett avlångt land med olika väderförhållanden. Det betyder att kan varna för snöstorm i delar av som man varnar för gräsbränder i andra delar av landet. För bilister – och däckverkstäder – ställer det till stora problem med den korta tid som gäller för däckbyten. Cirka 5 miljoner bilister ska byta däck på enligt gällande lagstiftning. Det skapar en onödig arbetsbelastning på landets däckverkstäder och deras medarbetare, och en osäkerhet hos landets bilister om man kör lagligt efter mitten av april då man enligt lagen ska ha bytt däck. Att det i en del av landet oftast är tid för att byta däck är inte rimligt då lagstiftningen är nationell. Det skulle behöva ändras datum för däckbyte så att bilister hade fram på sig att byta däck. Det kan aldrig ha varit lagstiftarens ambition att göra det krångligt att byta från vinterdäck till sommardäck. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Är statsrådet beredd att vidta några initiativ i tjänsten för att ändra datum för däckbyte?
frs · H612100 · 2019-02-13 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:100 av (M) Svensk rovdjursförvaltning har frågat mig om vilka åtgärder jag avser vidta för att fler jägare ska skicka in bilder från sina viltkameror för att bidra till rovdjursförvaltningen och annan viltinventering. trädde kamerabevakningslagen (2018:1200) i kraft. Den nya lagen innebär att tillstånd inte längre behövs vid bland annat enskildas kamerabevakning som utförs av rent privat natur. Jägare som vill ha åtelkameror behöver således inte längre tillstånd. Enligt förordningen (2012:989) med instruktion för , är den myndighet som ansvarar för frågor om jakt och vilt enligt jaktlagstiftningen. Ansvaret innebär bland annat att granskar och fastställer inventeringsresultat för vissa arter, bl.a. stora rovdjur. Via bedrivs forskningsprojektet, Scandcam, som syftar till att jämföra kameraövervakning med traditionell inventering. Projektet beräknas slutföras . Jag har tillförsikt i att Scandcam kan ge en god bild av hur viltkameror skulle kunna bidra till rovdjursförvaltningen och annan viltinventering. Jag vill framhålla att enskildas frivilliga insatser i skog och mark har stor betydelse för den höga kunskapsnivån inom svensk viltförvaltning.