ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H611124 · 2019-02-04 00:00:00 — Fråga 2018/19:124 Definition av bilpooler av (M) till Statsrådet (S) Ett ökat bildelande i har potential att minska och effektivisera bilresandet. Det är en utveckling som är positiv för både miljön och samhällsplaneringen i stort och som även ligger väl i linje med den ökade delningsekonomi som håller på att växa fram. Tyvärr lägger dagens regelverk hinder för en fortsatt positiv utveckling. Kommuner efterfrågar en möjlighet att kunna reservera gatumark för bilpooler, men bristen på juridisk definition omöjliggör detta. presenterades betänkandet Från värdekedja till värdecykel – så får en mer cirkulär ekonomi (SOU 2017:22). I utredningen bekräftas behovet av lagstadgade kriterier för allmänt tillgängliga bilpoolsfordon, och utredningen har också presenterat förslag till en definition att införa i nuvarande regelverk. Med en definition på plats kan kommuner reservera gatumark för bilpooler, och fler svenskar kan enkelt få tillgång till bildelning som tjänst. Jag har vid upprepade tillfällen ställt frågan. Först till dåvarande infrastrukturminister , som hänvisade till att utredningens förslag var ute på remiss, och sedan till statsrådet , som svarade att regeringen ännu inte hade tagit ställning till utredningens förslag. Remisstiden gick ut och remissinstanserna har generellt varit positiva. Därmed bör regeringen ha haft mer än tillräckligt med tid att ta ställning i frågan och det bör heller inte återstå några hinder för regeringen att nu agera. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur ställer sig statsrådet till utredningens förslag till definition av bilpooler, och när kan vi förvänta oss att konkreta åtgärder presenteras så kommuner kan reservera gatumark för bilpooler?
fr · H611125 · 2019-02-04 00:00:00 — Fråga 2018/19:125 Differentierade parkeringsavgifter av (M) till Statsrådet (S) Vikten av miljö- och klimatfrågan kan inte understrykas nog. Det blir därför allt viktigare med en bred palett av innovativa lösningar som uppmuntrar människor till beteende- och konsumtionsförändringar. För att kunna främja framväxten av ett mer hållbart transportsystem är det viktigt att både stat och kommun har möjlighet att premiera dem som gör ett aktivt val för att minska utsläppen av klimatgaser. Parkeringsbestämmelser kan vara ett effektivt sätt att påverka i vilken utsträckning ett mer miljövänligt fordon väljs när det väl är dags att köpa nytt. är det möjligt för kommuner att reservera laddplatser och parkeringsplatser för elbilar och laddhybrider. Det är ett bra verktyg för att premiera ägare till miljöbilar som rimligen borde kunna utvidgas. Möjligheten för kommuner att på liknande sätt premiera ägare till miljöbilar borde undersökas noggrannare. Ett exempel på hur detta skulle kunna se ut är att ge kommuner rätten att kunna införa ett system med differentierade parkeringsavgifter baserat på fordonets miljöklassning, i syfte att främja framväxten av fler miljövänliga fordon och i förlängningen skapa ett mer hållbart transportsystem. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att införa ett sådant system som ger kommuner möjlighet att differentiera parkeringsavgifter baserat på fordonets miljöklassning?
fr · H611126 · 2019-02-04 00:00:00 — Fråga 2018/19:126 förslag för en ökad likvärdighet och ett aktivt skolval av (M) till Utbildningsminister (S) I regeringsförklaringen förklarade statsminister att ”förslag för ökad likvärdighet i skolan genomförs”. I slutbetänkande återfinns ett kapitel som handlar om skolsegregationens betydelse för likvärdigheten. Ett av förslag för ökad likvärdighet var att införa ett aktivt skolval för alla elever i hela . Den dåvarande regeringen gick aldrig vidare med förslaget. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : När avser regeringen att gå vidare med förslaget om att införa ett aktivt skolval, vilket var ett av flera förslag från för att öka likvärdigheten?
fr · H611127 · 2019-02-04 00:00:00 — Fråga 2018/19:127 Lottning till kommunala skolor av (M) till Utbildningsminister (S) I regeringsförklaringen förklarade statsminister att ”förslag för ökad likvärdighet i skolan genomförs”. I slutbetänkande återfinns ett kapitel som handlar om skolsegregationens betydelse för likvärdigheten. Ett av förslag för ökad likvärdighet var att möjliggöra lottning till översökta kommunala skolor. Den dåvarande regeringen gick aldrig vidare med förslaget. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Vilka av förslag för ökad likvärdighet avser regeringen att genomföra, och avser regeringen att genomföra förslag om lottning till översökta kommunala skolor?
fr · H611128 · 2019-02-04 00:00:00 — Fråga 2018/19:128 Kötid till enskilda skolor av (M) till Utbildningsminister (S) I regeringsförklaringen förklarade statsminister att ”förslag för ökad likvärdighet i skolan genomförs”. I slutbetänkande återfinns ett kapitel som handlar om skolsegregationens betydelse för likvärdigheten. Ett av förslag för ökad likvärdighet var att ta bort kötid som urvalskriterium vid val till enskilda skolor och i stället möjliggöra lottning till sådana skolor. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Vilka av förslag för ökad likvärdighet avser regeringen att genomföra, och avser regeringen att föreslå några förändringar som innebär att kötiden till enskilda skolor tas bort som urvalskriterium?
fr · H611129 · 2019-02-04 00:00:00 — Fråga 2018/19:129 En allsidig social sammansättning av (M) till Utbildningsminister (S) I statsminister regeringsförklaring förklarade han att ”förslag för ökad likvärdighet i skolan genomförs”. I slutbetänkande återfinns ett kapitel som handlar om skolsegregationens betydelse för likvärdigheten. Ett av kommissionens förslag handlar om att ändra skollagen så att huvudmannen ska verka för en allsidig social sammansättning. röstade en majoritet i nej till ett sådant lagförslag från den dåvarande regeringen. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Vilka av förslag för ökad likvärdighet avser regeringen att genomföra, och avser regeringen att återkomma med ett likalydande förslag om att huvudmän ska verka för en allsidig social sammansättning?
fr · H611130 · 2019-02-04 00:00:00 — Fråga 2018/19:130 Brister i psykiatrin och missbruksvården av (M) till Socialminister (S) visade Kalla Fakta ett inslag där de granskat bristerna i psykiatrin och missbruksvården. Barn, unga och vuxna faller mellan stolar och får inte den hjälp de behöver. I inslaget används uttrycket ”akut kroniskt” av företrädare för psykiatrin om att människor far illa. Det vittnar om allvaret och den akuta situationen. En situation som är särskilt beklämmande då det drabbar några av de svagaste i vårat samhälle – de som mår för dåligt för att själva stå upp för och värna den rätt som samhället ska ge dem. I vårt välfärdssamhälle mår alltför många dåligt, och antalet ökar. Det är ett stort samhällsproblem att barn går från att ha små bekymmer till att utveckla psykisk ohälsa och sedermera psykisk sjukdom. För att döva sitt mående tar de inte sällan till droger. Lidandet för den enskilde och dennes familj påverkar hela livssituationen och slutar i värsta fall med en definitiv och tragisk utgång. Regeringens många brister och tillkortakommanden stannar ofta vid minskad konkurrenskraft, sämre ekonomi och andra materiella förluster. Inom cancervården, övrig sjukvård och psykiatrin handlar det om liv. Regeringens oförmåga att hjälpa de svaga och utsatta eroderar samhällskontraktet och förtroendet mellan människor. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : När vi kan förvänta oss att bristerna mellan psykiatrin och missbruksvården är lösta?
fr · H611131 · 2019-02-04 00:00:00 — Fråga 2018/19:131 Framtidsanpassade elmätare av (M) till Statsrådet (S) I takt med att fler saker blir elektriska ökar också behovet av el och god överföring av el. Tillgången till el samt överföringskapaciteten är dock begränsad, och det krävs fler insatser för att vi på ett effektivt sätt ska kunna möta detta ökade behov. I det stora handlar det om att vårda vår värdefulla baskraft, skynda på utbyggnad av elnäten och säkerställa robusta elsystem. Men fler saker måste ske parallellt med detta arbete för att vi ska kunna lyfta hela potential. Att enskilda hushåll ska kunna vara med och bidra till effektivare och mer medveten konsumtion kan på aggregerad nivå bidra starkt till såväl ökad tillgång till el som minskad påfrestning i systemen, särskilt under kritiska höglasttimmar. En av flera förutsättningar för detta är att de nya kraven på elmätare utformas på ett begåvat sätt så att de är enkla, säkra och transparenta att använda. Den tekniska utvecklingen går snabbt och då måste lagstiftningen utformas så att hela samhället snabbt och enkelt kan tillgodogöra sig denna nya teknik. Med öppna system som tillåter en mångfald av lösningar för insamlande av data kan man i realtid följa sin konsumtion och ofta med ett enkelt knapptryck modifiera den. Det skapar innovationskraft och konkurrenskraft som gynnar användaren och miljön. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur tänker statsrådet säkerställa att krav på elmätare möter framtidens behov?
fr · H611132 · 2019-02-04 00:00:00 — Fråga 2018/19:132 Kärnkraftsforskning av (M) till Statsrådet (S) Morgondagens utmaningar möter vi med morgondagens teknik. är på många områden i framkant när det gäller miljö- och energiteknik. Det är nödvändigt i strävan efter en mer klimatsmart och grön planet som miljö- och energiteknik bidrar till svensk innovation och konkurrenskraft på en global marknad. I takt med att gröna innovationer når fler och bredare marknader kan vi bidra till att minska klimatpåverkan i världen som vi skapar fler jobb och tillväxt i . Det är som ansvarar över att fördela statens forskningsresurser, där medlens fördelning avgörs av myndighetens utvecklingsnämnd. Oberoende vilken uppfattning man har om kärnkraftens framtid så är det ett faktum att kärnkraft i någon form kommer att finnas kvar . Kärnkraftsbolagen tar genom sin egen fond ansvar för kärnbränslehantering och avvecklande av uttjänade reaktorer. Men en potentiell utmaning som vi ser är inom forskning och kompetensförsörjning. måste behålla och förädla forskningskompetens inom området för att kunna hantera befintliga reaktorer, ha möjlighet att bygga nya samt avveckla de äldre reaktorerna på ett säkert och ansvarsfullt sätt. I beslut till budget uppdrog till regeringen att även kärnkraftsforskning ska få medel genom . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur säkerställer statsrådet att inriktning om kärnkraftsforskning får praktiskt genomslag hos den ansvariga myndigheten?
fr · H611133 · 2019-02-04 00:00:00 — Fråga 2018/19:133 Höjda polislöner enligt beslut av (M) till Statsrådet (S) I den budget som har beslutat om, utifrån ett förslag från och , ingår en särskild satsning på höjda polislöner i . Särskilda medel om är i budgeten avsatta för detta ändamål . Det handlar alltså om medel som ska användas till höjda polislöner utöver sedvanlig löneförhandling och inte till något annat. Dock ger nu uttalanden från inrikesministern intryck av att ministern inte avser att säkerställa att den särskilda satsningen på höjda polislöner i budgeten genomförs (SVT:s Agenda ). Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att säkerställa att den särskilda lönesatsningen blir verklighet, så att polisens löner höjs i enlighet med vad riksdag har beslutat om?
fr · H611134 · 2019-02-04 00:00:00 — Fråga 2018/19:134 Finansiering av EU:s transeuropeiska transportnät för ökad militär rörlighet inom EU av (M) till Försvarsminister (S) deltar inom ramen för EU:s gemensamma säkerhets- och försvarspolitik i det permanenta strukturerade samarbetet. Ett av de fyra samarbetsprojekt som är engagerat i berör militär rörlighet. Syftet med projektet är att förbättra förutsättningarna att förflytta militär personal, plattformar och utrustning över gränserna inom EU. EU bedriver även ett nära samarbete med försvarsalliansen på detta område. Enligt kommissionen finns det ett behov av att förbättra befintlig infrastruktur men även av utbyggnad av ny infrastruktur som riktar sig till både civilt och militärt bruk i syfte att förbättra den militära rörligheten. Mot bakgrund av detta har kommission presenterat en handlingsplan där det finns det förutsättningar för de 25 länder som ingår i projektet rörlighet att söka stöd från EU:s transeuropeiska transportnät (TEN-T) för prioriterade infrastrukturprojekt. Kommissionen framhåller att satsningarna på infrastrukturområdet inte endast är till för militära ändamål. Det är av stor betydelse att det finns synergier mellan den civila och militära rörligheten, till exempel att förbättra godstransporter, tillgången till hamnar eller upprustning av broar. Med anledning av ovanstående vill jag fråga försvarsminister : Har regeringen i dialog med Försvarsmakten rapporterat in speciella infrastruktursatsningar eller transportstråk till kommissionen som skulle kunna delfinansieras genom Ten-T, och i så fall vilka projekt kan bli aktuella?
fr · H611135 · 2019-02-04 00:00:00 — Fråga 2018/19:135 Stomnätskorridor för EU:s transeuropeiska transportnät (Tem-T) av (M) till Statsrådet (S) Stråket –är folkrikaste korridor och innefattar ett femtiotal kommuner och närmare 3,4 miljoner människor. Resandet mellan framför allt noderna och har ökat kraftigt . presenterade en åtgärdsvalsstudie (ÅVS) som pekade på att det finns betydande brister i tillgänglighet och punktlighet för personresor på spår inom stråket. Men även att det finns brister i trafiksäkerheten på delar av vägnätet. I åtgärdsvalsstudien pekas Värmlandsbanan ut som den främsta flaskhalsen för den spårbundna trafiken, och sträckan –Töckfors är den enda delen av mellan huvudstäderna som inte är mötesseparerad. Trots den ökande trafiken och bristerna i infrastrukturen mellan och är stråket ej utpekat som en stomnätskorridor inom ramen för EU:s transeuropeiska transportnät (TEN-T). går denna dragning mellan och . I samband med en interpellationsdebatt kungjorde infrastrukturministern att regeringen avsåg att prioritera hela stråket –i samband med den översyn av CEF inom ramen för TEN-T som äger rum. Enligt uppgift kommer dock inte stråket att bli prioriterat av mot bakgrund av budgetrestriktivitet samt att regeringen i dialogen med kommissionen i stället prioriterat andra sträckningar. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Kan statsrådet klargöra om regeringen i dialogen med kommissionen verkligen har prioriterat att stråket –ska innefattas i TEN-T:s stomnätskorridor eller om andra stråk har haft högre prioritet?
fr · H611136 · 2019-02-04 00:00:00 — Fråga 2018/19:136 Störningar hos Tele 2 och av (M) till Statsrådet (S) till drabbades Tele 2 och av omfattande störningar. Störningarna rapporterades av kunder i hela landet. Detta innebar att användare inte kunde använda mobiltelefoner för att ringa samtal, och att internetuppkopplingar stördes ut. Enligt SOS Alarm ska det, som tur var, fortfarande ha gått att ringa dem. Mer allvarligt var att trygghetslarm, som används för att snabbt kunna larma hemtjänst, för äldre slogs ut i flera kommuner. Region gick upp i stabsläge då telefonistörningarna gjorde det svårt att nå fram till vården i regionen. I flera kommuner fick man kalla in extra personal för att, om möjligt, ringa eller åka ut till äldre med trygghetslarm för att kontrollera att allt var bra. Det är uppenbart att samhällsviktig verksamhet av olika slag är sårbar för störningar. Vi måste arbeta aktivt för att minska denna sårbarhet. Det är en fråga som är angelägen inte bara för det civila utan även för den svenska krisberedskapen i stort. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att minska sårbarheten för it-störningar hos samhällsviktiga verksamheter?
fr · H611137 · 2019-02-04 00:00:00 — Fråga 2018/19:137 Fusk med mätarställningar av (M) till Statsrådet (S) Bedrägeri med mätarställningen, även känt som ”skruvad mätarställning”, har fått stor uppmärksamhet. TV4-nyheterna har gjort en granskning tillsammans med bland annat där man med uppgifter från Transportstyrelsen kommit fram till att ca 114 000 personbilar och 25 000 lastbilar har bakställda mätarställningar. Det talas om siffror på mellan av 5 miljoner bilar som skulle kunna vara aktuella. Detta behöver självklart säkerställas. Det finns ett antal sätt att fuska med mätarställningar, och det är allvarligt. Såväl trafiksäkerhet som försäkringsfrågor och garantiuppgifter påverkas förutom att hederliga medborgare riskerar att förlora stora summor pengar. rullar många transporter genom vårt land med varor som ska fram , och vi vet att olyckorna har ökat på våra vägar. Det är fullt lagenligt att backa mätarställningen medan man själv innehar personbilen och lastbilen. Ett reportage på nyheterna från visade att de vidtagit åtgärder och gjort det straffbart att backa mätarställningar och att de vill se att andra länder går samma väg. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att förändra lagen så att det blir straffbart att manipulera mätarställningar?
fr · H611138 · 2019-02-05 00:00:00 — Fråga 2018/19:138 Byggandet av Österleden av (KD) till Statsrådet (S) är en av snabbast växande regioner. Det är positivt, men det förpliktar. Om ska ha en väl fungerande infrastruktur är det viktigt att man satsar både på spårbunden och på bilbunden trafik. Det är också viktigt att trafiken planeras på ett sådant sätt att man kan kombinera olika trafikslag för att på så sätt minska sitt miljöavtryck. räcker det inte med kollektivtrafik och olika former av kombinationer av transportsätt för att hantera befolkningstillväxten i . Tvärtom vi måste bygga ut infrastrukturen även i . En av de viktigaste länkarna som just nu saknas är Österleden, eller Östlig förbindelse som den också kallas. barn har många namn. Med denna förbindelse skulle kunna få den ringled som man så väl behöver. För tillfället är det svårt att få till en byggnation, då det saknas en ”och regional medfinansiering”. finns det en möjlighet att kompensera för denna brist på medfinansiering genom att man finansierar en del genom en ”bompeng” på ett belopp motsvarande vad den kommunala och regionala medfinansieringen skulle ge. En del beräkningar talar för att den önskade medfinansieringen skulle kunna uppnås genom ”bompeng”. Jag vill därför fråga statsrådet : Ämnar statsrådet skynda på en byggnation av Österleden genom att använda sig av en ”bompeng” för att ersätta den kommunala och regionala medfinansieringen?
fr · H611139 · 2019-02-05 00:00:00 — Fråga 2018/19:139 förutsättningar för tillväxt av (KD) till Statsrådet (S) är ett fantastiskt landskap som ligger strategiskt bra till mellan , och . Trots det ser vi att befolkningen i de dalsländska kommunerna minskar, och vi ser att utbildningsnivån är lägre än riksgenomsnittet. Arbetsmarknaden domineras av offentlig sektor, skogs- och jordbruk samt turism. De flesta som bor i tar sig till och från jobbet med bil, och även om gör satsningar på kollektivtrafik kommer det inte att påverka detta nämnvärt, då såväl befolknings- som bostads- och arbetsstrukturen är sådan att man är beroende av bil för att kunna ta sig till jobb och fritidsaktiviteter. För att ska kunna dra nytta av att man ligger mitt emellan tre snabbt växande regioner måste få bättre infrastruktur. De nya regionala järnvägsstationerna som etableras längs med järnvägen till är bra, men de löser inte infrastrukturen för större delen av befolkning. Det är också så att näringslivet behöver bättre infrastruktur för att kunna transportera skog, spannmål och industrivaror samt alla de turister som besöker detta vackra landskap. Staten har genomfört regionalpolitiska satsningar i , men inga av dem har egentligen varit långsiktigt framgångsrika, utan trots dessa satsningar ser vi att landskapet tappar befolkning. Det finns dock åtgärder som vi skulle kunna vidta och som skulle få stora effekter för som de skulle binda samman ––. En allmän satsning på att tjälsäkra vägarna i skulle underlätta för både medborgare, turister och näringsliv. En utbyggnation av 45:an till motorvägsstandard mellan och skulle förbättra kommunikationerna mellan och som det skulle ge bättre förutsättningar att utvecklas. En förbättring och upputsning av 164:an mellan och skulle binda samman 45:an med , vilket också skulle underlätta för medborgare, turister och näringsliv. En upprustning av 172:an från till skulle underlätta transporterna genom för medborgare, turister och företag. I stället för tillfälliga industri- och utbildningssatsningar behöver vi ta ett helhetsgrepp för att ska få bättre förutsättningar att utvecklas. Jag vill därför fråga statsrådet : Vad ämnar statsrådet göra för att ska få bättre vägar och därmed bättre förutsättningar att dra nytta av den tillväxt som sker i omnejd?
fr · H611140 · 2019-02-05 00:00:00 — Fråga 2018/19:140 Påverkan inför val av (SD) till Utrikesminister (S) I min förra fråga (nr 34) om utländsk påverkan i val svarade utrikesministern att Säkerhetspolisen har konstaterat att det inte förekom någon omfattande kampanj från främmande makt för att påverka valet . Detta ger inte svar på frågan om det över huvud taget förekom någon sådan. Jag vill därför ställa den mer specifika frågan till utrikesminister : Förekom över huvud taget någon påverkansoperation mot inför valet , och var har i så fall information om sådana påverkansförsök offentliggjorts?
fr · H611141 · 2019-02-05 00:00:00 — Fråga 2018/19:141 Klimatklivet av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) presenterade sin granskning av Klimatklivet. Klimatklivet är ett finansiellt stöd till lokala investeringar som infördes under den rödgröna regeringen. omfattade stödet , vilket är av statens samlade utgifter för miljöpolitiken under . Granskningen som har gjort visar att Klimatklivet inte är kostnadseffektivt samt att regeringens rapportering till har varit alltför positiv. Detta trots att andra myndigheter har gett en mer nyanserad bild. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till miljö- och klimatminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att säkerställa att framtida satsningar för miljön och klimatet blir kostnadseffektiva?
fr · H611142 · 2019-02-05 00:00:00 — Fråga 2018/19:142 Kroppskameror på sjukhusens akutmottagningar av Boriana (M) till Justitie- och migrationsminister (S) trädde en ny lag om kameraövervakning i kraft, med syftet att förebygga brott i offentliga miljöer. Inte minst på sjukhus, och särskilt på akutmottagningar, har hot och våld mot personalen blivit vardagsmat . I finns den politiska viljan att stärka säkerheten för vårdanställda och patienter, bland annat genom att låta vårdpersonal och inhyrda ordningsvakter inne på akutmottagningarnas väntrum utrustas med kroppskameror. Beslutet att köpa in utrustningen fattades . har dock jurister bedömt att ”laglig grund saknas” för att genomföra beslutet. Jag vill därför fråga justitie- och migrationsminister : Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att kroppskameror ska kunna användas på sjukhusens akutmottagningar?