ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H612217 · 2019-02-26 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:217 av (SD) Stort behov av försvarsplatser hos har frågat mig om hur det kommer sig att regeringen gör en helt annan bedömning än polisen och avseende behovet av försvarsplatser i , och om jag anser att det finns bättre sätt att skydda från personer som anses utgöra säkerhetshot eller kan avvika från att lämna landet. När den rödgröna regeringen tillträdde 2014 hade 257 förvarsplatser. Regeringen förutsåg tidigt ett ökat behov av förvarsplatser och gav därför i uppdrag att skapa 100 nya platser. fick i uppdrag att ytterligare utöka platserna till minst 456. I planeringen för utökningen av förvarsplatser skulle beakta behovet i norra . Regeringen har gett myndigheten i uppdrag att öka antalet förvarsplatser med . när regeringen är på plats kommer vi att analysera behoven ytterligare. Regeringen ser också över regelverket för att öka skyddet mot säkerhetshot. gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att göra en översyn av lagen om särskild utlänningskontroll, som ska leda till en ändamålsenlig och effektiv reglering av utlänningsärenden som omfattas av säkerhetsaspekter. I utredarens uppdrag ingår bl.a. att överväga om tidsfristerna för verkställighetsförvar ska förlängas för utlänningar som utgör ett kvalificerat säkerhetshot. I uppdraget ingår också att bedöma hur kontrollen av personer som ansetts utgöra ett säkerhetshot kan förstärkas, t.ex. genom elektronisk övervakning. Regeringen följer frågan noga och analyserar löpande behovet av förvarsplatser i dialog med berörda myndigheter.
frs · H612218 · 2019-02-20 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:218 av (M) Elförsörjning som riksintresse har frågat mig om jag kommer att verka för att elproduktionen definieras som ett riksintresse. Inledningsvis vill jag säga att jag delar frågeställarens uppfattning om betydelsen av det finns säkra elleveranser i landet. Det finns en bestämmelse om riksintresse för energiproduktion. har ansvar för att peka ut områden som myndigheten bedömer vara av riksintresse för energiproduktion eller energidistribution. Myndigheten har pekat ut ett stort antal områden för framför allt elproduk-tion från vindkraft. Det finns också ett tiotal andra utpekade områden för energiproduktion med värmekraft och för bränsleproduktion och några utpekanden för energidistribution.
frs · H612219 · 2019-02-20 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:219 av (M) En ny har frågat mig om jag avser att ta initiativ till en ny för att lösa de utmaningar vi ser när det kommer till effektbalansen i det svenska nätet. Frågan belyser den centrala funktion som elförsörjningen har i samhället och för industrin. Jag delar helt denna uppfattning. Energisektorn står inför en betydande omställning med både möjligheter och utmaningar. För att klara detta behöver politiken ge långsiktiga och förutsägbara spelregler. Därför är det så värdefullt att vi har en bred blocköverskridande energiöverenskommelse på plats. Överenskommelsen ligger fast och ska genomföras. Förutom nya energipolitiska mål anger överenskommelsen även att ska ha ett robust elsystem med hög leveranssäkerhet, en låg miljöpåverkan och el till konkurrenskraftiga priser. Effektfrågans vikt i sammanhanget lyfts också tydligt fram. Bl.a. ska berörda myndigheter kontinuerligt följa utvecklingen på elmarknaden, inklusive när det gäller effektsituationen. Energiöverenskommelsen lyfter även fram efterfrågeflexibilitet och god överföringskapacitet, två områden som kan minska risken för framtida effektbrist. Energiöverenskommelsen ska följas upp kontinuerligt av de fem ingående partierna i den s.k. genomförandegruppen och kan vid behov även uppdateras. Jag kan försäkra att jag tar den långsiktiga effektutmaningen på stort allvar och välkomnar en fortsatt bred diskussion om frågan.
frs · H61222 · 2019-02-05 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:22 av (M) Ett nationellt biljettsystem för kollektivtrafiken har frågat mig vilka delar av kollektivtrafiken som regeringen avser att införliva i ett nationellt biljettsystem för kollektivtrafiken. I den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, de gröna finns förslaget om att ett nationellt biljettsystem för all kollektivtrafik i hela landet ska införas. Ett första steg är att tillsätta en utredning för att ta fram former för hur ett nationellt biljettsystem för kollektivtrafiken ska se ut. Frågan bereds i .
frs · H612220 · 2019-02-20 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:220 av (V) Rättegångar mot katalanska självständighetsförespråkare har frågat mig om jag har för avsikt att ta några initiativ för att säkerställa att de åtalade katalanska politikerna får rättvisa och opartiska rättegångar och att människorättsorganisationer får tillträde till rättegångarna. Frågan om ställning i är en intern spansk angelägenhet och en lösning måste sökas inom den spanska konstitutionens ramar. Den har uttryckt sitt fulla stöd för den spanska regeringens och dess institutioners ansträngningar för att säkerställa den konstitutionella ordningen i . utgår från att berörda myndigheters åtgärder vidtas med full respekt för mänskliga rättigheter och i enlighet med rättsstatens principer, inklusive rätten till en rättvis rättegång.
frs · H612221 · 2019-02-20 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:221 av (M) Underhåll av järnvägsnätet har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen avser att vidta för att öka säkerheten i järnvägsnätet och därmed minska risken för allvarliga olyckor. Regeringen har höga ambitioner när det gäller den svenska järnvägen. En väl fungerande tågtrafik är viktig för att kunna uppnå flera av regeringens mål om t.ex. samhällsekonomiskt långsiktigt hållbar och effektiv transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet, stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag samt minskad klimat- och miljöpåverkan. När regeringen tillträdde 2014 var situationen sådan att det länge underinvesterats i det som bygger starkt för framtiden. Regeringen har därför konsekvent satt ansvarsfulla investeringar i samhällsbygget före orättvisa skattesänkningar. beslutade regeringen om en satsning på infrastruktur. Det innebär den största järnvägssatsningen i modern tid med omfattande nyinvesteringar men också en rekordstor ökning av järnvägsunderhållet. Beslutet innebär att anslagen till järnvägsunderhåll ökar . Det ger goda förutsättningar för att kunna påbörja underhållsåtgärder och möjliggöra ett återtagande av många års försummelse av järnvägsunderhåll i . kommer beslutet och satsningarna att stärka ett aktivt säkerhetsarbete i transportsystemet. Avslutningsvis vill jag nämna att en stor andel av olyckorna i järnvägsnätet sker vid plankorsningar. Därför har regeringen uppdragit åt att vidta åtgärder för att öka säkerheten vid plankorsningar på den statliga järnvägen. ska återrapportera uppdraget .
frs · H612222 · 2019-02-20 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:211 av (KD) , fråga 2018/19:222 av (M) och delningsekonomin och fråga 2018/19:223 av (M) arbete med att bekämpa skattefusk har frågat mig när regeringen avser att komplettera regleringsbrevet till så att det motsvarar det budgetbeslut fattade . har frågat mig varför uppdraget om förbättrat it-stöd och administrativt stöd för köpare och säljare inom delningsekonomin samt uppdraget om att stärka arbetet med att bekämpa skattefusk inte finns med i regleringsbrevet till . biföll förslag till riksdagsbeslut. Vid årets sista regeringssammanträde beslutade övergångsregeringen regleringsbrev . Tiden däremellan var alltför kort för att möjliggöra en beredning av dessa uppdrag under ordnade former. Regeringen bereder , med anledning av uttalanden om uppdrag till i betänkande 2018/19:SkU1, eventuella ändringar i regleringsbrevet . Beredningen sker inom ramen för en samlad process i hela .
frs · H612223 · 2019-02-20 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:211 av (KD) , fråga 2018/19:222 av (M) och delningsekonomin och fråga 2018/19:223 av (M) arbete med att bekämpa skattefusk har frågat mig när regeringen avser att komplettera regleringsbrevet till så att det motsvarar det budgetbeslut fattade . har frågat mig varför uppdraget om förbättrat it-stöd och administrativt stöd för köpare och säljare inom delningsekonomin samt uppdraget om att stärka arbetet med att bekämpa skattefusk inte finns med i regleringsbrevet till . biföll förslag till riksdagsbeslut. Vid årets sista regeringssammanträde beslutade övergångsregeringen regleringsbrev . Tiden däremellan var alltför kort för att möjliggöra en beredning av dessa uppdrag under ordnade former. Regeringen bereder , med anledning av uttalanden om uppdrag till i betänkande 2018/19:SkU1, eventuella ändringar i regleringsbrevet . Beredningen sker inom ramen för en samlad process i hela .
frs · H612224 · 2019-02-20 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:224 av (M) Brist på kompetens i energisektorn har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkra tillgången till elektriker i med ökad efterfrågan. Brist på arbetskraft med rätt kompetens är ett stort problem för många branscher. Kompetensförsörjning är i själva verket en av våra stora politiska utmaningar med avgörande betydelse för utvecklingen av ekonomi. Bristen på kompetens inom många yrkesområden kräver breda insatser. Det är mot denna bakgrund som regeringen inom bl.a. mitt ansvarsområde genomför ett brett kunskapslyft för livslångt lärande och högre sysselsättning i syfte att ytterligare stärka den svenska modellen. ger människor möjlighet att utvecklas och stärka sin ställning på arbetsmarknaden som förutsättningarna för såväl offentlig sektor som näringsliv att få den kompetens de behöver stärks. Vidare har regeringen bedömt att det behövs en gemensam planering och dimensionering av gymnasiala yrkesutbildningar för att bättre tillgodose regionala och nationella kompetensbehov. Därför har regeringen uppdragit åt en särskild utredare att bl.a. föreslå hur en regionalt baserad modell för planering och dimensionering av gymnasial utbildning kan utformas och hur den kan finansieras (dir. 2018:17). Yrkesutbildningen inom gymnasieskolans yrkesprogram och den kommunala vuxenutbildningen är basen för kompetensförsörjningen. Dessvärre har andelen elever på yrkesprogram sjunkit , bl.a. sedan den tidigare borgerliga regeringen genomförde att den som fullföljt ett yrkesprogram inte längre automatiskt får grundläggande behörighet till högre utbildning. Regeringen överlämnade därför en proposition till med förslag som innebär att kurser som ger grundläggande behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå ska ingå i alla nationella yrkesprogram i gymnasieskolan (prop. 2017/18:184). Förslaget röstades dessvärre ner i kammaren. När det gäller yrkesprogrammet el- och energiprogrammet, där bl.a. elektriker utbildas, kan jag konstatera att det är gymnasieskolans mest populära yrkesprogram. Det som dock utmärker el- och energiprogrammet är den skeva könsfördelningen. av eleverna är kvinnor. Jag bedömer därför att branschen bör överväga vad som bör göras för att skapa attraktiva arbetsplatser för kvinnor och därmed kunna locka fler kvinnor till el- och energiutbildningar.
frs · H612225 · 2019-02-19 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:225 av (M) Tågresor för alla har frågat mig vilka initiativ jag och regeringen avser att vidta för att säkerställa att SJ AB:s nya tåg blir funktionella och tillgängliga för alla. Jag delar uppfattningen att det är viktigt att fler väljer tåget och spelar en central roll för ökat tågresande. På 2018 fattades beslut om att ändra i bolagsordningen och ge ett förtydligat uppdrag som bland annat tar sikte på att bolaget ska bidra till att uppfylla de transportpolitiska målen. Genom statens ägarpolicy ställer staten som ägare krav på samtliga bolag med statligt ägande att agera föredömligt inom området hållbart företagande och i övrigt agera på ett sätt så att de åtnjuter offentligt förtroende. Självklart inrymmer detta även att beakta aspekter kopplat till tillgänglighet. har informerat den förra regeringen om att har en löpande kontakt med brukarorganisationer och andra berörda i utformningen av framtidens tågflotta så att de fordon bolaget investerar i blir funktionella och tillgänglighetsanpassade både för äldre och funktionsnedsatta. Liksom andra järnvägsföretag på marknaden har att förhålla sig till myndighetskrav relaterade till bland annat tillgänglighetsanpassning och funktions- och driftssäkerhet för att få sina fordon godkända. ställer ytterligare krav på funktionalitet, anpassningar och förbättringar. Jag kommer att följa frågan om investeringar inom ramen för min löpande dialog med .
frs · H612226 · 2019-02-27 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:226 av (M) har frågat mig om jag och regeringen kommer att se över Svenska kraftnäts utbyggnadsplaner. Bakgrunden till fråga är knapphet i tillgången till el i och då särskilt till det nya sjukhuset i samt till en växande industri i regionen. Tillgång till nätkapacitet är en mycket viktig fråga, både nationellt för att kunna ställa om till ett förnybart elsystem, men också lokalt för att möjliggöra växande städer och industri. Att överföringskapaciteten ska byggas ut inom är också en del av energiöverenskommelsen . Som med all infrastruktur är det viktigt att utbyggnaden sker på ett miljö-mässigt och samhällsekonomiskt hållbart sätt där berörda parter får komma till tals. Att det ibland krävs förstärkning av elnät då ny elförbrukning ska anslutas, t.ex. då städer växer, är naturligt. Om vi skulle bygga elnät lokalt med stora marginaler som inte används riskerar vi onödiga kostnader för nätkunderna. Däremot är det viktigt att utbyggnad av elnät kan ske effektivt. En slutsats är att reglerna om nätkoncessioner bör ses över. Regeringen till-satte därför en utredning som ska se över dagens regler för att få tillstånd att bygga och driva elledningar. Utredningen ska undersöka om reglerna om nätkoncession bör ändras så att tillståndsprocesserna blir effektivare, utan att kvaliteten på prövningen försämras. Utredningen ska redovisas sina slutsatser . I sammanhanget vill jag dock poängtera att elnätsutbyggnad bara är en del av lösningen. Andra viktiga lösningar är lokalt producerad el och smartare an-vändning av el med flexibilitet på användarsidan. Det kommer att innebära ekonomiska vinster för den enskilda nätkunden, och en följd blir också att behovet av nya elledningar kan minska. Jag vet att man på är väl medveten om situationen i och att det arbetas aktivt med åtgärder, både . Västeråsområdet har relativt tilldelats ytterligare nätkapacitet. kommer kapaciteten kunna höjas mer genom åtgärder på en befintlig ledning. På arbetar med att öka över-föringskapaciteten från norra ned mot vilket kommer att förbättra situationen ytterligare.
frs · H612227 · 2019-02-20 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:227 av (KD) It-driftssäkerhet i Sveriges skärgårdsområden har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa it-driftssäkerhet i Sveriges skärgårdsområden, såsom i ? Vårt samhälle är beroende av att det finns tillförlitliga elektroniska kommunikationstjänster som fungerar under alla förhållanden. Det märks inte minst när det inträffar en större störning hos en eller flera operatörer. De grundläggande lagkraven på driftsäkerhet härrör från EU-direktiv, och ska säkerställa att operatörerna uppfyller grundläggande krav på driftsäkerhet. , , tar fram föreskrifter och utövar tillsyn med stöd av dessa regler. I lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation regleras att operatörerna ska vidta lämpliga tekniska och organisatoriska åtgärder för att säkerställa driftsäkerhet hos nät och tjänster. för elektronisk kommunikation har moderniserats, bl.a. rörande driftssäkerhetskrav och incidentrapportering. Reglernas tillämpningsområde har utvidgats. Regeringen arbetar med genomförandet av det nya ramverket i svensk rätt. I den nationella strategin för samhällets informations- och cybersäkerhet (Skr. 2016/17:213) betonar regeringen vikten av att elektroniska kommunikationer ska vara både effektiva, säkra och robusta. I arbetet med att genomföra strategin har en mängd åtgärder vidtagits. Regeringen har bl.a. uppdragit åt sju myndigheter som har ett särskilt ansvar för samhällets informationssäkerhet (, , Försvarsmakten, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, , och Säkerhetspolisen) att ta fram en samlad handlingsplan för dessa myndigheters arbete inom sina respektive ansvarsområden utifrån målen i strategin. Syftet med uppdraget är att ge regeringen ett bättre underlag för att kunna analysera om myndigheternas planerade åtgärder är tillräckliga för att nå målsättningarna i strategin. Myndigheterna ska redovisa handlingsplanen och regeringen kommer därefter att analysera behovet av att vidta ytterligare åtgärder.
frs · H612228 · 2019-02-27 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:228 av (V) Hot mot journalister har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av ökningen av hot och trakasserier mot journalister och den fria åsiktsbildningen. Allt för många journalister utsätts för hot och hat. Hot och hat får också konsekvenser. Journalisternas trygghetsundersökning från som gjordes på uppdrag av regeringen, visar att var fjärde utsatt journalist har undvikit att bevaka ett visst ämne eller fråga. Över hälften av journalisterna uppger att de har blivit rädda efter att ha utsatts. Var fjärde har funderat på att lämna journalistiken. När hot och hat leder till självcensur så är det ett hot mot det demokratiska samtalet och i förlängningen ett hot mot demokratin. Under förra mandatperioden antog regeringen handlingsplanen Till det fria ordets försvar – åtgärder mot utsatthet för hot och hat bland journalister, förtroendevalda och konstnärer. Handlingsplanen omfattar tre åtgärdsområden: ökad kunskap, stöd till dem som utsätts och ett stärkt rättsväsende. Som ett led i ett förstärkt arbete med att ge stöd till journalister har regeringen gett vid Linnéuniversitetet i uppdrag att utveckla stödet till journalister och redaktioner som utsätts för hot och hat. arbetar med att bekämpa brott som hotar den fria åsiktsbildningen och ska myndigheten redovisa vilka åtgärder som vidtagits och i vilken utsträckning det finns likvärdiga möjligheter för bl.a. journalister att få hjälp i hela landet. En viktig framtidsfråga handlar också om att motverka att hot och hat normaliseras, inte minst på internet och i sociala medier. Var och en ska kunna nyttja den digitala utvecklingens potential till demokratisk delaktighet och inflytande. En allt viktigare förutsättning för detta är ökad medie- och informationskunnighet (). Regeringen har inlett en satsning på i syfte att stärka människors motståndskraft mot näthat, desinformation och propaganda. fyller den svenska demokratin . En kommitté ledd av har fått i uppdrag att planera, samordna och genomföra en samling i hela landet med fokus på att möta de utmaningar som demokratin står inför . innebär ett unikt tillfälle att uppmärksamma att demokratin ständigt måste främjas, förankras och försvaras. Tillsammans kan vi vända utvecklingen.
frs · H612229 · 2019-02-27 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:229 av (M) Mängdrabatt för brott har frågat mig om jag är beredd att genomföra förslag om att slopa dagens form av mängdrabatt. Det är viktigt att den som begår flera brott får ett straff som står i proportion till brottslighetens allvar. Brott ska aldrig löna sig. Regeringen genomförde under förra mandatperioden en reform som innebär att fler gärningar ska bedömas som återfall och därmed mötas av en skärpt straffrättslig reaktion. Det är också viktigt att brott upp och lagförs så snabbt och effektivt som möjligt. En snabb lagföring av varje enskilt brott kan innebära att fler brott bedöms som återfall i stället för att prövas gemensamt. En utredare har haft i uppdrag att utreda och föreslå åtgärder som med bibehållen rättssäkerhet och kvalitet leder till en snabbare lagföring av brott. Regeringen har på förslag av utredaren beslutat om en försöksverksamhet med ett snabbförfarande i brottmål som genomförs i norra . Även om snabb lagföring tillsammans med en skärpt återfallsreglering motverkar respektive markerar samhällets avståndstagande från upprepad brottslighet måste påföljdssystemet på ett trovärdigt sätt kunna hantera fall där någon vid samma tillfälle döms för flera brott. Den nuvarande ordningen kan dock innebära att reaktionen på ytterligare brott blir alltför begränsad när straffet bestäms. Regeringen analyserar därför frågan med inriktning på en översyn av regleringen av straffvärdebestämning vid flerfaldig brottslighet.
frs · H61223 · 2019-02-06 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:23 av (M) Fjärde generationens kärnkraft har frågat mig om vilka åtgärder jag och regeringen avser att vidta för att stimulera framväxten av fjärde generationens kärnkraft i den svenska energiförsörjningen. Den blocköverskridande energiöverenskommelse som slöts mellan fem riksdagspartier, däribland parti, ligger fast och ska genomföras. Överenskommelsen innehåller som bekant bl.a. det nya energipolitiska målet om förnybar elproduktion till 2040 men är tydlig med att det inte innebär ett förbud mot kärnkraft. Överenskommelsen anger också att kärnkraften ska bära sina egna kostnader och att principen om att kärnkraft inte ska subventioneras består. har i uppdrag att finansiera forskning inom kärnteknik. Utöver detta kan andra forskningsfinansiärer välja att självständigt stödja konkurrenskraftiga forskningsprojekt.
frs · H612230 · 2019-02-27 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:230 av (S) Tingsstället i har frågat mig om jag anser att det är rimligt att en statlig myndighet väljer att spara in resor för några tjänstemän trots att åtgärden ökar resandet för betydligt fler inblandade i aktuella förhandlingar, och om jag anser att agerandet från ligger i linje med den aviserade politiken från regeringen vad gäller möjligheten att bo, verka och leva i hela landet och att staten ska verka för decentralisering i stället för motsatsen. frågor är ställda mot bakgrund av att lagmannen vid har beslutat att minska antalet förhandlingsdagar vid det särskilda tingsstället i . Våra domstolar är oberoende och självständiga. Alla ska kunna känna sig trygga med att de handlägger mål och ärenden rättssäkert och avgör dem inom rimlig tid. Det är också viktigt att domstolarna är tillgängliga för medborgarna och bedriver sin verksamhet i lokaler som är trygga och säkra. Domstolar är geografiskt spridda över landet, från i norr till i söder. Några tingsrätter får utöver verksamheten på sin kansliort också hålla förhandlingar vid ett särskilt tingsställe. Bedömningen av hur verksamheten vid ett tingsställe ska utformas görs av tingsrätten på lokal nivå och påverkas av ett antal olika faktorer. Frågan om tillgänglighet för parter, andra aktörer och besökare är en sådan faktor. Målunderlaget och användandet av resurser, liksom säkerhet, arbetsmiljö och förutsättningarna för att ge ett bra bemötande är andra faktorer att väga in. Det är lagmannen vid , som självständig domstolschef, som ansvarar för att verksamheten med förhandlingar vid tingsstället i utformas på ett ändamålsenligt sätt.