ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H611585 · 2019-04-26 00:00:00 — Fråga 2018/19:585 Andrahandsbiljetter av (SD) till Statsrådet (S) arrangeras många event runt om i landet. Det handlar bland annat om konserter, sportevenemang, festivaler och teater. Det kan vara högt tryck på de populära tillställningarna, och man får oftast vara ute om man ska få tag i biljetter; i vissa fall säljer de slut på . Det är också så, generellt sett, att biljetterna släpps ganska många månader före evenemanget, och mycket hinner såklart hända . Därför är det vanligt att biljetter säljs i andra hand, både på grund av att den ursprungliga köparen ångrat sig men också om man är flera som försökt lägga händerna på populära biljetter och därför råkat köpa dubbletter. Eftersom biljettförsäljaren inte är skyldig att tillämpa ångerrätt vid köp av evenemangsbiljetter, och att den i de fall den förekommer är väldigt kort, tvingas konsumenten att sälja biljetterna vidare i andra hand om man inte vill förlora sina pengar. Men det förekommer även att både privatpersoner och företag köper upp åtråvärda biljetter i syfte att tjäna pengar på att sälja dem vidare. Eftersom en person eller ett företag som säljer biljetter i andra hand får sätta precis vilket pris de vill, säljs i stort sett alltid andrahandsbiljetter till ett betydligt högre pris än vid förstahandsförsäljning. Som konsument är det vanskligt att köpa andrahandsbiljetter. Man riskerar inte bara att få betala ett överpris utan det är också svårt att veta om biljetten är äkta, om platserna stämmer med det man bokat och om samma biljett sålts till fler personer. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur tänker statsrådet agera för att komma till rätta med problemen med andrahandsbiljetter?
fr · H611586 · 2019-04-26 00:00:00 — Fråga 2018/19:586 Kompetens för utryckningsförare av (M) till Statsrådet (S) Jag har vid ett antal verksamhetsbesök inom vår blåljusverksamhet lyssnat på de utmaningar som förekommer. En fråga som är genomgående inom berörda verksamheter är behovet av en nationell likriktad utbildning i utryckningskörning. I en forskningsrapport från i katastrofmedicin vid kan man läsa att av de olyckor med personskador som uppdagades var det i en stor majoritet av fallen utryckningsföraren som vållade olyckan. Det är viktigt att komma ihåg att detta är ett nationellt problem. Rätt kompetens vid utryckningskörning kan vara skillnaden mellan liv och död, där såväl den hjälpbehövande som blåljuspersonalens egen säkerhet står på spel. Kraven på politiker och ledning att tillhandahålla god utbildning och säker utrustning är därför stora, men fortfarande saknas det nationell samordning för att utbilda ambulanspersonal och annan räddningstjänst i utryckningskörning. För att säkra patienternas och räddningspersonalens trygghet bör möjligheterna för en nationell likriktad utbildning i utryckningskörning ses över. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Ser statsrådet att det finns ett behov av en nationell likriktad utbildning för blåljuspersonal och om så är fallet, vad avser statsrådet att vidta för åtgärder?
fr · H611587 · 2019-04-29 00:00:00 — Fråga 2018/19:587 Uppvisning av terrängfordon av (C) till Miljö- och klimatminister (MP) Att skydda skog och natur från att förstöras på grund av onödigt slitage är viktigt både ur miljösynpunkt och för den som brukar marken, oavsett om det handlar om skog eller jordbruk. Därför finns förbudet att köra i terräng med motorfordon om det inte är i skogsbruks- eller jordbrukssyfte. Det finns även andra undantag som träning och tävling. Dock finns inga undantag för detta när det gäller uppvisning av fordon. Detta gör att exempelvis arméns fordonsmuseum i inte kan visa upp sina fordon för sin publik. De behöver kunna visa upp sina fordon i naturlig miljö för att öka förståelsen för hur de använts/används i krig. Det är viktigt ur ett allmänbildande perspektiv och en viktig del i att öka intresset för vår historia. Museet äger marken, men det är som sagt inte en anlagd väg. Museet har ett statligt uppdrag i form av att visa på vår historia och skapa intresse för den. Uppdraget försvåras eftersom de inte får köra sina fordon i uppvisningssyfte på marken de äger. Min fråga till miljö- och klimatminister är därför: Vad ämnar ministern göra för att tillåta uppvisning av terrängfordon under kontrollerade former?
fr · H611588 · 2019-04-29 00:00:00 — Fråga 2018/19:588 Den nya vårdskatten av (M) till Socialminister (S) kommer patienternas vårdköer att öka ytterligare som vårdpersonalens möjligheter att välja bort dåliga arbetsgivare kommer att minska. Det handlar om införandet av moms på vårdtjänster. Denna nya skatt på vård kommer att drabba alla patienter som uppskattar valfrihet och all vårdpersonal som gillar mångfald av arbetsgivare. Alla företag som hyr ut vårdpersonal kommer nämligen att bli tvungna att ta ut moms på sina tjänster. Reglerna föreslås träda i kraft mitt under sommarsemestern, när personalbristen i vården är som mest omfattande. vädjar såväl som Vårdföretagarna om att skjuta på datumet. Offentliga vårdgivare kommer dock att få tillbaka från staten det som dessa aktörer tvingas att betala i moms. Udden är i stället riktad mot alla alternativa utförare av vård. Detta trots att konkurrensneutralitet ska råda mellan offentliga och privata vårdgivare. Det fastslår till och med januariöverenskommelsens punkt nummer 61. måste regeringen agera. Detta handlar i grunden om att det ska råda lika spelregler mellan olika utförare av vård samt om att underlätta arbetet med att korta vårdköerna och att klara av vårdens personal- och kompetensförsörjning på såväl kort som lång sikt. Mot denna bakgrund vill jag ställa följande fråga till socialminister : Vilka konkreta åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att konkurrensneutralitet ska råda mellan offentliga och privata vårdgivare avseende den nya vårdskatten?
fr · H611589 · 2019-04-29 00:00:00 — Fråga 2018/19:589 upphandling av transportpolitiskt motiverad flygtrafik av (C) till Infrastrukturminister (S) har genomfört en ny upphandling av trafiken på alla flyglinjer med allmän trafikplikt . Upphandlingen ställer delvis nya krav på operatörernas ekonomi och trafikens kvalitet. Tillsammans med en tydligare uppföljning av trafiken från sida är ambition att det ska bidra till en stabil flygtrafik för resenärerna. Förra årets inställda flygtrafik till följd av Nextjets konkurs var förödande för berörda flygplatser. För exempelvis företag inom biltestbranschen och besöksnäringen i bland annat , och kommuner är flyglinjen –en grundläggande förutsättning. Mot bakgrund av det som anförts ovan är min fråga till infrastrukturminister : Anser ministern att den transportpolitiskt motiverade flygtrafiken nu har säkerställts, och vad avser ministern annars att vidta för åtgärd?
fr · H611590 · 2019-04-29 00:00:00 — Fråga 2018/19:590 Ny och uppdaterad nationell cancerstrategi av (M) till Socialminister (S) Den socialdemokratiskt ledda regeringen har snart innehaft regeringsmakten . har regeringen lagt fram samtliga aviserade propositioner på bord som kan sägas beröra hälso- och sjukvården och som det ska fattas beslut om före sommaruppehållet. De tre propositionerna handlar om anpassningar av svensk lag med anledning av EU-förordningen om säkerhetsdetaljer på läkemedel, vissa ändringar som gäller PKU-biobanken samt reglering av alkoglass med flera produkter. Därtill det som en regering ska lägga fram: årets ekonomiska vårproposition och vårändringsbudget. Regeringen förmår inte att lägga fram en enda proposition som syftar till att förbättra förutsättningarna för patienterna och vårdpersonalen, till exempel inom cancervården. Tvärtom går regeringen i stället emot fattade beslut och anger i vårändringsbudgeten att de redan avsatta resurserna i M-KD-statsbudgeten inte ska användas till en ny och uppdaterad nationell cancerstrategi. Mot denna bakgrund vill jag ställa följande fråga till socialminister : Varför har regeringen valt att prioritera bort att lägga fram en ny och uppdaterad nationell cancerstrategi i syfte att förbättra vården för alla cancerpatienter?
fr · H611591 · 2019-04-29 00:00:00 — Fråga 2018/19:591 Nordiska doktorandprogram av (KD) till Statsrådet (S) De nordiska länderna är kända för att erbjuda utbildningar av hög kvalitet, som är tillgängliga för alla och som baserar sig på ny forskning. Genom att samla ihop nordiska kompetenser i forskningssamarbeten kan vi dra nytta av nordiska styrkor som integration, tillit och rörlighet för arbetskraft och studenter. rapport om nordiskt energisamarbete, som beställdes av och som kom ut , föreslår att de nordiska länderna ska ta initiativ till att skapa ett gemensamt doktorandprogram inom energiforskning. Ett exempel på existerande nordiskt forskningssamarbete på detta område är Programme, som lanserades i 2016 av Nordforsk, Nordic Innovation och . finansierar Nordic Master-programmet, som bland annat syftar till att utveckla och underlätta samarbetet för universitet och högskolor i genom att organisera gemensamma studieprogram på masternivå. Programmet har fungerat och permanentades 2017. Programmet har utvärderats två gånger, 2010 och 2012. Enkäter och intervjuer visar att Nordic Master-studenterna är mycket nöjda med programmet. Själva mobiliteten i programmet är någonting som studenterna särskilt värdesätter. Programmen har visat sig vara attraktiva för både nordiska och internationella studenter. Ett Nordic PhD-program på modell av Nordic har alla förutsättningar att bidra till att hitta lösningar på de utmaningar som våra länder står inför. Därför utgick en rekommendation till om att söka utveckla nordiska doktorandprogram efter Nordic Master-modellen. Jag vill därför fråga statsrådet : Tänker statsrådet ta några initiativ i linje med rekommendation?
fr · H611592 · 2019-04-29 00:00:00 — Fråga 2018/19:592 deltagande på i av (V) till Näringsminister (S) Arbetet med deltagande på i i pågår för fullt och lyfts fram som ”regeringens enskilt största satsning inom export- och investeringsfrämjandet”. är en repressiv diktatur som förutom deltagande i krigsinsatser i och kopplingar till slavhandel i också har en problematisk ”track record” gällande situationen på arbetsmarknaden, särskilt för migrantarbetare, som utgör en majoritet av arbetskraften. I samband med byggandet av VM-arenor i grannlandet har problemen för migrantarbetare i regionen fått viss internationell uppmärksamhet. Det finns skäl att vara orolig för att byggandet av 2020 också kan ske under dåliga och farliga förhållanden för arbetare. En annan närliggande risk är förekomsten av ekonomiska oegentligheter i samband med kontraktering. Exempelvis har den italienska antikorruptionsmyndigheten (Anac) sett risken som så överhängande för del att man har undertecknat ett övervakningsavtal med landets expo-ansvariga. Mot bakgrund av situationen i vill jag fråga näringsminister : Vilken översikt har ministern och regeringen över villkoren för och kontakten med de arbetare och företag som bygger upp den svenska paviljongen i ?
fr · H611593 · 2019-04-29 00:00:00 — Fråga 2018/19:593 Lokaluthyrning till icke momspliktig verksamhet av (KD) till Finansminister (S) Att hyra ut en lokal är enligt huvudregeln undantaget från moms. Det finns dock en möjlighet för fastighetsägare att frivilligt registrera sin fastighet för moms för respektive lokal. För fastighetsägaren är fördelen med att momsregistrera att kostnader som byggnation och renovering reduceras eftersom fastighetsägaren då kan dra av momsen på kostnaderna. Därför väljer många fastighetsägare att frivilligt momsregistrera sina lokaler. En fastighet eller lokal som registrerats för frivillig skattskyldighet till moms får endast hyras ut till hyresgäster som stadigvarande använder lokalen till momspliktig verksamhet. Men om en momsregistrerad fastighetsägare i stället hyr ut lokalen till en hyresgäst som inte bedriver momspliktig verksamhet anses lokalen ha fått en förändrad användning, vilket i sin tur innebär att fastighetsägaren riskerar att tvingas betala tillbaka den moms som dragits av . När det gäller uthyrning av lokal för idrottsändamål har definierat detta som korttidsupplåtelse av idrottslokal, vilket inneburit att detta klassats som momspliktig idrottstjänst, men har en ny syn på detta. ses uthyrning av lokal för detta ändamål i stället som momsfri fastighetsupplåtelse. Detta innebär att många föreningar gör fel och riskerar stora kostnader . Detta innebär också att aktörer inom den ideella sektorn som inte bedriver momspliktig verksamhet har begränsade möjligheter att hyra lokaler på den öppna marknaden, då det kan bli mycket kostsamt för fastighetsägaren att hyra ut till dessa aktörer. nya klassificering av uthyrning av lokal för idrottsändamål är därför mycket olycklig för idrotten och för föreningslivet i stort. Föreningslivet har mycket stora positiva effekter både för den enskilde och för samhället eftersom det bidrar till bättre hälsa och till gemenskap. Inte minst för barn och unga är det viktigt att lära sig att lyssna på andra, kompromissa och samarbeta. För äldre kan gemenskapen i föreningen vara en livlina, då ofrivillig ensamhet blivit ett allt större samhällsproblem med allvarliga effekter på hälsan. Därför måste skatteregler som försvårar för föreningslivet skyndsamt ses över och förändras. Vid sidan av idrotten finns det annan verksamhet som inte är momspliktig men som på grund av skattereglerna får svårare att hitta lokaler. Det kan gälla annan typ av ideell verksamhet, men även verksamhet som skola och sjukvård. Mot bakgrund av detta vill jag fråga finansminister : Vilka initiativ kommer ministern och regeringen att ta för att förändra regelverket så att lokaluthyrning till icke momspliktig verksamhet förenklas?
fr · H611594 · 2019-04-29 00:00:00 — Fråga 2018/19:594 Stärkt äganderätt av (M) till Statsrådet (S) I revideras just nu den regionala strategin för formellt skydd av skog. I strategin kan man läsa följande under ”Markägaren i centrum”: ”Det är viktigt att de personer som representerar beslutsmyndigheten sätter sig in i markägarens situation och har förståelse för denna. [...] Den inledande kontakten med markägaren bör vara ett tidigt personligt sammanträffande för ett samtal om hur värdefull natur på fastigheten ska kunna bevaras och skötas.” I utkastet till strategi presenterar ett omfattande område som utgörs av värdekärnor och värdetrakter. är det osäkert hur dessa utpekanden kommer att påverka markägare eftersom ingen vet exakt vilka värdekärnor som ska skyddas. Att det inte är tydligt vad det innebär att ha en värdekärna inritad på sin mark innebär att inte veta vad som händer . Kommer man att kunna avverka eller inte? Detta skapar inte bara finansiell osäkerhet, utan det skapar också stor stress för den enskilde. Många markägare ställer sig frågan om det är i enlighet med den nya förvaltningslagen att inte ha samråd med markägare innan deras mark ritas in på kartor över värdekärnor och värdetrakter. Den andra frågan är: Vad är det juridiska värdet av värdekärnor och värdetrakter? rekommenderar i sin granskningsrapport i skyddet av värdefull skog regeringen att tydliggöra ansvarsfördelningen mellan staten och markägare. Det står vidare följande: ”bör även tydligare kommunicera vilken ansvarsfördelning som gäller mellan skogsägare och staten för att nå de uppsatta målen. Staten har främst fokuserat på att nå arealmål på nationell nivå. Vår bedömning är att arbetet i högre grad än tidigare också bör fokusera på områdenas kvalitet och funktion.” Jag vill därför ställa följande fråga till statsrådet : Vad gör statsrådet och regeringen för att stärka äganderätten och för att skapa en god dialog mellan ägare och staten?
fr · H611595 · 2019-04-30 00:00:00 — Fråga 2018/19:595 Framtidens blåljuskommunikation och av (C) till Statsrådet (S) Radiokommunikationssystemet för blåljusmyndigheter och samhällets krisberedskap, , behöver moderniseras för att framtidssäkras. Det skapades för att ersätta 200 enskilda radiokommunikationssystem. är 618 användarorganisationer anslutna till . Men systemet motsvarar inte längre kraven som användarna har, vilket har gjort att många av användarorganisationerna nu håller på att utveckla egna kommunikationslösningar. kan vi stå inför en situation som fanns innan byggdes med flera olika parallella kommunikationssystem som inte är kompatibla med varandra. Ett av problemen med som det är är att det inte är utbyggt för datatrafik utan endast för tal. En ny sammanhållen lösning kommer att behöva vara baserad på bredbandlösningar som kan överföra bilder och filmer, exempelvis från polisens kroppskameror direkt från skadeplats till ledningscentralen för prioritering av resurser. Det ligger mycket i att en bild säger mer än tusen ord. Ur ett centerpartistiskt perspektiv är fördelarna med ett nytt system också att det skulle kunna ta höjd för fjällvärlden, där täckning inte finns men där ökad turism leder till allt fler räddningstillfällen, något som fungerar dåligt när kommunikationsmöjligheterna är dåliga. Flera utredningar om behovet av ett nytt radiokommunikationssystem har gjorts, men från regeringen hörs inget annat än tystnad, vilket driver på den utveckling vi ser att parallella system nu tas fram av användarna. Att det nya kommunikationssystemet är mycket robust och säkert är av största vikt. Likaså statlig rådighet och prioritet. I olika länder har olika lösningar valts för nästa generations blåljuskommunikation, inte sällan med kommersiella lösningar som hela eller en del av lösningen, exempelvis i understött av lagstöd, detta för att inte också nästa generation snabbt ska gå föregångarens öde till mötes, att snabbt bli omodern. Det är en intressant modell också för när nästa generations Rakelsystem ska tas fram. Min fråga till statsrådet blir därmed: Hur ser statsrådet och regeringen på att använda kommersiella lösningar för nästa generations om statlig rådighet, prioritet och hög robusthet ligger som grundförutsättning för utvecklingen av systemet?
fr · H611596 · 2019-04-30 00:00:00 — Fråga 2018/19:596 Rättigheter för barn som fötts utomlands genom värdmoderskap av (L) till Justitie- och migrationsminister (S) Oavsett om värdmoderskap är tillåtet i eller ej finns det barn till svenska föräldrar som tillkommer på det viset. De barnen förtjänar samma trygghet och rättsliga skydd som andra. Barnets bästa måste alltid komma i första rummet, och det är vanligen till barnets bästa att dess rättsliga föräldrar är de som önskar vara det. Propositionen Modernare regler om assisterad befruktning och föräldraskap (prop. 2017/18:155) innebar ett litet steg framåt. Socialnämnder och domstolar fick något utökade möjligheter att fastställa faderskap bland annat för barn som tillkommit utomlands genom värdmoderskap. Men enligt uppgifter i medier drar svenska myndigheter i motsatt riktning. har som ny policy att inte utfärda samordningsnummer (som krävs för att ett barn ska kunna få ett pass) förrän det finns en lagakraftvunnen dom om faderskapet – trots att det i själva domen anges att den gäller . Eftersom myndigheterna i länderna där barnen kommit till däremot erkänner föräldrar genom värdmoder är barnen stats- och föräldralösa. Barnen får inte tillgång till försäkringar, vård och vaccinationer, och föräldrarna står utan föräldrapenning. Det är knappast till barnets bästa, det är inte i enlighet med domarna och det är rimligen inte heller i enlighet med lagstiftarens intention – då lagarna ändrats för att det skulle bli lättare, inte svårare, att bli rättslig förälder till ett barn. Därför vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Överväger ministern någon åtgärd för att stärka rättigheterna för barn som fötts utomlands genom värdmoderskap?
fr · H611597 · 2019-04-30 00:00:00 — Fråga 2018/19:597 Positionsbestämning av personer i känslig verksamhet av (M) till Försvarsminister (S) rapporterade att hundratusentals svenskar får sin position loggad via gps och att informationen rapporteras till utländska servrar. Detta gäller även flera personer som arbetar inom känslig verksamhet som försvaret, Säkerhetspolisen eller kärnkraftverk. Möjligheten att genomföra positionering både på arbetsplatsen och i hemmet gör att enskilda individer lätt kan identifieras. Problemet är känt fall, även utomlands, där till exempel soldaters deltagande i internationella insatser har kunnat loggas. De berörda myndigheterna i har olika policy när det gäller hur anställda får hantera sina mobiltelefoner och i vilken utsträckning dessa får användas på arbetet. Frågan om positionering av personer inom känslig verksamhet belyser en av många utmaningar som är förknippade med införandet av ny teknik som förenklar människors liv men kan medföra säkerhetsrisker. Det behövs en större medvetenhet kring dessa risker och ett strukturerat förhållningssätt och regelverk för att kunna hantera dem. Jag skulle med anledning av ovanstående vilja fråga försvarsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att riskerna med positionsbestämning och möjlig identifiering av personer som arbetar i verksamhet som är känslig för rikets säkerhet ska kunna hanteras?
fr · H611598 · 2019-04-30 00:00:00 — Fråga 2018/19:598 Genomförandet av ändringsdirektivet till EU:s vapendirektiv av (SD) till Statsrådet (S) EU:s vapendirektiv (91/477/EG) ändrades genom direktiv (2017/853) och innebär att vissa ändringar behöver genomföras i svensk vapenlagstiftning. Regeringens förslag har dock mött välförtjänt kritik för att gå utöver vad direktivet kräver till nackdel för legala, laglydiga vapenägare. Propositionen aviserades att levereras men har ännu inte kommit till handa. Flertalet aktiva vapenägare undrar nu var regeringens förslag är, då det kan vara av intresse för dem, inför stundande val till , i vilken grad regeringen ämnar fortsätta den linje för genomförande som aviserats. Min fråga till statsrådet lyder som följer: Har statsrådet och regeringen tagit åt sig av kritiken, och beror förseningen därför på ändringar i förslaget, eller beror förseningen av propositionen på något annat, och i så fall vad?
frs · H612425 · 2019-04-02 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:425 av (V) har frågat mig om jag avser se över ekonomiska stöd till . ger ekonomiskt stöd genom projektbidrag till en rad tankesmedjor och forskningsinstitut i världen och i med syfte att fördjupa svensk säkerhetspolitisk analys samt bidra till policyutveckling på det utrikes- och säkerhetspolitiska området. har givit ekonomiskt bidrag till . hjälper UD med långsiktiga analyser och utgör ett forum i för dialog i frågor av vikt för svensk utrikespolitik, transatlantiskt samarbete och möten med experter. Bidraget till har varit inriktat på att främja transatlantiskt samarbete, vilket är värdefullt, bland annat i analys av omvärldsförändringar, inklusive i närområde, samt relaterat till multilaterala institutioner, internationella regelbaserade värderingar och demokratiska reformer. projektbidrag har inte använts till den rapport som riksdagsfrågan refererar till.