ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H711546 · 2019-12-06 00:00:00 — Fråga 2019/20:546 En förändrad finansiering av av (M) till Infrastrukturminister (S) tillhandahåller och utvecklar säkra, miljövänliga och effektiva sjövägar med service dygnet runt. Då av alla varor och råvaror går via sjövägen till och från innebär detta att ett stort ansvar för livsmedelsförsörjning och handelsutbyte läggs på detta verk. är ett av tre affärsverk i . De övriga är och . Utmärkande för affärsverken är att de bedriver både affärsverksamhet och myndighetsutövning. De styrs genom undantag från och tillägg till det regelverk som gäller för andra myndigheter, vilket syftar till större ekonomisk självständighet. verksamhet finansieras till av statliga anslag, till av externa intäkter och till av handelssjöfarten via farleds- och lotsavgifter. Den sistnämnda delen är en balansgång mellan konkurrensmässiga avgifter och verkets behov av intäkter. Tyvärr har avgifterna höjts och når nu väldigt höga nivåer. Höjningen är dock nödvändig för att ska kunna hantera sin ekonomi. Detta till trots har stora ekonomiska bekymmer. Dess soliditet som ska ligga enligt regleringsbrevet ligger i stället kring . För att höja sin soliditet kommer verket nödgas prioritera mellan ytterligare höjda avgifter eller uppskjutande eller förseningar av projekt. Inköp av nya isbrytare kan, med tanke på verkets nuvarande ekonomi, inte komma i fråga. Min fråga till infrastrukturminister med anledning av det ovanstående är: Avser infrastrukturministern att vidta någon åtgärd för att stärka ekonomi i syfte att minimera risken för ytterligare höjda avgifter för handelssjöfarten eller fördröjningar av inplanerade och nödvändiga projekt?
fr · H711547 · 2019-12-06 00:00:00 — Fråga 2019/20:547 FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning av (SD) till Socialminister (S) blir svensk lag genom inkorporering, vilket innebär att konventionernas originaltext eller originaltexter tillämpas direkt som lag. FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning ratificerades av . Konventionen innehåller 50 artiklar som beskriver vilka mänskliga rättigheter som personer med funktionsnedsättning har och vad som krävs för att inte kränka dessa rättigheter. Den utgår ifrån att det går att ta bort och förebygga funktionshinder genom förändringar i miljö och omgivning. Det betyder att alla som har olika funktionsnedsättningar ska kunna vara en del av samhället på samma villkor som andra. Den som har en funktionsnedsättning, eller flera, får inte diskrimineras. Internationella konventioner blir inte automatiskt gällande rätt när de ratificeras. De är bindande för staten men kan inte tillämpas direkt av myndigheter eller domstolar. Ratificering innebär alltså inte att en konvention blir svensk lag. För att en konvention ska kunna tillämpas direkt krävs det att rättigheterna skrivs in i svensk lag. når LSS inte upp till sitt mål, den kan inte garantera alla människors lika rätt. För att kunna garantera varje medborgare sina rättigheter är det av stor vikt och betydelse att även tar ställning till att anta FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning som lag. Genom att göra konventionen till svensk lag kan rättigheterna i konventionen åberopas av olika myndigheter och i domstol, vilket är viktigt eftersom beslut om exempelvis rätt till stöd enligt LSS påverkar individers möjligheter till nyttjande av mänskliga rättigheter. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Kommer ministern att verka för att FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, i likhet med , blir svensk lag?
fr · H711548 · 2019-12-06 00:00:00 — Fråga 2019/20:548 Borttagande av särregler för svensk pråmtrafik av (M) till Infrastrukturminister (S) Svensk inlandssjöfart har glädjande nog uppmärksammats mer. Möjligheten att kunna transportera gods vattenvägen i stället för på väg eller järnväg är gynnsamt på många sätt. Det avlastar befintligt vägnät och är miljömässigt mer fördelaktigt än transport på väg. Inom EU har många hamnar trafik med inlandsfartyg, det vill säga pråmar. Det naturliga vore om , där så är möjligt, också skulle kunna utnyttja detta. För svenska redare är det dock inte tillåtet att använda befintliga pråmar som trafikerar vattenvägarna i EU eftersom Transportstyrelsen har infört en mängd teknik-, utrustnings- och bemanningsmässiga särregler för svensk del. Ombyggnationen av befintliga ”EU-pråmar” till Transportstyrelsens önskemål eller byggande av nya pråmar medför att dessa blir ungefär lika dyra att operera som de havsgående fartyg som trafikerar våra yttre vatten. Genom särreglerna missgynnas svensk inlandssjöfart. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Ämnar ministern vidta några åtgärder för att ta bort de särregler som Transportstyrelsen har infört avseende inlandssjöfarten och som missgynnar svensk inlandssjöfart/svensk pråmtrafik?
fr · H711549 · 2019-12-06 00:00:00 — Fråga 2019/20:549 Språkkrav för personal inom äldreomsorgen av (SD) till Socialminister (S) Den statliga myndigheten för vård och omsorg, , har tidigare pekat ut dåliga svenskkunskaper hos hemtjänstpersonal som ett ”riskområde” som kan leda till kvalitetsproblem, felaktigt utförd omsorg och i slutändan vårdskador. Att personalen kan förstå och göra sig förstådd på svenska språket är särskilt viktigt för äldre med demenssjukdomar eller nedsatt hörsel. Även anhöriga måste känna sig trygga med att kommunikationen fungerar. Personal inom äldreomsorgen och ska vara certifierade i svenska språket nivå C1, vilket ska vara ett krav vid nyanställningar. Efter rapportering om stora språkförbistringar inom äldreomsorgen över hela landet behövs ett nationellt grepp för att komma till rätta med detta. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vad avser ministern att göra för att komma till rätta med de bristande språkkunskaperna inom äldreomsorgen?
fr · H711550 · 2019-12-06 00:00:00 — Fråga 2019/20:550 Våld mot äldre av (SD) till Socialminister (S) har äldre människors situation kommit att uppmärksammas alltmer. antog en resolution som konkretiserade äldre personers rättigheter. Våld mot äldre är aldrig acceptabelt och måste tas på största allvar. I flera studier ser man att förövarna är en partner, vuxna barn (inklusive ingifta), släktingar, medicinsk personal men även till exempel grannar. Forskning visar också att äldre underrapporterar sin våldsutsatthet, vilket gör att det kan vara svårupptäckt. Ekonomiska faktorer kan försvåra uppbrottet från en relation med en våldsutövande partner. Det kan också finnas försvårande omständigheter, till exempel att man är beroende av förövaren för till exempel vård. I en del fall kan förövaren tvärtom vara den som är beroende av omvårdnad och även detta kan försvåra för de utsatta att bryta upp från relationen, enligt forskning från för kvinnofrid (NCK) 2018. I har det uppmärksammats att det finns en bristande kunskap om våld i nära relationer inom äldreomsorgen. När studier kring våld i nära relationer genomförs i kommuner ingår sällan äldreomsorgen. Ett stort behov av forskning om våld mot äldre kvinnor finns menar NCK, speciellt forskning om våld mot äldre kvinnor som lever i samkönade relationer eller som har utländsk bakgrund. Våld mot äldre kan förebyggas genom en rad olika åtgärder. Ett sätt är att ge information till äldre personer om deras rätt till olika former av stöd och hjälp. Ett annat sätt är att öka kunskapen om våldsbrott mot äldre genom riktade utbildningar i ämnet. Tyvärr inträffar det att personal utövar olika typer av våld mot äldre människor som befinner sig i en utsatt situation. Det är viktigt att utöka kraven på kontroll genom utdrag ur belastningsregistret, så att den sker kontinuerligt och omfattar anställda, praktiserande och studerande inom äldreomsorgen, för att i så stor utsträckning som möjligt förhindra att personer dömda för våldsbrott arbetar inom äldreomsorgen. Studier visar att äldre oftare bär på en oro för att utsättas för brott. Detta är allvarligt eftersom känslan av otrygghet kan ha stor inverkan på hur de upplever och lever sin vardag. Känslan av otrygghet kan leda till begränsningar, exempelvis att den äldre undviker att vistas utomhus och kan därför medvetet undvika vissa situationer, vilket kan leda till sämre livskvalitet enligt . Det bör tas fram en nationell strategi för att i högre grad öka tryggheten samt förebygga, upptäcka och hantera våld mot äldre. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Hur avser ministern att hantera problemen kring våld mot äldre så att detta minskar?
fr · H711551 · 2019-12-06 00:00:00 — Fråga 2019/20:551 Anmälningsplikt och avgifter för virkesavlägg vid allmänna vägar av (KD) till Infrastrukturminister (S) har regler kring virkesavlägg vid allmän väg. Dessa regler har man nu för avsikt att ändra, och den tidigare möjligheten att ansöka om generella och avgiftsfria tillstånd för virkesavlägg ser ut att försvinna. Detta besked gavs till bland annat sågverken i nu . Från och med årsskiftet 2020/21 kommer det att krävas tillstånd för alla upplag vid allmänna vägar. Det gäller alltså alla upplag, och varje ansökan kostar . var det möjligt att få dispens för bland annat vägar som har en maxhastighet om och som trafikeras av färre än 2 000 fordon . Denna dispens kommer i och med detta att försvinna. Anledningen till att tillämpningen ändras är att revisorer har granskat frågan, och det finns tydligen inte någon möjlighet för att ge generella dispenser. Det finns redan tydliga regler för vad som gäller för upplag efter väg, och dessa förordningar ska självfallet följas, då det handlar om trafiksäkerhet. har tidigare ansökt om ett generellt tillstånd för avlägg efter väg enligt regelverk. Redan här reagerar man över att ett sådant tillstånd ska sökas, då det rimligen är enbart på de upplag som faller utom ramen för regelverket som det ska krävas tillstånd. För skogsindustrin innebär detta ett merarbete och ytterligare en kostnad. För torde det vara samma förhållande. Dock drabbas mindre skogsägare betydligt hårdare, då många av dessa själva kör ut virke till allmänna vägar och då måste söka om tillstånd. Här kommer alltså intäkterna från många kubikmeter virke att gå till denna ansökan i stället för till markägaren som har slitit ihop pengarna genom egen avverkning. Denna ändring innebär alltså ett försvårande för de gröna näringarna i våra skogslän när vi i stället på alla sätt borde underlätta för verksamheter på landsbygden i allmänhet och för verksamheter som är viktiga för vår omställning i synnerhet. Min fråga till infrastrukturminister är: Är detta i linje med regeringens politik för landsbygdens företagande?
fr · H711552 · 2019-12-06 00:00:00 — Fråga 2019/20:552 Sillfisket i av (M) till Statsrådet (S) Under konferensen i som ägde rum den 21–framkom att det kommer att bli ett stopp för sillfisket i område 25 och område 26 –och i område 24 –juni. Detta berör ett antal yrkesfiskare men kommer också att få konsekvenser för beredningsindustrin. Under konferensen var det många som blev förvånade över informationen. Det var dessutom ytterst illavarslande och anmärkningsvärt att vare sig yrkesfiskare eller beredningsindustrin hade fått information om saken tidigare, vare sig mejl eller brevledes. Än värre var att de till och med fick del av informationen ryktesvägen under konferensen. Detta är under all kritik med tanke på de konsekvenser som sillfiskestoppet kommer att få för deras respektive verksamheter. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : När fick statsrådet kännedom om detta beslut, och vilket agerande och vilken analys gav det upphov till från statsrådets sida?
fr · H711553 · 2019-12-06 00:00:00 — Fråga 2019/20:553 Inspektionen för vård och omsorg av (M) till Socialminister (S) Inspektionen för vård och omsorg () har ett mycket viktigt uppdrag att bedriva tillsynsverksamhet gällande hälso- och sjukvård, socialtjänst och verksamhet enligt lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). anser att det är en absolut kärnuppgift för staten att se till att den vård som ges till patienterna, det stöd som ges i form av personlig assistans och den socialtjänst som handhar svåra familjeärenden och placering av barn och unga håller av hög kvalitet och bedrivs på ett rättssäkert sätt. bildades på initiativ av den dåvarande borgerliga regeringen som, enligt en granskningsrapport från , var tydlig med det syfte och de uppgifter som denna tillsynsmyndighet skulle prioritera. Regeringen har emellertid varken varit konsekvent eller långsiktig i sin ekonomiska styrning av . Anslagsnivån har varierat och bestått av tillfälliga medel som delats ut i taget. Detta har bland annat medfört att haft svårt att rekrytera och behålla personal. lämnar i sin granskningsrapport till regeringen följande rekommendationer: Ge stabila ekonomiska ramar för att kunna planera för en hållbar och långsiktig kompetensförsörjning i syfte att kunna fullgöra sitt uppdrag gällande tillsyn. Följ IVO:s arbete med att utarbeta mer enhetliga beslut och digitaliseringsarbete för tillsynsverksamheten, och se till att IVO:s redovisning av tillsynens resultat går att följa . Det vill säga att regeringen måste arbeta mer långsiktigt, systematiskt och metodiskt. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga socialminister : Vilka nya konkreta nationella åtgärder avser socialministern att verka för i syfte att skyndsamt se till att denna centrala tillsynsverksamhet prioriteras och ges långsiktiga förutsättningar?
fr · H711554 · 2019-12-06 00:00:00 — Fråga 2019/20:554 Sillfiskestopp i av (M) till Statsrådet (S) Under konferensen i som ägde rum den 21–framkom att det kommer att bli ett stopp för sillfisket i område 25 och område 26 –och i område 24 –juni. Detta berör ett antal yrkesfiskare men kommer också att få konsekvenser för beredningsindustrin. Under konferensen var det många som blev förvånade över informationen. Det var dessutom ytterst illavarslande och anmärkningsvärt att vare sig yrkesfiskare eller beredningsindustrin hade fått information om saken tidigare, vare sig mejl eller brevledes. Än värre var att de till och med fick del av informationen ryktesvägen under konferensen. Detta är under all kritik med tanke på de konsekvenser som sillfiskestoppet kommer att få för deras respektive verksamheter. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : När fick statsrådet kännedom om detta beslut, och vilket agerande och vilken analys gav det upphov till från statsrådets sida?
fr · H711555 · 2019-12-06 00:00:00 — Fråga 2019/20:555 Långsiktiga regler för biodrivmedel av (M) till Statsrådet (S) Alla de företag och offentliga verksamheter som jag möter sätter frågan om ”långsiktiga spelregler” överst på önskelistan till politiker. Det är därför ytterst olyckligt att EU med jämna mellanrum ska känna sig kallade att pröva skattenivån på höginblandade biodrivmedel som HVO100 och etanol. Årsskiftet 2020/21 är det åter dags. Enligt uppgift från finns det stor risk att skattebefrielsen kommer att försvinna för ovannämnda biodrivmedel. Detta kommer att göra det avsevärt svårare att nå klimatmålen för transportsektorn eftersom det berör många bussföretag och åkerier och i hög utsträckning även kollektivtrafiken. Enligt uppgift skulle till exempel HVO100 kosta per liter om skattebefrielsen försvinner. Av kostnadsskäl är risken därmed stor att nyttjarna återgår till att använda fossila bränslen. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder kommer statsrådet att vidta för att övertyga EU dels om vikten av långsiktighet för de villkor som gäller för höginblandade biodrivmedel, dels om behovet av en fortsatt förlängning av skattebefrielse för dessa?
fr · H711556 · 2019-12-06 00:00:00 — Fråga 2019/20:556 Skattenivån på öl från mindre bryggerier av (M) till Finansminister (S) har antalet små bryggerier ökat kraftigt i . Det olyckliga är dock att de flesta förblir små eller växer långsamt till följd av svår konkurrens från större bryggerier som är etablerade på den internationella marknaden. Stordriftsfördelar gör att de större aktörernas literpris kan hållas avsevärt lägre än de små bryggeriernas produkter. Enligt väljer nu allt fler hantverksbryggerier att lägga ned sin verksamhet, vilket får negativa effekter för såväl tillväxt och entreprenörskap som sysselsättning framför allt i små orter och i glesbygd. För att motverka denna situation och för att stötta små bryggerier har EU medgett ett undantag som ger små bryggerier möjlighet att betala lägre alkoholskatt. Alla EU-länder utom och använder sig av detta undantag. Det gör också . Undertecknad anser att bör följa deras exempel. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga finansminister : Varför väljer att avstå från möjligheten att sänka skatten för små bryggerier, och hur kan detta bedömas vara förenligt med den livsmedelsstrategi som har beslutat om?
fr · H711557 · 2019-12-06 00:00:00 — Fråga 2019/20:557 Näringsministerns uttalande om konsekvensutredningar av (M) till Näringsminister (S) Under frågestund frågade jag näringsministern om regeringen gjort några konsekvensutredningar för näringslivet vid en eventuell nedläggning av , Näringsministern svarade att flera konsekvensutredningar var gjorda. I en skriftlig fråga till näringsministern (2019/20:446) frågade jag vilka konsekvensutredningar som var tillsatta . Svaret kom från infrastrukturministern att några särskilda utredningar för att se vad en nedläggning av skulle få för effekter för det svenska näringslivet inte har tillsatts . Min fråga till näringsminister är: Har ministern tillsatt någon utredning som han hänvisar till i frågestunden som inte infrastrukturministern känner till, eller vilka utredningar åsyftas egentligen?
fr · H711558 · 2019-12-06 00:00:00 — Fråga 2019/20:558 En utredning av regelverket för vattenskotrar av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) I en fråga till infrastrukturministern om regelverket för vattenskotrar (fråga 2019/20:403) så svarar miljö- och klimatministern att regelverket ska ses över. införde regeringen en åldersgräns , men ministern anser ändå att regelverket behöver ses över. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Avser ministern att komma till med ett lagförslag om ändringar i regelverket för vattenskotrar?
fr · H711559 · 2019-12-06 00:00:00 — Fråga 2019/20:559 Falska id-handlingar av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Tv-programmet har uppmärksammat systematiskt utnyttjande av nyanlända på den svenska arbetsmarknaden. Enligt den kartläggning som programmet gjort har nästan 500 personer fått nya identiteter via så kallade id-fabriker, för att sedan kunna ta sig in på den svenska arbetsmarknaden. En urholkning av identiteter på arbetsmarknaden bidrar till att den svarta arbetsmarknaden växer och med det även skuggsamhället. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta med anledning av falska id-handlingar på den svenska arbetsmarknaden?
fr · H711560 · 2019-12-06 00:00:00 — Fråga 2019/20:560 Unika uppfinningar av (M) till Näringsminister (S) välfärd bygger på att svenska företag kan utvecklas och ge framgång så att står sig i den globala konkurrensen. ABB, Alfa , , , , med flera har alla bakom sig individers unika uppfinningar: (ABB), de (Alfa ), (), (), (SKF) och (). Initialt har de alla startats som mikroföretag utifrån en idé som en enskild person utvecklat och kunnat omsätta till en affär som gjort att nya produkter kommit ut på marknaden. Detya har skapat såväl inkomster som många arbetstillfällen i landet och därmed kunnat bygga vår välfärd. Företagen är välkända och internationella. står inför många utmaningar som det runt om i vårt land finns en uppsjö av goda idéer som skulle tjäna landet väl framåt. Kanske och troligtvis ser de aldrig dagens ljus om politiken i stort sett uteslutande ser en väg framåt. Historien kan lära oss mycket, och i detta fall så ser vi en röd tråd för hur enskilda innovatörers idéer blivit till framgångsrika företag i . Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Avser ministern att säkerställa att svensk innovationskraft utöver forskning inom universitet och högskolor ges goda förutsättningar inom ramen för den kommande forskningspropositionen och i så fall, hur?
fr · H711561 · 2019-12-06 00:00:00 — Fråga 2019/20:561 Inskränkningar i mediemångfalden av (M) till Näringsminister (S) Enligt uppgifter i medierna kommer de digitala sändningarna av TV4 att släckas för en tredjedel av tittarna . , som formellt övertagit TV4, förhandlar enligt uppgift inte med sin konkurrent Tele2 om att förlänga avtalet för så kallade OTT-rättigheter för TV4. Om TV4 släcks ned innebär det ett nytt läge som många experter varnat för avseende medial dominans. Den största kommersiella kanalen, som varit tillgänglig för alla , riskerar att släckas ned för vissa tittare i samband med att delstatliga tar över kanalen. Staten är största ägare i . Med anledning av ovanstående vill jag fråga näringsminister : Avser ministern att vidta någon åtgärd för att säkerställa att ett statligt företag inte agerar så att mediemångfalden inskränks?
fr · H711562 · 2019-12-06 00:00:00 — Fråga 2019/20:562 Vårt kommunala vatten av (M) till Miljö- och klimatminister (MP) är ett land som av hävd och tradition haft bra och drickbart kranvatten. Något vi dock behöver värna och vara rädda om. Vårt svenska dricksvatten kommer till stor del direkt från kranen. Vi är ett av de länder i världen som har den bästa kvaliteten på dricksvatten; att vattnet i våra kranar går att dricka anser de flesta vara en självklarhet. Trots detta har det i våra kommuner kommit larm om att vattnet i våra kranar av olika anledningar inte är tjänligt som dricksvatten. Många av våra vattenreservoarer är både gamla och dåligt underhållna. Även våra vattenledningar är ofta gamla och slitna, och man beräknar att läckagen från våra vattenledningar är stora på grund av detta. Flera tragiska händelser har inträffat vad avser orent vatten. I dog två personer, varav ett barn, på grund av otjänligt vatten, något man var ovetande om innan förgiftningen inträffade. I fick hela det kommunala vattensystemet stängas av efter att en toalett läckt rakt in i vattenreservoaren beroende på sprickor som uppstått. Många av våra vattentorn är gamla och materialet är ofta betong, vilket innebär att även om det åldras långsamt så åldras materialet och sprickor kan uppstå. Sprickor kan innebära att vattnet kontamineras och att människor ovetande dricker otjänligt vatten. För att konsumenterna ska få ett hälsosamt och gott dricksvatten är det därför nödvändigt att reservoarerna inspekteras regelbundet och rengörs vid behov. Dåligt skötta reservoarer är inte sällan en orsak till försämrad vattenkvalitet. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Vad avser ministern att göra för att förebygga att liknande tillbud med otjänligt kommunalt vatten inte inträffar igen?
fr · H711563 · 2019-12-06 00:00:00 — Fråga 2019/20:563 Butiksstölder av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Då jag besöker dagligvaruhandlare i mitt län berättar man att mycket av butikspersonalen arbete måste läggas på att minska butiksstölder. Dessutom kan vissa produkter inte få finnas framme utan tas fram då man frågar efter produkten, allt för att minska risken för stöld. Man använder dessutom till viss del väktare för att bevaka sina butiker. Om man ertappar en person med att stjäla leder detta inte självklart till att personen kan bli ansvarig för detta. Även om det finns tydliga bevis, exempelvis via övervakningskameror, leder butiksstölder sällan till åtal. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att minska butiksstölder?