ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H611680 · 2019-05-21 00:00:00 — Fråga 2018/19:680 Taxameterfusk inom taxinäringen av (V) till Infrastrukturminister (S) Det finns taxiföretag i som använder sig av parallella redovisningssystem där taxichauffören kan redovisa en lägre summa i bilens taxameter (kassaregister) än i det interna systemet, ofta kopplat till ett företag med säte utomlands där de verkliga intäkterna redovisas. Kunden kan få en verifikation som upplevs som ett kassakvitto men som inte är utskrivet från bilens kassaregister, och därmed märks inte fusket. På detta sätt kan betydande skattesummor undanhållas svenska staten. Enligt en ny undersökning som presenterats av förekommer det utbrett skattefusk vid resor med åtminstone ett av de företag som använder sig av parallell redovisning. Fusket är fångat på film. Intäkterna som registreras i kassaregistret är systematiskt lägre än resans verkliga kostnad som debiteras kunden. Enligt undersökningen erbjuds inte kunden i företagets bilar ett kvitto utskrivet från kassan. Av taxitrafiklagen och Transportstyrelsens föreskrifter om taxitrafik framgår det tydligt att intäkten från varje resa ska anges i taxametern vid resans slut och att kunden ska erbjudas ett taxameterkvitto vid avslutad resa. Detta innebär att företag som tillhandahåller den här typen av parallella system möjliggör systematiskt skattefusk i . bedömer att lämnas oredovisade enbart i . Förutom att staten behöver pengarna till vår gemensamma välfärd innebär detta en kraftig snedvridning av konkurrensen gentemot de taxiföretag som är baserade i . Dessutom gör det något med skattemoralen när människor ser att vissa kommer undan utan att göra rätt för sig. Det är alltså av flera anledningar angeläget att fusk stävjas. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att hindra taxiföretag med parallella redovisningssystem från att kringgå kravet på intäktsredovisning och riktiga kassakvitton?
fr · H611681 · 2019-05-21 00:00:00 — Fråga 2018/19:681 Vindkraftsparker och havsplanering av (V) till Statsrådet (S) Försvarsmakten har stora möjligheter att påverka utbyggnaden av förnybar energi genom att sätta stopp för nya vindkraftverk. Genom att hänvisa till totalförsvarets riksintresse har Försvarsmakten möjlighet att lägga in sitt veto mot viktig utbyggnad av förnybar energi. Trots att det finns en stor potential för havsbaserad vindkraft i har byggandet ännu inte tagit fart. finns det sex havsbaserade vindkraftsparker. De är främst lokaliserade i södra delen av landet. En utbyggd havsbaserad vindkraft i skulle också minska belastningen på överföringskapaciteten från de norra till de södra delarna av landet. presenterades samrådsredogörelsen om havsplaner för , och och konsekvensbedömningar för det av Havs- och vattenmyndigheten. I samrådsredogörelsen kan man läsa följande inspel från : ”Det är problematiskt att så många områden vägs bort i kombination med att det visat sig svårt att hitta tillräckligt stora ytor med motsvarande potential. anser att det krävs en samverkan mellan kring att hitta samexistenslösningar för att både försvars- och vindintressen ska kunna tillgodoses. Enligt Energimyndighetens uppfattning skulle det vara lämpligt att det i Försvarsmaktens instruktion anges att även verka för förnybar elproduktion.” Havs- och vattenmyndigheten skriver i sitt efterföljande granskningsförslag att målsättningen bör vara att identifiera fler områden som är lämpliga för havsbaserad vindkraft och att hinder som har lyfts fram för samexistens bland annat är osäkerhet om omfattning, sannolikhet och tidpunkt för vindkraftsetablering. Man menar också att ”utöver ökad elproduktion kan planeringsförutsättningar som underlättar framtida vindkraftparker i havet bland annat påverka reglerkraften samt ha betydelse för att minska överföringsbehovet av el från norra till .” Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att underlätta för samverkan som skapar möjligheter för fler vindkraftsparker i havsplaneringen?
fr · H611682 · 2019-05-21 00:00:00 — Fråga 2018/19:682 Stigande bensinpris av (M) till Finansminister (S) Bensinpriset är nu på väg att stiga per liter, enligt medieuppgifter i . Människor protesterar runt om i landet mot att de inte har råd att ta sig till jobbet och verka på landsbygden. Facebookgruppen 2.0 har snabbt samlat över 600 000 medlemmar, och diskussionen om hög skatt på drivmedel dominerar i samhällsdiskussionen just . Det går inte att sopa undan frågan om bensinpriset, som regeringen har gjort, och fortsätta med argumentet att människor måste ställa om till förnybart, utan människor behöver få verktyg och förutsättningar att kunna ställa om på ett seriöst sätt. Människor på landsbygden ska inte behöva ta den stora smällen. Jag vill därför fråga finansminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att bensinpriset ska sänkas?
fr · H611683 · 2019-05-21 00:00:00 — Fråga 2018/19:683 Brott på byggarbetsplatser av (M) till Statsrådet (S) Byggföretagen i och ser med växande frustration på hur inbrotten och stölderna ökar. Känslan av utsatthet bekräftas i ny statistik från (Brå). Inbrottsstölderna på byggarbetsplatser ökade från 3 2013 till 5 584 . Det innebär 2 096 fler stölder – en stegring . Polisregion mitt – , och – är tyvärr inget undantag. ökade antalet stölder från 239 till 411. Denna samhällsutveckling är förstås inte acceptabel. Bygg- och arbetsmaskiner, ställningar, vitvaror och dörrar är några exempel på vad som försvinner från svenska byggarbetsplatser. Värdet rör sig uppskattningsvis om mer än . Inbrotten är ett särskilt stort problem för små och medelstora företag. Det finns till och med entreprenörer som tvingas räkna med stölder i sina anbud eftersom självrisken har ökat i takt med stölderna. Det är företagens ansvar att hålla ordning och reda på arbetsplatsen. Branschorganisationer uppmanar sina medlemmar att hålla en förteckning över serienummer/tillverkningsnummer för maskiner och verktyg. DNA-märkning och kameraövervakning bör också övervägas. Men bygg- och anläggningsbranschen har inte kapacitet att bekämpa kriminaliteten ensam. Det är statens uppgift att se till att skydda både sina medborgare och näringslivet. Dels genom förebyggande arbete – brottsspaning – men självklart även genom att det ska finnas en risk för upptäckt och att brottslingarna helt enkelt blir dömda för de brott som de begår. Jag vill med anledning av ovanstående fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta i tjänsten för att vända den negativa utvecklingen i fråga om stölder på svenska byggarbetsplatser?
fr · H611684 · 2019-05-22 00:00:00 — Fråga 2018/19:684 Läkarstudenter som hoppar av studier av (M) till Statsrådet (S) Flera svenska universitet som erbjuder läkarprogrammet finner att andelen studenter som klarar kurserna har minskat . Detta är en mycket oroväckande utveckling som måste analyseras noga och framför allt åtgärdas. Läkarprogrammet är ett av de dyraste utbildningsprogram som ges vid svenska lärosäten. Utvecklingen är därför samhällsekonomiskt problematisk. Dels därför att den förväntade andelen utexaminerade läkare minskar, dels för att utbildningsplatser kan bli stående tomma en bit in på utbildningen. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder tänker statsrådet vidta för att avhoppen från läkarprogrammen ska kunna minska?
fr · H611685 · 2019-05-22 00:00:00 — Fråga 2018/19:685 Otillräckligt skyddade personuppgifter av (M) till Socialminister (S) presenterade en rapport, E-hälsa och välfärdsteknik i kommunerna 2019 – Uppföljning av utvecklingen inom e-hälsa och välfärdsteknik i kommunerna, som visar att socialtjänsternas it-system inte har ett fullgott skydd. av kommunerna uppger till exempel att de har ett tillräckligt bra säkerhetssystem för sin hantering av personuppgifter. Det innebär att det finns en risk att känsliga personuppgifter och information om individers familjesituation kan riskera att läcka ut från socialtjänsternas it-system. Detta är fullständigt oacceptabelt. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga socialminister : Vilka åtgärder kommer ministern att vidta så att alla kommuner får ett fullgott skydd för sin hantering av personuppgifter?
fr · H611686 · 2019-05-22 00:00:00 — Fråga 2018/19:686 Utökat tjänstemannaansvar av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Genom ett tillkännagivande beslutade att uppmana regeringen att se över lagstiftningen om tjänstefel med inriktningen att fler handlingar än ska kunna bestraffas. framhöll bland annat att ett utökat straffansvar för tjänstefel i den offentliga förvaltningen skulle öka förtroendet för den offentliga verksamheten men också förbättra medborgarnas rättssäkerhet. Med tanke på att myndigheters beslut har stor påverkan på enskildas situation är det viktigt att ovanstående tillkännagivande får en snabb beredning. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : När avser ministern att överlämna en proposition om utökat tjänstemannaansvar till ?
fr · H611687 · 2019-05-24 00:00:00 — Fråga 2018/19:687 Inställt firande av FN:s deklaration om mänskliga rättigheter av (M) till Utrikesminister (S) skulle 70-årsdagen av FN:s deklaration om mänskliga rättigheter firas med ett evenemang på ett museum i . Rubriken var ”Stand up for human rights”, och gästerna skulle få ta del av en fotoutställning där kända Kinakritiker fanns med, bland annat den religiöse ledaren och konstnären och den regimkritiske aktivisten . Bakom evenemanget stod , och gästerna skulle också få lyssna till ett samtal mellan företrädare för och bistånds- och utvecklingsminister (MP). Enligt medierna ställdes evenemanget in med bara några timmars varsel, något som statsrådet pressekreterare bekräftade. Enligt källor till medierna hade det före evenemanget förekommit synpunkter från företrädare för på att och Ai Weiwei skulle exponeras under evenemanget. UNDP i gjorde följande kommentar till medierna: ”Vi har skjutit fram mötet till på grund av osäkerhet om urvalet av bilder till fotoutställningen. För att säkerställa konstnärernas oberoende ställning beslöt vi att flytta fram evenemanget. Från flera håll kom synpunkter kring det. Vi ville inte att det skulle stå i vägen för det centrala budskap vi ville föra fram, om framgångarna för arbetet med mänskliga rättigheter.” Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Vilka åtgärder har ministern och regeringen vidtagit med anledning av mediernas uppgifter att firandet av 70-årsdagen av FN:s deklaration om mänskliga rättigheter i ställdes in efter påtryckningar från ?
fr · H611688 · 2019-05-24 00:00:00 — Fråga 2018/19:688 FN-register över företag i relation med illegala bosättningar av (S) till Utrikesminister (S) FN förbereder en databas över företag som är involverade i israeliska bosättningar i det ockuperade palestinska territoriet. Databasen är uppföljningen av en resolution från för mänskliga rättigheter som antogs 2016. beslutade FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter att skjuta upp publiceringen av databasen, men hon har åtagit sig att släppa den under de kommande månaderna. ståndpunkt om bosättningarna är tydlig: ”bosättningspolitik är olaglig enligt internationell rätt. (…) Den olagliga bosättningsutbyggnaden undergräver den tvåstatslösningen allvarligt och försvårar hopp om fred.” Trots internationell kritik har expansionen av bosättningspolitiken fullföljts och lagt grund för en de facto-annektering. FN-databasen ligger i linje med säkerhetsrådets resolution , som kräver åtgärder som skiljer mellan och de territorier som ockuperats . stöder givetvis den resolutionen och har i säkerhetsrådet verkat för dess implementering. Databasen skulle ge insyn i vilka företag som är involverade i de olagliga bosättningarna. En sådan kartläggning skulle hjälpa regeringar och företag att uppfylla sina skyldigheter i enlighet med internationell rätt. Meningen är att databasen regelbundet ska uppdateras så att företag kan läggas till eller strykas. Jag vill fråga utrikesminister : Vad kan göras från svensk sida för att säkerställa att databasen publiceras av FN och hålls aktuell ?
fr · H611689 · 2019-05-24 00:00:00 — Fråga 2018/19:689 Gränsarbetare i av (V) till Finansminister (S) Det har länge funnits regler för hur gränsarbetare i ska hanteras skattemässigt och hur myndigheter, arbetslöshetskassa och sociala rättigheter ska utformas. Jag har däremot stött på exempel på hur reglerna kring personnummer och samordningsnummer förändrats . I det här fallet handlar det om två grannar som bor i men båda jobbar i . De är finska medborgare och betalar skatt i . Den ena har börjat jobba i och fick då ett svenskt personnummer, alltså ÅÅMMDD-XXXX. Med detta personnummer kan personen använda sig av till exempel hemsidas tjänster och även privata tjänster såsom försäkringar och banker. Den andra började jobba 2016 i och fick då ett samordningsnummer, alltså ÅÅMMXX-XXXX. Detta innebär att man får en slumpad siffra i stället för att siffran representerar dagen man är född, alltså om personen är född den femte får personen i stället för 05 till exempel 86. När personen sedan försöker använda samordningsnumret för att logga in i exempelvis tjänster blir den nekad, då dessa kräver personnummer. Den kan inte heller använda sig av privata tjänster såsom att skaffa bilförsäkring, då de flesta sidor kräver personnummer och inte godtar samordningsnummer. Detta leder till problem och försvårar denna gränsarbetares vardag, till skillnad från den som började sitt arbete 2014. Mot bakgrund av detta vill jag fråga finansminister : Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att underlätta för gränsarbetare med samordningsnummer, antingen genom att ge dem ett personnummer eller genom att de får samma tillgång till både offentliga och privata system som de som börjat jobba tidigare i ?
fr · H611690 · 2019-05-24 00:00:00 — Fråga 2018/19:690 Skärpta straff för våldtäkter av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) har lagt fram flera förslag till skärpt lagstiftning för att förbättra rättsväsendets hantering av sexualbrott. Fler gärningsmän som gjort sig skyldiga till våldtäkt och andra former av sexualbrott ska lagföras, dömas till strängare straff och när det handlar om utländska gärningsmän utvisas. För att stärka utredningarna vill vi att särskilda grupper som är specialiserade på sexualbrott ska finnas i polisens samtliga sju regioner. Det bör skapas en möjlighet att ta upp videoförhör med målsägande i sexualbrottsmål i nära anslutning till brottet. Det inspelade förhöret ska därefter kunna användas som bevisning i en senare rättsprocess. vill även skärpa straffen för våldtäkt av normalgraden. har ställt sig bakom detta förslag och givit regeringen i uppdrag att ta fram den nödvändiga lagstiftningen. Från regeringens sida har dock inte mycket hänt i frågan, och straffen för våldtäkt förblir än så länge alldeles för låga. Mot bakgrund av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : När avser ministern att tillsätta en utredning för att ta fram förslag om skärpta straff för våldtäkter av normalgraden, och när är det ministerns ambition att en proposition med sådana förslag ska kunna lämnas till ?
fr · H611691 · 2019-05-24 00:00:00 — Fråga 2018/19:691 Stångådalsbanan av (KD) till Infrastrukturminister (S) län är ett av främsta turistlän, med flera av mest kända varumärken, som , , , med samt med . Många Gotlandsturister väljer att ta färjan via . Länet har dessutom flera tunga industrier, som i , Södra i och aluminiumklustret i . Dessa tunga transporter sker till stor del via landsväg. Hade fler transporter kunnat ske via järnväg skulle miljövinsterna vara uppenbara. saknas dock kapacitet och i vissa fall anknytningar. Stångådalsbanan förbinder med via , , , , , och . Ett antal ytterligare hållplatser längs med banan skulle, om de byggdes ut, bidra till ett än mer förbättrat och miljövänligt pendlingsalternativ för invånare längs med banan, med möjlighet till tågmöten och därmed till fler turer per dag. Genom station finns även förbindelse till och därmed till Gotlandstrafiken. Sedan Stångådalsbanan rustades upp har endast smärre investeringar gjorts. Trots det ligger antalet resande på hög nivå. Många använder tåget, som avsett, för arbets- och studiependling, både söderut mot och norrut mot . Kommunerna i län har, i brist på statliga medel, på egen hand via regionförbundet gått in med åtskilliga miljoner för att renovera undermåliga delar. Dit hör bland annat en bro som inte höll tillräckligt hög bärighet, inne på östgötskt territorium. Resenärerna kan dock inte undgå att märka att banan är i behov av ytterligare underhåll för att korta ned restiderna och minska stötigheten över osvetsade skarvar. Dessvärre har län inte fått något nämnvärt stöd från staten i strävandena efter bättre och mer miljövänliga transportalternativ för personer och gods. I den senaste nationella transportplanen tilldelas län den i särklass lägsta andelen statliga miljoner per invånare, per invånare. Av den kakan är redan en stor del uppbokad för det ständigt pågående underhållet av och kan således inte tas i anspråk för förbättringar av infrastrukturen i andra delar av länet. De statliga anslagen kan jämföras med tvåan från slutet, län, med per invånare. Grannlänet tilldelas per invånare, 7 020 och 13 214. Samtliga ligger på den nedre halvan av listan. , som får per invånare, ligger strax över mitten. Jag vill med anledning av ovanstående ställa följande fråga till infrastrukturminister : På vilket sätt avser ministern att i arbetet med kommande nationella transportplan tillgodose behovet av goda och likvärdiga utvecklings- och transportvillkor för befolkning och näringsliv i samt besökare till län?
fr · H611692 · 2019-05-24 00:00:00 — Fråga 2018/19:692 Biologisk mångfald av (V) till Miljö- och klimatminister (MP) Ett första utkast till FN:s rapport om biologisk mångfald publicerades från hundratals forskare världen över och utgår ifrån naturens betydelse för människan och för vårt samhälles fortlevnad. Naturen är grundläggande för vår existens och för vår livskvalitet. Vår överexploatering har lett till att den biologiska mångfalden rasar med en uppmätt hastighet. Rapporten konstaterar att om inget görs för att hejda utvecklingen kommer hastigheten på artutrotningen att öka. är den redan 10 000 till 100 000 gånger så snabb som någonsin under de senaste 10 miljoner åren. Omkring 1 miljon arter står inför utrotning, och det är den mänskliga påverkan som är främsta orsaken. av våtmarkerna är borta och tropiska skogar med rik mångfald har försvunnit . Den förändring som samhället har gjort har gett en viss effekt. Men det som gjorts är ändå långt ifrån tillräckligt. Ska vi nå de globala hållbarhetsmålen till 2030 kommer det att krävas stora systemförändringar som inkluderar både ekonomiska, sociala och politiska aspekter. Det är alldeles uppenbart att även behöver vidta fler åtgärder för att komma till rätta med utarmningen av den biologiska mångfalden. Det handlar om skydd, skötsel och hållbart nyttjande av våra naturresurser. behöver agera både nationellt och globalt. Vi har även att hantera effekterna av M-KD-budgeten, vilket vårändringsbudgeten inte råder bot på. Att tillföra endast för naturreservat är helt otillräckligt. Den biologiska mångfalden och klimatförändringarna är inte två isolerade problem. Rapporten är tydlig med att de interagerar med varandra, och därför behöver vi samhällsövergripande åtgärder för konsumtion och produktion och för vår ekonomiska fördelning. Naturvårdshänsynen måste gå före kortsiktiga vinstintressen. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Vilka ytterligare åtgärder i närtid avser ministern att vidta för att stärka den biologiska mångfalden?
fr · H611693 · 2019-05-27 00:00:00 — Fråga 2018/19:693 flytt av kontor närmare av (C) till Infrastrukturminister (S) Kommunledningen i har av informerats om att kontor med ca 50 arbetstillfällen ska flyttas från till . Anledningen de anger är att man vill komma närmare och att de behöver större lokaler . Avståndet mellan dessa två städer är nu eller med tåg. Dessutom har den befintliga fastighetsägaren sagt sig vara beredd att bygga om och anpassa lokalerna efter önskemål. Många önskemål runt om i landet för bättre vägar, som i samhällsekonomiska termer är väl motiverade, har fått stryka på foten för att pengarna inte räcker. Men när ska flytta sitt kontor i till då finns det tydligen resurser för att flytta denna arbetsplats för ca 50 personer , för att komma närmare . Restiden med tåg mellan och är . Tidsvinsten är dessutom mindre än de tåget tar eftersom lokalerna ligger närmare stationen i . Dessutom bor majoriteten av de som arbetar på detta kontor i . Det är svårt att förstå till vilken nytta detta beslut om flytt fattats. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Vilken samhällsekonomisk kalkyl avseende samhällsnytta tillämpas vid planerade flytt av kontor från till ?
fr · H611694 · 2019-05-27 00:00:00 — Fråga 2018/19:694 Flytt av kontor närmare av (C) till Statsrådet (S) Kommunledningen i har av informerats om att kontor med ca 50 arbetstillfällen ska flyttas från till . Anledningen de anger är att man vill komma närmare och att de behöver större lokaler . Avståndet mellan dessa två städer är nu eller med tåg. Dessutom har den befintliga fastighetsägaren sagt sig vara beredd att bygga om och anpassa lokalerna efter önskemål. Många orter har sett statliga tjänster försvinna när myndigheter flyttar sina kontor till eller andra större städer, eller som i det här fallet där man anger som skäl att komma närmare . En majoritet av de som arbetar på kontoret bor dessutom i och kommer att få längre restid. Regeringen har aviserat att den avser att ta ett tydligare grepp om myndigheternas lokalisering för att garantera närvaro i hela landet. Jag kan inte se att beslut om flytt för att komma närmare stämmer med den inriktning som riksdag och regering har lagt fast eller med statsrådets uttalanden om att statliga jobb ska finnas i hela landet. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur stämmer beslut överens med regeringens ambition att motverka centralisering av myndigheter?
fr · H611695 · 2019-05-27 00:00:00 — Fråga 2018/19:695 Erkännandet av och bidrag till fredsprocessen av (M) till Utrikesminister (S) Den förra socialdemokratiskt ledda regeringen och utrikesminister startade förra mandatperioden med att erkänna . Följden blev att de svenska relationerna med kraftigt försämrades. Det har inte skett några högnivåutbyten . Svenska förhoppningar om att kunna spela en konstruktiv roll i konflikten grusades. Utrikesminister uttalade sig i svenska medier om konflikten mellan och och om relationer till . På frågan om utrikesministern ångrar beslutet att erkänna som stat svarar hon att ”det ångrar vi inte på något sätt”. Vidare menar utrikesministern att det är en kampanj mot henne i och att det handlar om rena lögner och förtal. När utrikesministern får frågan om det inte är ett problem om vi inte kan prata med israelerna svarar utrikesministern: ”Vi pratar med ambassadör och alla andra kontakter sker precis som vanligt. Jag sträcker ut handen och står för en fredlig tvåstatslösning. Och sen protesterar vi när någon gör saker som snart omöjliggör en tvåstatslösning. Det här är EU:s ståndpunkter som vi förespråkar, och FN:s.” Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Anser ministern och regeringen att beslutet att frångå kriterier för erkännande av stater och erkänna har bidragit positivt till fredsprocessen?