ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H611728 · 2019-06-06 00:00:00 — Fråga 2018/19:728 Luftrum och luftrumsklasser av (C) till Infrastrukturminister (S) samlar ca 360 medlemsföreningar med sammanlagt nästan 22 000 medlemmar fördelade över hela . är också en del av . Flygsporten är gammal och har fram till flera olika grenar inom sin organisation, (segelflyg, modellflyg, motorflyg med mera.) har dock administrationen ökat, stämpelavgifterna har höjts och luftrummet har blivit mindre där det kommersiella flyget har fått allt större plats. I har vi luftrumsklass C inom det kontrollerade luftrummet, vilket enbart och de baltiska länderna också har, men flertalet andra EU länder har fler luftrumsklasser inom sitt luftrum. Luftrummet och luftrumsklasserna gör att olika typer av flyg kan samsas i luften och ge plats åt varandra. De luftrumsklasser vi har är , och flera myndigheter har fått i uppdrag att se över dessa i uppdraget Luftrum 2040. Uppdraget går ut på att se över hur luftrumsklasserna ska se ut i närtid men även på . Ofta utgår dessa flygklubbar från mindre flygplatser runt om i landet. Dessa flygplatser är också viktiga eftersom det frivilliga brandförsvaret ofta utgår därifrån. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Är ministern beredd att öppna upp för flera luftrumsklasser eller andra åtgärder för att säkerställa att flygsport och det kommersiella flyget kan samsas på lika villkor inom luftrummet?
fr · H611729 · 2019-06-06 00:00:00 — Fråga 2018/19:729 Fiskerättsägares intrångsersättning av (C) till Statsrådet (S) Staten blev genom Högsta domstolens dom T5628-12 ersättningsskyldig gentemot sju fiskare i för den ekonomiska förlust som kunde ha uppkommit till följd av de fiskerestriktioner som infördes genom en förordning som begränsade fisket i älvs fiskeområde. Dessa fiskare är yrkesfiskare eller har fiske som binäring. Samtliga bedriver sitt fiske i älvs havsfiskeområde. Rätten att fiska i fiskeområdet följer bland annat av äganderätten till fastigheterna. Fiskarna, eller deras dödsbon, nådde en förlikningsöverenskommelse för perioden –2010 om ersättning för kompensation för intrånget och ombudsarvode med staten genom justitiekanslern . Staten fortsätter bland annat genom Havs- och vattenmyndigheten att besluta om fiskerestriktioner. gällande regeringsformen 2:15 anger att det ska framgå av lag när ersättning för fall som detta ska utgå. I förarbetena till lagstiftningen angavs att en särskild utredning skulle ges i uppdrag att se över den underliggande lagstiftningen för att ringa in de fall där ersättning bör lämnas. Den särskilda utredningen 2013:59 sa dock att det inte går att lagstifta om varje enskilt fall, och att man därför får lösa det genom en proportionalitetsavvägning i det enskilda fallet. Fiskarna lider alltjämt skada efter 2010. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet _ Sker det sätt på vilket restriktioner av fisket i älvs havsfiskeområde regleras från statens sida numera utifrån ett bemyndigande som är förenligt med grundlagen, och ersätter staten numera förluster som dessa restriktioner orsakar i den mån de innebär inskränkningar av fiskerättsägares rådighet till sina områden?
fr · H611730 · 2019-06-07 00:00:00 — Fråga 2018/19:730 Energiskatt av Per Åsling (C) till Finansminister (S) Alliansregeringens proposition 2009/10:144 om bättre skattemässiga förutsättningar för biogas samt för landansluten el till fartyg i hamn gäller från . I den reducerades energiskatten till för fartyg som nyttjar landansluten el. Det gäller fartyg större än 400 bruttoton. Lagstiftningen är temporär till 2020. Syftet var helt enkelt att bidra till en mer fossilfri sjöfart där fartygen i stället för olja och diesel går på el vid kaj. Dagens nedsättning, som alltså endast gäller stora fartyg, innebär att mindre fartyg betalar full energiskatt på el men har tillgång till helt skattebefriad diesel. De olika beskattningarna av diesel och el styr därmed mot en fortsatt användning av fossila drivmedel. Likaså styr beskattningen av landel i hamnar fel. Tvärtemot både alliansregeringens och den nuvarande regeringens intentioner. Sedan denna lag skrevs har en fartygsflotta med batteridrivna fartyg börjat växa fram. Det betyder att lagen inte gäller laddning av batterier, inte fartyg mindre än 400 bruttoton samt att den sänkta skatten för upphör 2020. kan vi notera att det sker en utveckling av mindre batteridrivna fartyg mindre än 400 bruttoton som inte omfattas av lagen. FN:s klimatpanel offentliggjorde specialrapporten om uppvärmning och skillnaderna i konsekvenser global uppvärmning jämfört med global uppvärmning. Rapporten visar på angelägenheten i att öka ansträngningarna för ett hållbart samhälle. har beslutat om ett klimatmål för transportsektorn. Målet innebär att växthusgasutsläppen ska minska med . Sjöfarten har ledig kapacitet och kan därmed vara en del av lösningen för att nå målet. Sjöfartsbranschen anstränger sig nu för att ställa om den nationella sjöfarten till 2045 och därigenom visa vägen för den globala sjöfarten. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att de skattemässiga förutsättningarna både till sjöss och i hamn för batteridriven sjöfart, oavsett vikt, ska bli bättre?
fr · H611731 · 2019-06-10 00:00:00 — Fråga 2018/19:731 Vegetarisk lunch av (M) till Statsrådet (S) Chefen för verksamhetsstöd har beslutat att all lunchförtäring som bekostas av vid interna och externa möten samt konferenser ska vara vegetarisk. Motiveringen till beslutet lyder enligt följande: ”har som ambition att vara en modern myndighet med ett långsiktigt hållbart förhållningssätt. Detta gäller inte minst miljöområdet. Ett sätt att för myndigheten att förstärka detta arbete är att servera vegetarisk kost vid möten och konferenser.” antog en livsmedelsstrategi som är den första svenska livsmedelsstrategin som omfattar hela livsmedelskedjan. En långsiktig strategi ska bidra till att potentialen för hela livsmedelskedjan nyttjas fullt ut. Det innebär en ökad och hållbar produktion av mat som kan leda till fler jobb och hållbar tillväxt i hela landet och ge konsumenter, oavsett bakgrund, bättre förutsättningar att göra medvetna val. När statliga myndigheter väljer att ta ställning för en viss kosthållning innebär det en snedvridning av den svenska marknaden som lider under svåra förhållanden, både från internationell konkurrens och efter fjolårets svåra torka. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att myndigheter inte ska snedvrida konkurrensen mellan livsmedel?
fr · H611732 · 2019-06-10 00:00:00 — Fråga 2018/19:732 E-recept i av (S) till Statsrådet (S) är det svårt att hämta ut ett svenskt recept i om man saknar ett pappersrecept. I har man i stor utsträckning övergått från papper till e-recept. Läkaren skriver ut medicinen genom att digitalt skicka informationen till . Patienten i sin tur hämtar medicinen på närmaste apotek. Det går också att ringa eller via nätet förnya recept hos sin läkare. Det innebär att patienten kan vara på resande fot inom landet, vara i sommarstugan eller på jobbet och förnya och sedan hämta ut receptet. Men om patienten gränspendlar, är på tjänsteresa eller är på semester i och har glömt sina mediciner hemma, då går det inte att hämta ut dem på närmaste apotek om man inte har ett pappersrecept. Patienten måste i stället ta sig tillbaka till hemlandet. I arbetar vi för att det ska vara enkelt att resa, gränspendla, flytta och arbeta i . För att det ska fungera smidigt och enkelt måste problemen med gränshinder lösas. Det gäller på alla områden, till exempel inom hälso- och sjukvården välfärdsutskott har ställt sig bakom den socialdemokratiska gruppens förslag om att nordiska medborgare ska kunna hämta ut e-recept i hela och att nordiska e-recept ska kunna hämtas ut inom EU. En sådan möjlighet skulle underlätta avsevärt för patienter samt minska administrationen för sjukvården. Jag har tidigare lyft denna fråga till vår tidigare Nordenminister under session 2018 och fick då ett positivt svar. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Kommer statsrådet i egenskap av ny Nordenminister att ta upp denna fråga på nästa möte med samarbetsministrarna?
fr · H611733 · 2019-06-10 00:00:00 — Fråga 2018/19:733 Vardagsbrott inom handeln av (S) till Justitie- och migrationsminister (S) I Svensk Handels rapport om vardagsbrott inom handeln beskrivs fortsatt stora problem med snatteri och stöldligor som organiserat stjäl från svenska butiker. Det rör sig om alltifrån snatteri av sportdrycker och mat till ligor med färdiga inköpslistor som går in i butiken och plockar ihop sin beställning. Regeringen har vidtagit åtgärder som haft positiv effekt. Bland annat har vissa grupperingar tydligt påverkats av polisens arbete. Ett exempel är att kontrollen av inresande kriminella har gett effekt, men även samverkan med de olika ländernas polismyndigheter verkar ha gett resultat. Trots detta hittar kriminella nya vägar, och trycket på handeln verkar vara oförändrat högt. Enligt färska siffror sker stölder i handeln till ett värde av . Jag besökte en Icahandlare i som vittnade om problemet. Även om denna butik var skonad från större ligor så stjäls det för runt . För en butik som omsätter försvinner alltså i stölder. Detta är förhållandevis mycket pengar som ska läggas till de kostnader för kontroll och anmälningar som butiken har och ständigt måste uppdatera. har endast en av butikens alla polisanmälningar gått till dom. De flesta läggs ned trots klara bevis och där tjuven ertappas på bar gärning. Svinnet fortsätter och flera handlare vittnar även om flera hotfulla situationer där butikspersonal blir offer om stölden påpekas. Problemet gäller inte bara utan det ser likadan ut i hela landet. I har till och med polis och åklagare förkortat nedläggningsprocessen för brott i butik. Rekordet för en anmälans nedläggningstid är . Ett starkt samhälle måste hålla ihop och då kan inte vardagsbrott tolereras. Regeringen bör därför se över fler möjligheter för att sätta stopp för problemet. Ett exempel skulle kunna vara tillträdesförbud och strängare straff för återfallsförbrytare. Men även att ge tullen ökade befogenheter att stoppa utförseln av stöldgods. Denna möjlighet finns i till exempel . Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka initiativ tänker ministern vidta för att komma till rätta med vardagsbrotten inom handeln?
fr · H611734 · 2019-06-10 00:00:00 — Fråga 2018/19:734 Dataskyddsförordningen av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) I EU-valrörelsen men även i valrörelsen skickade ett politiskt parti ut reklam via sms till ett stort antal mottagare. Många reagerade mycket negativt på reklamen, och en av främsta experter på dataskyddsförordningen (GDPR) anser att utskicket kan strida mot gällande lagstiftning. Det var även ett stort antal barn utan rösträtt som nåddes av den politiska reklamen. anser sig inte kunna pröva utskick från politiska partier och JO prövar inte heller detsamma, så medborgare som anser sig vara utsatta för detta har ingenstans att vända sig. Tidningen skriver i en artikel om sms-utskicket som gjordes under EU-valet av Socialdemokraterna: I det förmodade syftet att fiska röster valde Socialdemokraterna under valdagen att skicka ut ett mass-sms. Partiet uppger att det gick ut till 560 000 svenskar. I artikeln i konstateras att även politiska partier är skyldiga att följa dataskyddet och de regler som följer av dataskyddsförordningen. I det här fallet är det osäkert om nämnda sms är i enlighet med regelverket, uppger som är expert på dataskyddsförordningen och ordförande i för dataskydd. ”I min värld är det tydligt att alla som behandlar personuppgifter måste ha en laglig grund för den behandlingen, en tillämplig laglig grund. Har man inte det så är det inte tillåtet”, säger experten till . En tillämplig laglig grund kan vara samtycke, alltså att mottagaren har godkänt det. Men det kan också handla om avtal eller intresseavvägning. ”Här har de kanske tyckt att det är intresseavvägning som är den tillämpliga lagliga grunden, men grejen är att vi inte vet – det finns ingen information. Det är de skyldiga att lämna”, står det vidare i artikeln. Socialdemokraterna uppger att de inte har behandlat några personuppgifter, utan att det är deras leverantör som har gjort det. Kan man kringgå GDPR genom att anlita en leverantör, frågar reportern i GDPR-experten, och svaret är tydligt: ”Nej. Det som styr är dels den lagliga grunden, och den kopplar till vad som i juridiskt språkbruk heter ändamålen för behandling – alltså syftet. Här är syftet att få ut väljare som ska rösta socialdemokratiskt, och det är ett syfte som relaterar till Socialdemokraterna.” I det här fallet är det alltså Socialdemokraterna som är personuppgiftsansvarig, sägs i samma artikel. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsmininster : Anser ministern att det är lämpligt att poliska partier skickar sms-reklam till barn och vuxna utan att GDPR respekteras, och vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa att våra myndigheter granskar även politiska partier som bryter mot GDPR-lagstiftningen?
fr · H611735 · 2019-06-11 00:00:00 — Fråga 2018/19:735 Säkerställande av att skolplikten gäller samtliga barn av (L) till Utbildningsminister (S) uppmärksammades hur ett föräldrapar i har undanhållit sina barn deras rätt att gå i skolan. Det var först när började undersöka familjens påstådda vistelse utomlands som kommunen larmades om att skolplikten inte omfattat alla barn. Det är mycket anmärkningsvärt. Barnen förefaller enligt uppgifter i medierna ha farit illa av att vara socialt isolerade och av att inte en del av den gemenskap som finns i ett klassrum och på en skolgård. Skolinspektionen avser att inleda ett granskningsärende mot kommunen och dess agerande i frågan. Jag begär inte att statsrådet ska kommentera det enskilda ärendet, som är en myndighetsfråga. Däremot är det en politisk fråga att säkerställa att alla barn i får den skolgång de har rätt till. Med anledning av det inträffade ställer jag följande fråga till utbildningsminister : Avser ministern att vidta några åtgärder för att säkerställa att alla barn omfattas av skolplikten?
fr · H611736 · 2019-06-11 00:00:00 — Fråga 2018/19:736 flytt av (C) till Infrastrukturminister (S) I statsrådets svar på mina frågor om flytt av kontor från till 2018/19:693 och 694 ges motstridiga svar. För det första konstaterar statsrådet att ”är en myndighet som har spridning i landet. Regeringens förvaltningspolitik bygger på att myndigheterna i stor utsträckning själva, utifrån de mål och uppgifter för verksamheten som och regeringen fastställer, avgör hur verksamheten ska organiseras för att på bästa sätt tillgodose samhällets samlade behov. Detta innebär att det i huvudsak är myndigheterna själva som ansvarar för att besluta om sin organisation och den geografiska lokaliseringen av sin verksamhet.” För det andra inleds svaret med att ”regeringen vill att såväl landsbygd och glesbygd som mindre och större städer ska kunna utvecklas. Regeringen avser att förstärka den statliga närvaron i hela landet.” I ärendet som frågan berör kan jag konstatera att motarbetar regeringens strategi. Min fråga till infrastrukturminister är: Vilka åtgärder ämnar ministern vidta när motarbetar regeringens strategi?
fr · H611737 · 2019-06-11 00:00:00 — Fråga 2018/19:737 Skatteregler för jobbpendlarna av (S) till Finansminister (S) pendlar cirka 5 400 personer från sitt boende i till ett arbete i . Men även om våra landsgränser är öppna återstår flera gränshinder för dem som arbetar i ett annat land. För någon vecka sedan bjöds jag in till en träff med kommunföreträdare från och norska Eidskog tillsammans med anställda på Grensetjensten i . var på plats när företrädarna rapporterade om hur krångliga och otidsenliga skattesystem försvårar för både företag och pendlare. Samhällsförändringar med ökad rörlighet, digitalisering och flexibla arbetsformer har gjort att nuvarande regler inte längre fungerar optimalt. Arbetsgivaren i drar av en avgift på av lönen till den norska socialförsäkringen. Skatten däremot ska betalas till den hemkommun i där personen är skriven. Pendlare ansvarar själva för att rätt skatt blir inbetald genom att lämna in en preliminär självdeklaration och därefter sätta in pengar på sitt skattekonto. Det är ett krångligt system som framför allt ställer till det för personer med ojämna inkomster och flexibla arbetsformer, till exempel deltidsbrandmän. Uppskattningen blir lätt fel och pendlare står till slut med stora skatteskulder. Ytterligare problem är att dessa regler enbart gäller för den som bor i en gränskommun. Om du i stället bor i en kommun längre bort från gränsen skattar du i . Ännu mer invecklat blir det om en pendlare råkar bli sjukskriven. Dessa krångliga skatteregler har till och med gjort att kommunföreträdare i hellre ser att de som jobbar i också skattar i för att regelverket ska bli mer förståeligt. Blir det för krångligt att arbetspendla över gränsen drabbar det i förlängningen också rekrytering och kompetensförsörjning ute på företagen. Ett alternativ skulle kunna vara att bryta ut gränsgångaravtalet – som är den mest relevanta delen – ur det nordiska skatteavtalet och göra förenklingar som inte innebär att man måste riva upp . Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Tänker statsrådet vidta några åtgärder för att förändra lagstiftningen på området?
fr · H611738 · 2019-06-11 00:00:00 — Fråga 2018/19:738 utvisningspolitik av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) kom det ett nytt prejudikat från angående förutsättningarna för utvisning på grund av brott när den tilltalade har vistats i . En man dömdes för våldtäkt men undgick utvisning på grund av att hans anknytning till inte ansågs vara särskilt svag och att det vid en helhetsbedömning inte fanns synnerliga skäl för utvisning. Mannen hade bott i men hade ingen egen familj här. Han hade under större delen av sin vistelse här haft sysselsättning i form av studier, praktik eller anställning. Vid tiden för gripandet var han dock både arbetslös och bostadslös. Denna man får stanna i . utvisas familjer som bott här än så, för så små saker som felaktig semesterlön, att personen i fråga inte tagit ut semesterdagar eller arbetsgivarens försäkringsmissar. Trots Migrationsöverdomstolens domar , som innebar en mer generös tolkning av reglerna i förhållande till den sökande, kvarstår problemen med arbetskraftsutvisningar. Detta är en orättvis utvisningspolitik och urholkar förtroendet för politikens förmåga att skilja på rätt och fel. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister följande: Vilka initiativ är ministern beredd att ta med anledning av det som framförts?
fr · H611739 · 2019-06-11 00:00:00 — Fråga 2018/19:739 Flyget och expertisen av (M) till Infrastrukturminister (S) Under ett inslag i Rapport sade infrastrukturminister : ”Flyget måste bära sina klimatkostnader. Lastbilstrafiken, järnvägstrafiken, många andra gör det. Flyget har ju varit skattebefriat”. I sin redovisning av regeringsuppdraget kring trafikens samhällsekonomiska kostnader, Samkost 3, menar regeringens egen expertmyndighet däremot motsatsen. Ett av VTI:s konstaterande är att flyg inom bland annat svenskt luftrum täcker de marginalkostnader som uppstår. Detta väcker ett antal frågetecken kopplat till infrastrukturministerns uttalande i Rapport. Med anledning av detta vill jag därför fråga infrastrukturminister : Vad avser ministern med sitt uttalande om att flyget inte betalar sina miljökostnader, och stämmer de siffror som infrastrukturministern refererar till i sitt uttalande i Rapport eller de siffror som regeringens egen expertmyndighet lyfter fram?
fr · H611740 · 2019-06-11 00:00:00 — Fråga 2018/19:740 Moms på djurfoder av (M) till Finansminister (S) Den svenska momssatsen på djurfoder är . Den är alltså dubbelt så hög som momsen på livsmedel. Detta är något som har fått negativa konsekvenser såväl för miljö som för företagande och sysselsättning. I till exempel är momsen nämligen , vilket har fått till följd att ett ökande antal privatpersoner i nu beställer sitt djurfoder därifrån. Det innebär en rundgång där svenska producenter djurfoder från till , varefter fodret skickas tillbaka till privata djurägare här hemma. Detta är självklart inte bra för miljön. Rundgången har också fått till följd att flera zoobutiker i lägger ned då djurfoder är den viktigaste produkten man har i butiken, eftersom den innebär en regelbunden kontakt med kunderna. På så sätt drabbas såväl företagandet som arbetstillfällen men också staten, som får minskade skatteintäkter. I många länder gäller samma moms på produkter ämnade att ätas av människa som produkter ämnade att ätas av djur. Med hänvisning till ovan vill jag fråga finansminister : Är finansministern beredd att se över momssatsen för djurfoder med syfte att sänka den till samma nivå som momsen för livsmedel?
fr · H611741 · 2019-06-11 00:00:00 — Fråga 2018/19:741 Konferens i av (V) till Utrikesminister (S) anordnar de nordiska ambassaderna i en konferens om förnybar energi, där nordiska aktörer ska ges möjlighet att presentera sina lösningar. av vindkraft sker på ockuperad mark i med tillstånd från den marockanska statligt styrda energibyrån Masen (for Sustainable Energy). har också startat stora solcellsparker på territoriet, i strid med det västsahariska folkets självbestämmanderätt. motsatte sig så sent som att EU skulle ingå ett partnerskapsavtal med gällande fiske (Sustainable Fisheries Partnership Agreement) med hänvisning till att samtycke från folk inte hade inhämtats i enlighet med . Att främja svenska aktörers involvering i arbete för förnybar energi strider mot ställning till EU:s handel med . Mot denna bakgrund vill jag fråga utrikesminister : På vilket sätt avser ministern att säkerställa att svenska aktörer på konferensen informeras om att det bryter mot folkrätten att etablera sig på västsaharisk mark och säkerställa att ingen svensk aktör bryter mot folkrätten?
fr · H611742 · 2019-06-11 00:00:00 — Fråga 2018/19:742 Det ökande försörjningsstödet av (M) till Socialminister (S) Enligt en ökar nu försörjningsstödet kraftigt i . är särskilt utsatt enligt samma rapport, vilket påverkar kommunernas möjligheter att bedriva en högkvalitativ välfärd när det är så stora ökningar av utbetalningar av passivt försörjningsstöd. I redovisas antalet biståndshushåll per 1 000 invånare dels som genomsnitt för samtliga kommuner 2016 respektive perioden –2016, dels per län 2016 respektive perioden –2016. Kommunerna i hade det högsta antalet biståndshushåll per 1 000 invånare 2016 med 33 hushåll, och hade det lägsta med 13 biståndshushåll per 1 000 invånare. Genomsnittet för perioden –2016 var lägre för (30 biståndshushåll) och högre för (17 biståndshushåll). , som är en liten i kommun i , tillhör de 10 kommuner i som har störst andel av befolkningen i försörjningsstöd. I tabell 2 redovisas de 10 kommuner som har lägst respektive högst andel biståndsmottagare i befolkningen 2017. Skillnaden mellan kommunerna med lägsta och högsta andelen biståndsmottagare är . Andelen för hela riket är . Tabell 1: 10 kommuner som hade lägst respektive högst andel biståndsmottagare, 2017 Biståndsmottagare i procent av befolkningen Biståndsmottagare i procent av befolkningen Källa: , Statistik om ekonomiskt bistånd 2017 Det som framgår av rapporten är stora skillnader mellan landets kommuner i andel av befolkningen som uppbär försörjningsstöd. Det finns många konkreta förslag för att minska utbetalningarna av försörjningsstöd. Ett kan vara att öka antalet hembesök. Ett annat är att införa en kvalificeringsperiod där man som nyanländ till får kvalificera in sig i våra välfärdssystem när man kan visa att man kan försörja sig själv och sin familj. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vilka konkreta åtgärder tänker ministern vidta för att minska utbetalningarna av försörjningsstöd för kommuner?