ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H611743 · 2019-06-11 00:00:00 — Fråga 2018/19:743 Kompensation till flygresenärer av (M) till Näringsminister (S) Helägda och delstatliga företag har ett särskilt stort ansvar att följa konsumentetiska och företagsetiska riktlinjer. Högste företrädaren för ett företag där staten är en betydande ägare har sagt i en intervju till att man inte avser att följa rekommendationer från (). Det handlar om att SAS vd i en intervju i säger att bolaget stänger dörren för ytterligare kompensation för alla de resenärer som drabbades av den avslutade flygstrejken. Det finns ett särskilt för att skydda oss konsumenter och ge ekonomisk ersättning för flygstörningar. Enligt EU:s förordning 261/2004 kan du som resenär ha rätt till ersättning vid inställd eller försenad flygning eller nekad ombordstigning. På hemsida står det i en särskild nyhetstext under rubriken som passagerare vid strejk hos SAS, och det är tydligt vilka rättigheter konsumenterna har. Det är häpnadsväckande att SAS inte är beredda att tillgodose de rättigheterna. SAS hävdar att strejken handlar om ”extraordinära omständigheter” och vill inte betala ut all kompensation. Men reglerna är sådana att det är upp till flygbolaget att bevisa att förseningen berodde på en extraordinär omständighet. Det råder oenighet kring detta. Men skulle eller tingsrätten bedöma att strejken inte är en extraordinär omständighet så har drabbade passagerare rätt till ersättning. Det mest häpnadsväckande i detta är att SAS inte vill följa . Med anledning av SAS vd:s uttalande är min fråga till näringsminister : Delar ministern uppfattningen att bolaget inte ska följa , och om ministern inte delar denna uppfattning – avser ministern att vidta några åtgärder för att säkerställa att alla statliga och delvis statliga bolag följer ARN:s beslut?
fr · H611744 · 2019-06-11 00:00:00 — Fråga 2018/19:744 Advokaters ersättningskrav av ClasGöran (S) till Justitie- och migrationsminister (S) Enligt en artikelserie i visar granskningar av advokaters ersättningskrav och kostnadsräkningar att de inte redovisats korrekt. Vissa granskningar har till och med visat att det av vissa advokater kanske rent av satts i system att ”salta” fakturorna. Efter granskningen har det också inletts förundersökningar mot tre advokater om misstänkt försök till bedrägeri. Detta sedan de bland annat tagit betalt två gånger och lämnat falska uppgifter till tingsrätten. Dagens system bygger på god advokatsed, men då stora brister avslöjats bland annat i denna granskning undrar jag om det finns skäl att se över detta system. Min fråga till justitie- och migrationsminister är: Tycker ministern och regeringen att det behövs en skärpning av granskningen av advokaternas kostnadsberäkningar och utbetalningar och hur skulle detta kunna genomföras?
fr · H611745 · 2019-06-11 00:00:00 — Fråga 2018/19:745 Pedagogisk omsorg av (S) till Utbildningsminister (S) Pedagogisk omsorg kan vara ett bra komplement till förskola, och kommunerna har erbjudit detta i det som förr kallades dagmamma eller dagbarnvårdare. När den pedagogiska omsorgen 2009 blev inskriven i skollagen så kopplades skollagen till allmänna råd som avgör vilka som har rätt att bedriva pedagogisk omsorg. Eftersom de allmänna råden är just ”allmän” vägledning blir också kvalitetskraven på pedagogisk omsorg ojämn mellan kommunerna. finns det inga tydliga krav på vare sig språkkunskaper eller pedagogisk utbildning för att bedriva pedagogisk omsorg. Detta gör att många barn som befinner sig i pedagogisk omsorg och ska börja skolan har brister i det svenska språket och att den önskvärda pedagogik som förskolan ska erbjuda inte alltid har tillgodosetts. Min fråga till utbildningsminister är: Kommer ministern och regeringen att vidta några åtgärder för att höja kraven på enskild pedagogisk omsorg vad det gäller personalens utbildning och språkkrav?
fr · H611746 · 2019-06-11 00:00:00 — Fråga 2018/19:746 Brister i effektivt användande av svenskt biståndsmedel av (M) till Statsrådet (MP) konstaterar i rapporten humanitära bistånd och långsiktiga utvecklingssamarbete – förutsättningar för samverkan, publicerad , att det finns stora brister i ett effektivt användande av svenskt biståndsmedel. Behoven av humanitärt bistånd ökar, och för att biståndet ska ge bäst effekt och resultat är det viktigt att det långsiktiga utvecklingsbiståndet och det humanitära akuta katastrofbiståndet samverkar. har granskat om regeringens styrning och Sidas arbetssätt har möjliggjort sådan samverkan –2017. Granskningen visar att samverkan har varit prioriterad men att det finns brister i förutsättningarna för att omsätta detta i praktisk verksamhet. Brister konstateras såväl i regeringens styrning som i Sidas sätt att bedriva sin verksamhet. gör anspråk på att vara världsledande inom biståndet, är en av de största givarna inom och är ett av få länder som uppfyller FN:s rekommendation att av bni ska gå till bistånd. lägger mer resurser på internationellt bistånd än på hela rättsväsendet, föräldraförsäkringen eller den personliga assistansen. För att bibehålla förtroendet och legitimiteten för biståndet är det viktigt att inte bara är det land som lägger mest pengar på biståndet utan också får ett resultat av sitt givande. En stor biståndsram är ingen ursäkt för att spendera biståndsmedel ineffektivt. Skattebetalarna har rätt att se resultat av sitt givande, och biståndsmedlen måste således användas effektivt. Med anledning av detta är min fråga till statsrådet : Vilka åtgärder kommer statsrådet och regeringen att vidta med anledning av och dess rekommendationer till regeringen och Sida?
fr · H611747 · 2019-06-11 00:00:00 — Fråga 2018/19:747 Agenda 2030 av (M) till Statsrådet (S) Agenda 2030 antogs av FN:s medlemsländer . De 17 målen innehåller en global vision för hållbar utveckling och hur dess många dimensioner interagerar: ekonomiskt, ekologiskt och socialt. Många tänker på målen som rent miljömässiga men det stämmer inte. De handlar också om att utrota fattigdom, öka jämställdheten, förverkliga mänskliga rättigheter för alla, god utbildning och hälsa, skapa hållbar ekonomisk tillväxt, öka innovationer med mera. Målen gäller dessutom alla länder, oavsett inkomst- och utvecklingsnivå. Varje land måste därför själv ta ställning till vilka åtgärder som ska vidtas utifrån sina nationella förutsättningar och hur det ska ske, även om det finns ett fokus på att stötta för att bidra till att målen nås i de länder som står inför de största utmaningarna. Men vi ska som sagt också göra vårt. är det och som bär ansvar för det svenska genomförandet av Agenda 2030. Med den hemvisten förstärks bilden av att Agenda 2030 bara handlar om miljöfrågor och att lyfta utvecklingsländer ur fattigdom. Enligt () första bedömning uppfyller endast av de globala indikatorerna för Agenda 2030. Med tanke på omfattningen av målen och dess komplexa karaktär krävs ett närvarande ledarskap på länders högsta nivå. Undertecknad menar att det därför vore rimligt att det är som ska ansvara för regeringens arbete med att förverkliga frågorna nationellt. Med hänvisning till ovan vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder tänker statsrådet vidta för att stärka det svenska ledarskapet för Agenda 2030-frågorna och för att ska kunna uppfylla vårt ansvar för att infria de globala målen?
fr · H611748 · 2019-06-12 00:00:00 — Fråga 2018/19:748 Mindre ändringar av ledningars sträckning av (C) till Statsrådet (S) håller på att planera för nya högspänningsledningar i bland annat södra och västra . Dessa projekt är kopplade till att öka överföringskapaciteten på elnätet. Flera aspekter till denna fråga är viktiga, till exempel hur dragningen av ledningen ska ske, om den tar mycket mark i anspråk och om man kan använda sig av marksnål teknik genom att exempelvis gräva ned ledningen. Hit hör också självklart frågan om ersättning till berörda markägare. skriver följande kring mindre ändringar för dragning av ledning: ”Ett beslut om nätkoncession ger tillstånd för en viss sträckning men det är först i detaljprojekteringen som den exakta sträckningen bestäms. Om man som nätföretag har behov av att ändra ledningens sträckning måste man undersöka om ändringen är så pass liten att den inte ger utslag i kartan som tillhör beslutet. Den justerade sträckningen måste även efter ändringen stämma överens med kartan i beslutet. Detta innebär en så kallad vingelmån . Det är dock viktigt att den förändrade sträckningen inte bryter mot eventuella villkor och försiktighetsåtgärder. I sådana fall krävs en ny nätkoncession. Vingelmånen kan användas som riktmärke och vara vägledande vid en ändring av sträckningen för en befintlig ledning. Ryms ändringen inom vingelmånen behöver man inte göra någon ny ansökan om nätkoncession.” En mindre dragning för bolagen kan vara en stor dragning för den drabbade markägaren där en förflyttning kan vara ödesdiger för markägaren. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Är statsrådet beredd att verka för att och inte får genomföra en så kallad liten ändring utan att ett nytt beslut fattas så att berörd markägare inte blir av med än mer mark än i tidigare beslut?
fr · H611749 · 2019-06-12 00:00:00 — Fråga 2018/19:749 Reglerade friluftsdagar i skolan av (SD) till Utbildningsminister (S) fattade beslut om att friluftsliv skulle utövas under minst . Antalet obligatoriska friluftsdagar har sedan varierat mellan då friluftsdagarna blev frivilliga. , men även innan, har de minskat. Det finns skilda uppfattningar om vad som kan räknas som friluftsliv och friluftsverksamhet och vad som inte gör det. Enligt till exempel Friluftsgruppens definition kan en skola ha mycket friluftsverksamhet men vara i total avsaknad av friluftsliv. Det kan med andra ord konstateras att mycket av det skolorna runt om i landet gör under sina friluftsdagar inte definieras som friluftsliv enligt Friluftsgruppen. Så länge en verksamhet inte är definierad är det omöjligt att bedöma omfattningen av verksamheten. Friluftslivet skulle kunna vara en viktig länk i klyftan mellan teori och praktik. Upplevelsebaserat lärande är ett starkt skäl för att bedriva friluftsverksamhet. För att ett fungerande friluftsliv i skolan ska möjliggöras är ledarfrågan betydande, för även om ett välfungerande lärarkollegium är av stor vikt, är det inte hela lösningen. Därför bör skolledningens styrmedel utformas tydligare för att minska variationerna i friluftsverksamheten i skolorna. De problem som finns för friluftslivet i skolan löses dock inte alltid genom fler friluftsdagar utan kanske genom en förändring av den traditionella schemabilden. Det kan vara av stor vikt att inom skolans ramar skapa möjligheter till många friluftsinslag där friluftslivet ibland kan användas och ses som en metod för inlärning men också ibland bara för sitt egenvärde dit man kan koppla många av skolans övergripande syften. Mot bakgrund av ovanstående är min fråga till utbildningsminister : Avser regeringen att arbeta för att återinföra de reglerade friluftsdagarna i skolan och därmed tillsätta en utredning om detta?
fr · H611750 · 2019-06-12 00:00:00 — Fråga 2018/19:750 Utvisning av dömda EU-medborgare av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Ungefär hälften av alla inbrott i begås av utländska stöldligor. Enligt står ligorna också för av stölderna av båtmotorer, bilar och bildelar i . Dessa kriminella nätverk är många, välorganiserade och begår brott i flera EU-länder. behöver vidta en rad åtgärder för att stoppa de utländska stöldligorna. Bland annat behöver få ökade befogenheter att stoppa stöldgods som är på väg ut ur landet. Men framför allt behöver EU-medborgare som döms för brott i utvisas oftare än vad som sker . Genom att oftare tillämpa utvisning av dömda EU-medborgare kan stöldligornas verksamhet försvåras avsevärt. är det mycket svårare att utvisa en EU-medborgare som begår brott i än övriga utländska medborgare. Reglerna kring när utvisning av EU-medborgare får tillämpas är EU-gemensamma och kraven är högt ställda. Dessutom tillämpar inte möjligheten att utvisa dömda brottslingar så ofta som det skulle gå att göra. Därför ankommer det bland annat på regeringen att se över tillämpningen i , men också att driva denna fråga i EU-sammanhang om en förändring av regelverket svara ska vara möjlig att genomföra. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka åtgärder ämnar ministern vidta för att utvisning av dömda EU-medborgare ska tillämpas oftare än vad som sker ?
fr · H611751 · 2019-06-12 00:00:00 — Fråga 2018/19:751 Framtiden för svensk kärnkraft av (M) till Statsrådet (S) presenterade FN:s klimatpanel (IPCC) en uppmärksammad rapport där kärnkraften pekas ut som en avgörande energikälla för att världen ska lyckas hålla den globala uppvärmningen under två grader och helst under en och en halv grader. IPCC menar att det behövs både förnybar energi och kärnkraft samt att beroendet av fossil energi behöver minska betydligt framöver. För del handlar det främst om att minska kolkraften och beroendet av rysk gas. länder behöver ta till sig IPCC:s slutsatser och inom EU se till att kärnkraften finns kvar som en koldioxidfri energikälla. IPCC:s rapport visar även att behöver en förnyad diskussion om framtiden för kärnkraften. står kärnkraften för av vår elproduktion. Tack vare kärnkraften och vattenkraften är elsystem närmast utsläppsfritt. Kärnkraften är därmed avgörande för att vår elförsörjning ska fortsätta vara fossilfri. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Ämnar statsrådet vidta några åtgärder för att säkra fortlevnaden för svensk kärnkraft?
fr · H611752 · 2019-06-12 00:00:00 — Fråga 2018/19:752 Konkurrens i taxinäringen av Per Åsling (C) till Infrastrukturminister (S) regelverk för taxiverksamhet måste utformas på ett sådant sätt att det är lätt att göra rätt för sig. Både taxitrafiklagen (2012:211) och lagen om redovisningscentraler för taxitrafik (2014:1020) specificerar hur den som innehar taxitrafiktillstånd är skyldig att redovisa sina intäkter. Regelverken som föreskriver användning av taxameter och tömningscentraler är till för att motverka fusk och underlätta att taxinäringen utvecklas inom ramen för en sund konkurrensens. Trots rådande lagstiftning tillhandahåller somliga aktörer i taxibranschen system som möjliggör skattefusk som upplevs som korrekta trots att alla intäkter inte redovisas i bilens kassaregister, den så kallade taxametern. På så sätt kan vissa åkare erbjuda låga priser och ta marknadsandelar från aktörer som följer regelverket och redovisar samtliga intäkter i kassaregistret. Att inte registrera inkört belopp i taxametern är ett lagbrott. Skillnaden mellan det belopp som en förare slår in i kassaregistret och det högre belopp som företaget debiterar kunden via till exempel en mobilapp är pengar som riskerar att medvetet redovisas felaktigt till . Ett antal undersökningar indikerar att det finns skattebortfall för staten till följd av detta. Digitala lösningar och innovation utvecklar sektorer och förenklar vardagen för många människor. Det är däremot viktigt att alla aktörer följer rådande lagstiftning och inte använder digitala lösningar för att undanhålla skatt. Till följd av ökad aktivitet med svarttaxi via sociala medieplattformar är situationen för den seriösa taxinäringen redan ansträngd på flera håll i landet. Allt fler mindre orter står utan taxiservice. Därför behöver ett aktivt arbete mot olika former av fusk upprätthållas. Taxi ska vara bryggan mellan kollektivtrafiken och individens särskilda transportbehov, men det förutsätter att det finns en tillgänglig seriös taxiservice. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern att vidta någon åtgärd för att säkerställa en sund konkurrens i taxinäringen?
fr · H611753 · 2019-06-12 00:00:00 — Fråga 2018/19:753 Skattefusket i taxinäringen av Per Åsling (C) till Finansminister (S) presenterade fokusområden för myndighetens arbete . Taxinäringen var inte en av de identifierade branscherna. Detta trots att näringen länge präglats av utbrett skattefusk. presenterade en undersökning som visar att skattefusket antar nya former, har vid upprepande tillfällen signalerat att frågan inte är prioriterad. Myndighetens ovilja att granska och angripa brottsligheten riskerar att leda till en normalisering av skattefusk samt till att fler oseriösa aktörer tar efter beteendet. av en taxiverksamhets kostnader består av skatter och lagstadgade avgifter. Seriösa taxiföretagare har därför ett begränsat utrymme att anpassa priset för att hantera osund konkurrens. En osund konkurrenssituation och skattefusk har gjort att flera taxiföretag i känner frustration och handfallenhet över situationen. Taxiverksamheter som bidrar till det gemensamma och agerar enlig lagen ska kunna verka under goda villkor i . Att seriösa aktörer trängs ut från marknaden är en varningssignal som regeringen bör ta på allvar. påpekar i betänkande 2018/19:SkU1 vikten av att måste vidareutveckla sitt arbete med att bekämpa skattefusk. Om myndigheten fortsätter att inte prioritera frågan om fusk och bedrägligt beteende riskerar den allmänna välfärden bli lidande. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Avser regeringen att ge i uppdrag att fokusera på hur skattefusket i taxinäringen ska kunna stävjas?
fr · H611754 · 2019-06-12 00:00:00 — Fråga 2018/19:754 Folkbildningens roll i det framtida nordiska utbildningssamarbetet av (KD) till Kultur- och demokratiminister (MP) Utifrån det svenska ordförandeskapet i 2018 har regeringen ansvarat för framtagandet av ett program för utbildning och forskning (ANP 2017:787) för det framtida nordiska utbildningssamarbetet. Programmet utrycker ambitionen att sätta kunskap i fokus och att stärka som kunskapsregion. Två stora framtidsfrågor identifierades för att lyfta fram för sektorn : den gemensamma forskningspolitiken och högnivågruppens rapport om framtiden för det nordiska utbildningssamarbetet. Högnivågruppen presenterade en rad rekommendationer under sex punkter med huvudrubrikerna: Ministerrådsmöten och processer för samarbetet, En gemensam utbildnings- och arbetsmarknad i , Behov av gemensamt kunskapsunderlag, Nordiska digitala plattformar för utbildning, Universitetssamarbete, Innovation och forskarutbildning samt Nordisk identitet och bildning. Arbetet med det nordiska utbildningssamarbetet har övergått till som övertagit ordförandeskapet i . I de skrivelser som publicerade finns mycket som är gott och relevant för de nordiska länderna att samarbeta kring. Något som saknas är emellertid ett tydligt ställningstagande för folkbildningen i form av vuxenutbildning av studieförbund och folkhögskolor. Folkbildningen är fri och frivillig samt har individen och gruppen i fokus för lärandet. Människor deltar av fri vilja i lärandeprocesser som inbegriper socialt samspel, samarbete, diskussion och reflektion, frivilliga möten som utvecklar både människor och samhällen. Folkbildningen bidrar till att utjämna utbildningsklyftorna och höja utbildningsnivån i samhället. Ofta arbetar folkbildningen uppsökande för att nå relevanta målgrupper, till exempel personer med låg eller ofullständig utbildning, nya medborgare och människor som har svårt att etablera sig på arbetsmarknaden. I föreligger en angelägen uppgift att överbrygga det kompetensgap som föreligger hos många nyanlända i förhållande till de kunskapskrav som råder på arbetsmarknaden i . Att inte placera folkbildningen som en central aktör för vuxenutbildning framstår som kontrasterar hur under sitt ordförandeskap framhöll vikten av ett inkluderande . Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Tänker ministern, mot bakgrund av det som har framförts, ta några initiativ för att inom ramen för den vidare utvecklingen av det nordiska utbildningssamarbetet under ledning väcka frågan om folkbildningens roll i ?
fr · H611755 · 2019-06-12 00:00:00 — Fråga 2018/19:755 Gränshinder mellan de nordiska länderna av (S) till Statsrådet (S) Det nordiska samarbetet går långt bak i tiden, och våra arbetsmarknadsregioner går över landsgränserna. Exempelvis pendlar ca 5 400 värmlänningar till ett arbete i . Men trots öppna gränser finns det fortfarande en hel del gränshinder som behöver lösas. För någon vecka sedan bjöds jag in till en träff med kommunföreträdare från och norska Eidskog tillsammans med anställda på Grensetjensten i . var på plats när företrädarna rapporterade om hur krångliga och otidsenliga regler försvårar för både företag och privatpersoner. För de som är bosatta i och arbetar i så tar arbetsgivaren ut en avgift på lönen till den norska socialförsäkringen. Skatten ska däremot tilldelas den svenska hemkommunen och där måste arbetspendlaren själv ansvara för att rätt skatt blir inbetald. Varje arbetspendlare gör en preliminär självdeklaration och sätter själv in pengar på sitt skattekonto, vilket ställer till det för framför allt personer med ojämna inkomster och flexibla arbetsformer. Uppskattningen blir lätt fel, och många pendlare står till slut med stora skatteskulder. Reglerna gäller dock enbart för den som bor i en gränskommun. Om du däremot bor i en kommun längre bort från gränsen skattar du i . Ännu mer invecklat blir det om en pendlare råkar bli sjukskriven. Krångliga skatteregler drabbar i förlängningen även kompetensförsörjningen ute på företagen. Situationen har lett till att kommunföreträdare hellre ser att de som jobbar i också skattar där för att regelverket ska bli mer förståeligt. Frågan har varit uppe på nordisk ministernivå, men då saknades viljan att omförhandla hela det nordiska skatteavtalet. Ett alternativ skulle därför kunna vara att bryta ut gränsgångaravtalet – som är den mest relevanta delen – och göra förenklingar som inte innebär att man måste riva upp . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Tänker statsrådet mot bakgrund av det som har framförts verka för att åtgärder inom det nordiska samarbetet vidtas i frågan?
fr · H611756 · 2019-06-12 00:00:00 — Fråga 2018/19:756 Hemliga tvångsmedel av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) I medier har det rapporterats om nya tolkningar av regleringen kring hemliga tvångsmedel och hemlig teleavlyssning. För att få använda hemlig teleavlyssning krävs att straffvärdet för det enskilda brottet uppgår till fängelse. Åklagarna har tidigare tolkat bestämmelsen som att den även kan användas vid seriebrottslighet och att det som då får betydelse är att brottslighetens samlade straffvärde överstiger fängelse. har dock denna mer generösa tolkning av lagen upphört eftersom den strider mot lagens ordalydelse och förarbeten. Detta medför att utredningar avseende exempelvis bedrägerier försvåras avsevärt eftersom de enskilda brottens straffvärde generellt sett inte överstiger fängelse. Bestämmelsen i bör därför ändras så att hemliga tvångsmedel får användas vid seriebrottslighet där det samlade straffvärdet överstiger fängelse. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern att vidta åtgärder för att förändra regleringen för hemliga tvångsmedel?