ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H71157 · 2019-09-26 00:00:00 — Fråga 2019/20:57 av (SD) till Näringsminister (S) uppger i sitt budgetunderlag –2022 till regeringen att de ser tecken på korruption i samband med sin tillsynsverksamhet och kan konstatera att korruption utgör en konkurrenssnedvridning som ligger nära verkets kärnuppdrag inom både upphandlings- och konkurrensområdet. Vidare efterlyser verket ett ”tydligare uppdrag att motverka korruption inom både privat och offentlig verksamhet” samt föreslår ett antal utvecklingsinsatser och anslagshöjning. Regeringen tilldelade inte deras önskade medel för att motverka korruption inom privat och offentlig verksamhet. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Hur ämnar ministern motarbeta korruption på andra vägar, eller menar ministern att budgetunderlag är bristfälligt och att behovet inte finns?
fr · H71158 · 2019-09-26 00:00:00 — Fråga 2019/20:58 Rättvis behandling av och andra av (L) till Finansminister (S) I ligger , största science center med runt en halv miljon besökare . Den sju våningar höga byggnaden rymmer fakta och häftiga upplevelser om allt mellan universums yttersta gräns och jordskorpan. Man kan kliva in i en rymdstation, se hajar i jätteakvarier och lära sig om deras värld, gå på safari samt förstå hur viktiga tropiska regnskogar är för klimatet. erbjuder pedagogiska program med skolbesök och lärarfortbildningar med fokus på lustfullt lärande. har utställningsmiljöer som går att jämställa med dagens museer, vilka bidrar till folkbildning och utbildning. Skillnaden är att besökare behöver betala i moms, medan andra museer och kulturella verksamheter betalar i skatt. Det är självklart helt orättvist. Men det handlar inte bara om . Det finns med inräknat 20 science center i . Alla svenska science center borde såklart behandlas på samma sätt när det gäller moms på entréavgifter. är så inte fallet, då samtliga tre momssatser (0, ) tillämpas på svenska science center. Många science center har kompletterande områden såsom digital visualisering och djurparksmiljöer med regnskog och vilda djur för att sätta frågorna om naturvetenskap, teknik och matematik i ett konkret och tydligt sammanhang. När vetenskapliga begrepp och kunskapsområden sätts i ett större sammanhang av utbildade pedagoger som människor själva får känna på, bygga och praktisera vetenskap skapas möjligheter till en djupare förståelse, mer kunskap och motivation att fortsätta att vara nyfiken. Att ge svenska science center likvärdiga förutsättningar att bedriva denna verksamhet som museer innebär en momssats på på entréavgiften. Genom en sänkt moms kommer fler unga som inte kommer från välbeställda hem att ha möjlighet att besöka . Mot bakgrund av det ovanstående vill jag ställa följande fråga till finansminister : Vilka åtgärder avser finansministern att vidta för att utreda momsreglerna för science center och museer i syfte att ge dem enhetliga villkor?
fr · H71159 · 2019-09-26 00:00:00 — Fråga 2019/20:59 Finansieringen av den nya så kallade vårdmomsen av (M) till Finansminister (S) införde 25 procents moms på köp av vård- och omsorgstjänster. Denna så kallade vårdmoms drabbar en redan hårt pressad vård- och omsorgssektor. Köp av konsulttjänster samt av hyrläkares och hyrsjuksköterskors tjänster utgjorde en kostnad på ca . Det är en ökning med jämfört med föregående år. Kostnaderna har ökat ; ökningstakten har dock avtagit. Utvecklingen skiljer sig stort åt i olika regioner och mellan olika områden (primärvård, psykiatri etcetera). Det är framför allt kostnaderna för inhyrda sjuksköterskor som ökar. Det blir en oerhört märklig ekvation när kräver 25 procents moms på denna hyrkostnad. Kommuner och regioner får kompensation för den ökade momskostnaden, men de alternativa driftsformerna ska ta dessa pengar ur eget kapital. Momskostnaden för hyrpersonal innebär en kostnad på ca . Det är pengar som det offentliga kompenseras för, och då uppstår den knepiga ekvationen. Var ska dessa tas ifrån? Ska vi höja skatten i alla regioner för att kompensera för vårdmoms? Den rödgröna regeringen har utlovat en momskompensation till alternativa driftsformer på . I har vi 21 regioner som ska dela på den summan, och det krävs inte stora matematiska kunskaper för att räkna ut att skillnaden mellan och exempelvis kommer att bli enorm. kommer inte, jämfört med de stora regionerna, att få stor del av den kompensation som staten utlovar. Min fråga till finansminister blir därför följande: Hur ska skillnaden mellan den ökade momskostnaden på och regeringens kompensation på finansieras, och varför kan inte regeringen fatta beslut om att vård- och omsorgstjänster ska vara momsbefriade så som ordningen var före , särskilt med tanke på att regeringen har fått ett förslag till lagändring av Vårdföretagarna, ett lagändringsförslag som redan är granskat och har visat sig inte strida mot gällande EU-direktiv?
fr · H7116 · 2019-09-13 00:00:00 — Fråga 2019/20:6 Tjänstemannaansvar av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) uppmanade en enig riksdag regeringen att utreda och lämna förslag på ett utökat straffrättsligt ansvar för tjänstefel (betänkande 2017/18:KU37). anser att ett utvidgat och tydligare straffansvar för tjänstefel i den offentliga förvaltningen skulle förbättra medborgarnas rättssäkerhet och öka förtroendet för den offentliga verksamheten. Betydelsen av objektivitet och likabehandling skulle även den inskärpas ytterligare. Därför uppmanade i ett tillkännagivande regeringen att se över lagstiftningen om tjänstefel, med inriktningen att fler handlingar än ska kunna bestraffas. Ett lagförslag likt det här kräver givetvis en noggrann analys av både rättsläget och vilka lagändringar som kan och bör genomföras för att utvidga det straffbara området för tjänstefel. uttryckte också att frågan om det är lämpligt att upprätthålla kopplingen till myndighetsutövning mot enskild är viktigast att analysera. När den här frågan skrivs har det dock gått fattade sitt beslut. Även exkluderat de då styrdes av en övergångsregering har passerat. har det, för att vara exakt, gått sedan regeringen uppmanades att agera. har varken statsrådet eller regeringen som sådan återkommit med hur arbetet går, eller ens med hur man tänker lägga upp arbetet. Trots ett flertal frågor från riksdagsledamöter om vad som sker samt när regeringen ämnar återkomma ges ingen mer information än att ”ärendet bereds på ”. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vad har ministern gjort och åstadkommit med anledning av tillkännagivande om tjänstemannaansvar under ovannämnda ?
fr · H71160 · 2019-09-26 00:00:00 — Fråga 2019/20:60 Vårdmomsen och januariöverenskommelsen av (M) till Socialminister (S) Januariöverenskommelsen är något som den rödgröna regeringen alltid håller fram som det viktigaste samarbetsdokumentet och som en garant för att och Liberalerna ska ge sitt stöd till den rödgröna regeringen. införde 25 procents moms på köp av vård- och omsorgstjänster. Denna så kallade vårdmoms drabbar en redan hårt pressad vård- och omsorgssektor. Köp av konsulttjänster samt av hyrläkares och hyrsjuksköterskors tjänster utgjorde en kostnad på ca . Det är en ökning med jämfört med föregående år. Kostnaderna har ökat ; ökningstakten har dock avtagit. Utvecklingen skiljer sig stort åt i olika regioner och mellan olika områden (primärvård, psykiatri etcetera). Det är framför allt kostnaderna för inhyrda sjuksköterskor som ökar. Kommuner och regioner får kompensation för den ökade momskostnaden, men de alternativa driftsformerna ska ta dessa pengar ur eget kapital. Momskostnaden för hyrpersonal innebär en kostnad på ca . Det är pengar som det offentliga kompenseras för, och då uppstår en märklig ekvation. Var ska dessa tas ifrån? Ska vi höja skatten i alla regioner för att kompensera för vårdmoms? Den rödgröna regeringen har utlovat en momskompensation till alternativa driftsformer på . I har vi 21 regioner som ska dela på denna summa. I den högt hållna januariöverenskommelsen står det i flera punkter att det ska råda konkurrensneutralitet oavsett driftsform inom vård och omsorg. Om inte regeringen enligt tillkännagivande skyndsamt ändrar lagstiftningen så att vård- och omsorgstjänster blir momsbefriade som de var före bryter den rödgröna regeringen tydligt mot sin överenskommelse. Min fråga till socialminister blir därför följande: Hur ska skillnaden mellan den ökade momskostnaden på och regeringens kompensation på finansieras, och hur ställer sig socialministern till att januariöverenskommelsen, vars alla punkter regeringen påstår ska uppfyllas, bryts om inte regeringen gör en lagändring och gör vård- och omsorgstjänster momsbefriade igen som de var före ?
fr · H71161 · 2019-09-27 00:00:00 — Fråga 2019/20:61 Kompetensutvisningar av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) har lyft problemen med kompetensutvisningar. Därtill har gjort en rad tillkännagivanden som rör arbetskraftsinvandring och kompetensutvisningar. Det kan också nämnas att det i överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, , den så kallade januariöverenskommelsen, anges att problemet med kompetensutvisningar måste lösas. S-MP-regeringen tycks dock dessvärre inte angelägen om problemets lösning. I regeringens budgetproposition anges följande i fråga om kompetensutvisningar: ”Regeringen avser att ge en särskild utredare i uppdrag att bl.a. analysera rättsläget efter Migrationsöverdomstolens avgöranden och överväga om ytterligare åtgärder bör vidtas och vid behov lämna författningsförslag.” Det framgår inte när i tiden detta uppdrag ska ges och inte heller när det ska bli klart. Det är absurt att den som jobbar utvisas från på grund av små misstag från arbetsgivarens sida Detta problem har tillåtits fortgå alltför . Det måste, precis som anges i januariöverenskommelsen, få sin lösning. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : När får problemet med kompetensutvisningar sin lösning?
fr · H71162 · 2019-09-27 00:00:00 — Fråga 2019/20:62 Dansk public service i av (S) till Kultur- och demokratiminister (MP) Att ta del av nyheter och underhållning från i var under en lång rad av år, redan sedan public service-sändningarna en gång började, en självklarhet. Det hade det goda med sig att det underlättade språkförståelse, främjade samarbete och kulturutbyte och stärkte samhörigheten i en skandinavisk gränsregion. Dessvärre finns inte denna möjlighet på samma tydliga och självklara sätt i det fria och markbundna nätet. Eftersom public service handlar om att verka i allmänhetens tjänst är detta exempel på en sådan som efterfrågas av många. Det är många skåningar, även boende i södra , som uttrycker saknad över den tidigare självklara kopplingen till dansk tv och nyhetsförmedling. Inte minst väderprognoserna från () är ofta träffsäkra för de lokala förhållandena i . På hemsida framgår att de fria markbundna tv-kanaler som kan ses utan extra kostnad i nu är SVT1, SVT2, SVT24, SVTB, Kunskapskanalen, TV4, TV6 och TV . Både i och i finns välrenommerade och högklassiga public service-tv-företag. Enligt uppgifter som jag tagit del av framgår även att vissa boende i södra kan ta emot flera tyska kanaler och att de som bor i östra kan se svenska kanaler. Genom att utan extra tilläggskostnader få ta del av de offentligt finansierade public service-kanalerna i det markbundna nätet stärks den nordiska samhörigheten och gränsöverskridande samarbete kan främjas ur flera aspekter. Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Vilka initiativ avser ministern att ta för att säkerställa att dansk public service åter blir tillgängligt i det fria markbundna nätet i med omnejd?
fr · H71163 · 2019-09-27 00:00:00 — Fråga 2019/20:63 En utredning om vårdmomsen av (KD) till Finansminister (S) I regeringens budgetproposition står följande att läsa: Det är mycket positivt att regeringen nu avser att agera på det tillkännagivande som beslutade om efter förslag från . Frågan är dock mycket brådskande eftersom den så kallade vårdmomsen tillämpas . Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : När tillsätter regeringen ovan nämnda utredning, och vilken tidsram kommer regeringen att ge utredningen?
fr · H71164 · 2019-09-27 00:00:00 — Fråga 2019/20:64 Digital transformation av samhällsbyggnadsprocessen av (M) till Statsrådet (MP) Krav på effektiv fastighetsbildning har funnits alltsedan fastighetsbildningslagen tillkom 1972. presenterade (SOU 1990:9) ett förslag om att låta koordinater i ett rikstäckande referenssystem definiera samtliga gränspunkter. Visionen finns alltjämt att genom koordinatbestämda fastighetsgränser uppnå en rättsligt gällande digital registerkarta där koordinatuppgifternas riktighet garanteras på samma sätt som äganderätten genom lagfartssystemet. Ett forskningsprojekt och även utredning av statliga Lantmäteriet har genomförts som främst fokuserat på de juridiska aspekterna av dagens respektive framtidens fastighetsgränser. Syftet med studierna har varit att identifiera och analysera olika möjligheter till en övergång till ett gränssystem baserat på koordinatbestämda gränser. Alla handlingar om fastigheter och markanvändning finns i digital form och är därmed tillgängliga via internet. Detta innebär att det skulle gå att åstadkomma utomordentligt stora rationaliseringsvinster i fastighetsöverlåtelse- och fastighetsbildningsprocesserna om det fanns en lagstiftning om rättsverkan för fastighetsgränsers koordinater. Det ligger i samhällets och skattebetalarnas intresse att hämta hem effekterna av de miljardinvesteringar som genomförts och som kommer att genomföras genom utökade digitala databaser och öppna geodata med uppgifter om fastigheter och terräng. Elektroniska ansökningsförfaranden, digitala arkiv och register, gps och Galileosystemet samt olika typer av e-tjänster ska utnyttjas i alla processer på den svenska fastighetsmarknaden. På det sättet kan de stora problemen med långa handläggningstider, höga fastighetsbildningskostnader och omfattande transaktionskostnader minska dramatiskt. Avgifter och skatter kan sänkas. För att genomföra denna digitala transformation av samhällsbyggnadsprocessen krävs ny lagstiftning, ny teknik och ekonomiska resurser. En utredning bör tillsättas med målet att snabbt klara ut vilka främst juridiska hinder som måste undanröjas för att ett rationellt och rättssäkert system med fastighetskoordinater med rättsverkan ska kunna införas. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att förbättra den digitala processen enligt ovan?
fr · H71165 · 2019-09-30 00:00:00 — Fråga 2019/20:65 Hög sjukfrånvaro hos kvinnor av (M) till Statsrådet (S) har det kommit rapporter om att kvinnors sjukfrånvaro är mycket hög och stiger. Detta får allvarliga konsekvenser på många sätt. Ekonomiskt betyder det att kvinnor generellt får sämre löneutveckling och i det längre perspektivet får lägre pensioner. Regeringen har vidtagit flera åtgärder, och det antogs ett brett åtgärdsprogram 2015, men vi ser ändå att skillnaden mellan män och kvinnor har vuxit och är fortsatt stor. Störst är problemen inom offentlig sektor, där sjuktalen är störst. är det främst psykiska diagnoser som vuxit lavinartat, och där är sjukfrånvaron hos kvinnor högre än hos män med samma diagnoser. Så trots satsningar och olika försök att pressa ned sjukfrånvaron har skillnaderna tvärtom ökat . Min fråga till statsrådet är: Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att minska sjukfrånvaron och framför allt för att minska skillnaderna mellan män och kvinnor när det gäller sjukskrivning?
fr · H71166 · 2019-09-30 00:00:00 — Fråga 2019/20:66 Pensionärer som missar bostadstillägg av (M) till Statsrådet (S) Många pensionärer avstår från att söka bostadstillägg, trots att de troligen skulle kunna få ett rejält tillskott . Det har säkert många orsaker, men vi vet att många inte klarar av att söka eller behöver hjälp med att fylla i ansökan men inte har någon som gör det åt dem. Det borde finnas smidigare sätt att hjälpa människor som har rätt att få bostadstillägg att faktiskt få det, exempelvis att och med automatik ges information om pensionärers inkomster från och därmed kan hitta dem som är berättigade. Då skulle man också kunna få bort många avslagsärenden som kan bero på missförstånd eller felaktiga uppgifter eller på att vissa försöker fuska till sig stöd de ej ska ha. har uppskattat att mörkertalet är ca 40 000 personer med sjuk- och aktivitetsersättning och 129 000 ålderspensionärer, vilket är oacceptabelt. Min fråga till statsrådet är därför: Hur avser statsrådet att arbeta för att fler som har rätt till bostadstillägg också ska kunna få det?
fr · H71167 · 2019-09-30 00:00:00 — Fråga 2019/20:67 Visitationszoner av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) S-MP-regeringen har uppgivit att arbetet mot gängkriminaliteten måste intensifieras och att alla människor i ska vara trygga. Verkligheten är precis motsatsen. Ingen kan känna sig trygg i dagens . Oskyldiga människor mördas och skadas då gängkriminella begår brott. Några tidningsrubriker den senaste månaden är bland annat ”23-åriga kvinnan fick allvarliga ansiktsskador efter explosion i ”, ”Student förlorade ena ögat i gängskjutningen”, ”blev knivskuren och rånad”, ”Skräckgängen rånar – för kickar och makt” och ”Man knivrånad – är livshotande skadad”. Liknande rubriker är vardagsmat i . Regeringen har tappat kontrollen över brottsligheten. Regeringen påstår att den vill bekämpa den grova gängkriminaliteten med kraft, men trots detta avspisar den effektfulla åtgärder. avfärdade regeringen förslag om visitationszoner. Dessa finns i , och frågan är okontroversiell där. har i en artikel intervjuat människor i . Dessa har uppgivit att de känner sig mycket tryggare då de ser poliser stoppa bilar och genomföra visitationer. Den danska polisen uppgav i samma artikel att det är ett effektivt sätt att kyla ner en pågående gängkonflikt samt att spontana skjutningar kan undvikas. Då visitationszoner har upprättats har den danska polisen hittat vapen gömda i parker med mera. Dessa vapen har beslagtagits och är därmed borta från gatan, med följden att de inte kan användas i skjutningar. Rikspolischefen har uttryckt önskemål om att visitationszoner i ska utredas. Detta vägrar regeringen göra. Min fråga till justitie- och migrationsminister är: Varför vill ministern inte utreda frågan om visitationszoner, trots att dessa fungerar i ?
fr · H71168 · 2019-09-30 00:00:00 — Fråga 2019/20:68 Förbättrade relationer med av (M) till Utrikesminister (S) Utrikesminister har sagt sig eftersträva förbättrade relationer med . Som nyutnämnd utrikesminister hade hon också i ett tidigt skede möte med ambassadör i . En i sig viktig och nödvändig markering. Det finns all anledning för att förbättra och förstärka vår relation från den rätt låga nivå den befinner sig på. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Vilka konkreta åtgärder avser ministern och regeringen att genomföra för att förbättra dagens relationer med ?
fr · H71169 · 2019-09-30 00:00:00 — Fråga 2019/20:69 Påtvingat deltagande för svenska grundskoleelever i sammankomster för opinionsbildning av (SD) till Utbildningsminister (S) Regeringsformens 2 kap. 2 § stadgar följande: ”Ingen får av det allmänna tvingas att ge till känna sin åskådning i politiskt, religiöst, kulturellt eller annat sådant hänseende. Inte heller får någon av det allmänna tvingas att delta i sammankomst för opinionsbildning eller i demonstration eller annan meningsyttring eller att tillhöra politisk sammanslutning, trossamfund eller annan sammanslutning för åskådning som avses i första meningen.” Lag (2010:1408). Runt om i arrangeras det nu stödmanifestationer till den av initierade ”Fridays for future”. På flera grundskolor i landet är lärare och rektorer mycket delaktiga i dessa. På vissa ställen har det gått så långt att manifestationerna sker under lektionstid och är närvaropliktiga. Då vi i har skolplikt innebär detta att en elev som inte vill delta i opinionsbildningen beläggs med ogiltig frånvaro, vilket kan drabba eleven inför vidare studier och försämra dennes möjligheter att komma in på högre läroverk. Enligt ovanstående tvingas alltså skolpliktiga elever att delta i opinionsbildning, vilket är ett brott mot 2 kap. 2 § regeringsformen. Min fråga till utbildningsminister är: Hur ämnar ministern hantera detta?
fr · H7117 · 2019-09-13 00:00:00 — Fråga 2019/20:7 Värnande av mänskliga rättigheter för medborgare av (M) till Utrikesminister (S) har en stolt tradition av att vilja arbeta för att upprätthålla mänskliga rättigheter i och i världen. Så ska det fortsatt vara. var det förföljelsen och det systematiska fängslandet av falungongutövare utlystes av det i . framkom det att även uigurerna systematiskt satts i omskolningsläger för att lära sig tänka och leva rätt enligt den kommunistiska staten. En oberoende tribunal i , Tribunal Into Forced Organ Harvesting of Prisoners of Conscience in (The Tribunal), har konkluderat att som stat, utom allt rimligt tvivel, har begått brott mot mänskliga rättigheter – detta genom att fängsla människor utan rättegång, genom att utöva tortyr för att få dessa människor att ändra åsikt och genom att stämpla dessa människor som den kommunistiska staten fiender. Det står också enligt The Tribunal klart att dessa av den kommunistiska staten fängslade människor testas medicinskt och dödas för att deras organ ska säljas. Vittnesmålen som framkommit inför The Tribunal berättar om fasansfulla brott mot mänskliga rättigheter. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Är ministern och regeringen beredda att initiera diskussioner med övriga länder inom EU och FN i syfte att vidta adekvata åtgärder för att ställa de skyldiga för dessa brott mot mänskliga rättigheter, som enligt Tribunal Into Forced Organ Harvesting of Prisoners of Conscience in begåtts av den kinesiska staten, inför internationell domstol?
fr · H71170 · 2019-09-30 00:00:00 — Fråga 2019/20:70 Copyrightdirektivet av (C) till Justitie- och migrationsminister (S) I tidigare samtal har jag för räkning lyft vår oro över copyrightdirektivet och implementeringen av detta i samt regeringens inställning till artiklarna 15 och 17 – tidigare artiklarna 11 och 13. har implementerat direktivet, och det har direkt fått en av de konsekvenser som har varnat för, nämligen att plattformar, i detta fall Google, utesluter nyhetsmedier som vill ha betalt för länkar. Med direktivet blir det därmed inte ökade intäkter till nyhetsmedier, vilket regeringen annars tidigare angett som en av orsakerna till att inte vilja ha ändringar i direktivet. Direktivet kommer i stället – så som varnade för – att leda till mindre trafik till mediesajter och därmed mindre intäkter. Det tomrum som uppstår när etablerade mediekanaler inte längre finns i flödet kommer att fyllas av andra kanaler. Kanaler som ofta kan ha andra syften än demokratisk dialog och nyhetsförmedling. rent av kanaler med stöd av främmande makter. Min fråga till justitie- och migrationsminister är: Delar ministern oron att en franskinspirerad implementering i kan få negativa effekter för nyhetsförmedlingen, och avser ministern att ta med dessa erfarenheter i den svenska implementeringen?