ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H711391 · 2019-11-14 00:00:00 — Fråga 2019/20:391 En skattepolitik som gynnar män av (M) till Finansminister (S) Den socialdemokratiska och miljöpartistiska regeringen har allt sedan den tillträdde kallat sig för en ”feministisk regering”. I den budget som finansministern har presenterat sänks skatten för pensionärer. Men regeringen sänker bara skatten för den som har i pension. Det innebär inte minst att många kvinnliga pensionärer blir utan skattesänkning med den feministiska regeringens budget. De flesta kvinnliga pensionärer blir helt utan. Även när det gäller regeringens skattesänkningar på arbete så gynnar de främst manliga höginkomsttagare. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Anser ministern att regeringens skattepolitik är jämställd?
fr · H711392 · 2019-11-14 00:00:00 — Fråga 2019/20:392 Överskottsmålet av (M) till Finansminister (S) Sedan tillträdde har inte nått överskottsmålet en enda gång, och det nya överskottsmålet har inte ens gällt . Trots det vill finansministern nu överge det, enligt en intervju i . Jag håller med finansministern om att det finns stora behov att tillgodose i bland annat välfärden och rättsväsendet. Men det får inte ske på bekostnad av att inte står väl rustat vid en eventuell ekonomisk kris. Det råder bred enighet i kring överskottsmålet. Att bygga skyddsvallar i ekonomin genom att spara i högkonjunktur för att kunna stötta ekonomin i lågkonjunktur är en modell som tjänat väl. Det visade sig inte minst i finanskrisen då gick in i krisen med ett överskott på av bnp och därmed kunde bedriva en aktiv stabiliseringspolitik. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Delar ministern uppfattningen att överskottsmålet bidrog till att lyckades parera finanskrisen väl?
fr · H711393 · 2019-11-14 00:00:00 — Fråga 2019/20:393 Arbetslöshetsmålet av (M) till Finansminister (S) Regeringens mål om att skulle ha EU:s lägsta arbetslöshet kommer inte att nås. Tvärtom har varit näst sämst i hela EU på att minska arbetslösheten . Att i jämförelse med övriga EU misslyckats med att dra nytta av den starka konjunkturen är oroande. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Vad beror det på, enligt finansministern, att lyckats sämre än nästan samtliga EU-länder när det gäller att minska arbetslösheten och vad kunde regeringen ha gjort annorlunda för att uppnå arbetslöshetsmålet?
fr · H711394 · 2019-11-14 00:00:00 — Fråga 2019/20:394 Status efter avslutat deltagande i etableringsuppdraget av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) I en rapport från framkommer att av dem som lämnar etableringsuppdraget får ett arbete utan subvention. I rapporten redovisas för antal personer som lämnade etableringsuppdraget och personernas status efter avslutat deltagande. Med status avses om personen exempelvis är arbetslös, deltar i arbetsmarknadspolitiskt program eller studerar. Samma målgrupp har undersökts avseende hur många av dessa som månaden är i ett hushåll som mottagit ekonomiskt bistånd. Eftersom ekonomiskt bistånd alltid beräknas utifrån hushållets behov kan uppföljning inte göras för den enskilde deltagaren (ett hushåll kan bestå av en eller flera personer). Observera även att redovisningen endast avser , dvs. underlaget ger inte information om hur femte månaden och så vidare, ser ut. Av den redovisade statistiken framgår inte hur stor del av försörjningen som består av bistånd. Det framgår heller inte huruvida aktuella personer har haft ekonomiskt bistånd även . Antal som lämnat etableringen 2017 och status I tabell 1 redovisas för de personer som lämnade etableringen 2017 och deras status efter avslutat etableringstid. Av de 26 158 personer som lämnade etableringen 2017 var 12 inskrivna i arbetsmarknadspolitiska program. Näst flest personer, 4 376 stycken eller , var i nystartsjobb. Tabell 1: Antal som har som lämnat etableringsuppdraget totalt samt uppdelat på status efter avslutad etablering, redovisat per kön samt totalt Arbete med stöd (exkl. nystartsjobb) Anm. I tabellen ingår folkbokförda personer 31/12 2017 som har uppgift om datum då man lämnade etableringen 1 575 personer av 26 158 hade ett arbete utan stöd efter lämnande av etableringsuppdraget. Jag vill därför ställa följande fråga till arbetsmarknadsminister : Vilka åtgärder avser arbetsmarknadsministern att vidta för att öka andelen som kommer ut i arbete utan subventionerad anställning efter avslutat deltagande i etableringsuppdraget?
fr · H711395 · 2019-11-14 00:00:00 — Fråga 2019/20:395 Investeringsbedrägerier av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Polisen och får in allt fler anmälningar om investeringsbedrägerier, och från att tidigare främst ha drabbat förmögna personer drabbas nu en bredare grupp. Polisen förutspår vidare att fenomenet med lurendrejerier kommer att växa ytterligare i ; detta trots informationssatsningar från banker och myndigheter. Enligt har så många som 1 182 personer anmält att de har utsatts för investeringsbedrägerier , vilket kan jämföras med 562 för . Dessvärre leder dessa anmälningar sällan till att drabbade får tillbaka sina pengar, utan fallen avskrivs. Enligt polisen beror detta på att de inte har möjlighet att kräva information eller pengar från alla utländska banker. växande varningslista på aktörer som erbjuder investeringar till konsumenter utan att ha rätt tillstånd och licenser innehåller hela 10 169 namn. Mot bakgrund av det ovan beskrivna vill jag rikta följande fråga till justitie- och migrationsminister : Avser justitie- och migrationsministern att vidta några åtgärder för att bryta utvecklingen där allt fler drabbas av investeringsbedrägerier?
fr · H711396 · 2019-11-14 00:00:00 — Fråga 2019/20:396 Stopp för utförsel av stöldgods av (M) till Finansminister (S) Utförseln av stöldgods från är ett stort problem. Inför allhelgonahelgen utfärdades varningar och uppmaningar till allmänheten att förvara exempelvis fyrhjulingar och snöskotrar inlåsta på grund av stöldrisken. Ofta är de inbrott och stölder som görs organiserade av ligor, och stöldgodset transporteras ut ur för att säljas vidare i andra länder. har tullpersonalen ingen möjlighet att beslagta eventuellt stöldgods som de upptäcker vid kontroller. Anställda vid tullen uttrycker ofta stor frustration över sina bristande befogenheter och säger ofta att med utökade befogenheter skulle de ha möjlighet att agera på ett mer effektivt sätt för att förhindra utförsel av stöldgods. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta i syfte att stärka tullens möjligheter att stoppa utförseln av stöldgods?
fr · H711397 · 2019-11-14 00:00:00 — Fråga 2019/20:397 Illegal införsel av vapen av (M) till Finansminister (S) Det finns otaliga rapporter om illegal införsel av vapen och sprängämnen till . Det handlar om allt från så kallade små och lätta vapen till större automatvapen. Utrustningen används efter införseln i av kriminella gäng för olika våldshandlingar, alltifrån hot och rån till sprängningar och mord. Anställda vid tullen uttrycker ofta stor frustration över sina bristande befogenheter och säger ofta att med utökade befogenheter skulle de ha möjlighet att agera på ett mer effektivt sätt för att förhindra införsel av vapen. För att komma till rätta med ovanstående problem bör åtgärder vidtas skyndsamt eftersom problemen med införsel av vapen accelererar och därmed konsekvenserna av dessa. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta i syfte att stärka tullens möjligheter att stoppa den illegala införseln av vapen till ?
fr · H711398 · 2019-11-14 00:00:00 — Fråga 2019/20:398 Lagförslag om skydd mot renovräkningar av Momodou (V) till Justitie- och migrationsminister (S) En stor del av bostadsbestånd är mer än . Upprustningsbehovet är omfattande, i synnerhet för de fastigheter som byggdes under det så kallade miljonprogrammet. Många av dessa fastigheter utgörs av hyreshus, ofta belägna i våra förorter. Renoveringarna innebär stora kostnader som i huvudsak får bäras av hyresgästerna i form av hyreshöjningar. I många fall resulterar renoveringarna i så kraftiga hyreshöjningar att vissa hyresgäster tvingas flytta (så kallad renovräkning). Enligt och vid , som har studerat fenomenet, har renovräkningarna ökat i – i synnerhet i storstadsregionerna. Hyresgästernas skydd mot renovräkning är mycket svagt. Hyresgästerna kan visserligen motsätta sig de föreslagna renoveringsåtgärderna men har i praktiken mycket små utsikter att påverka renoveringens omfattning och de hyreshöjningar som följer. Vid en tvist mellan hyresgäster och fastighetsägare tas fallet vidare till hyresnämnden som i regel dömer till fastighetsägarnas favör. Hyresgästernas svaga inflytande och bristande besittningsskydd vid renovering och ombyggnation bekräftas av bostadsministern i ett svar på en skriftlig fråga som jag ställde till statsrådet tidigare (2019/20:243). I svaret hänvisar statsrådet till utredningen ställning för hyresgäster (2017:33). Utredningen konstaterar att dagens regler inte är tillräckliga för att säkra tryggheten i boendet för alla. Betänkandet innehåller flera förslag som, tillsammans med de förslag som har framförts av bland andra , skulle stärka hyresgästernas ställning vid renovering och ombyggnation och därmed minska risken för renovräkning. Utredningen presenterades och bereds fortfarande inom – efter att betänkandet lades fram. Mot bakgrund av det omfattande upprustningsbehov som miljonprogrammets hyresfastigheter står inför, och det faktum att nuvarande lagstiftning inte ger hyresgästerna tillräckligt skydd, riskerar antalet renovräkningar att öka kraftigt om ingenting görs. Det är hög tid att regeringen vidtar åtgärder. Jag vill därför ställa följande fråga till justitie- och migrationsminister : När avser ministern att lägga fram lagförslag som stärker hyresgästernas skydd mot så kallade renovräkningar?
fr · H711399 · 2019-11-14 00:00:00 — Fråga 2019/20:399 Fastighetspaketering av (V) till Finansminister (S) Vi har väntat på de nödvändiga lagändringar som skulle komma som ett resultat av fastighetspaketeringsutredningen. kartlägga och analysera den skattemässiga situationen för företag i fastighetsbranschen undersöka de samhällsekonomiska effekterna av fastighetspaketering lämna förslag på författningsändringar för att motverka paketering av fastigheter som ett skatteplaneringsverktyg analysera om förvärv genom fastighetsbildningsåtgärder missbrukas för att undgå stämpelskatt och, om det bedöms lämpligt, lämna förslag på lagändring. Utredningen presenterade sina förslag . Den föreslog att regeringen bör gå vidare med förslag som begränsar skattefriheten vid fastighetspaketering, det vill säga när fastigheter läggs i bolag för att begränsa bolagsskatt vid avyttringar. Lagändringarna föreslogs gälla , men än har inget förslag kommit från regeringen. Utredningen har bland annat lämnat följande förslag: Vid avyttring av en fastighet som är paketerad i ett bolag ska det sålda bolaget anses ha avyttrat och återförvärvat fastigheten till ett pris motsvarande fastighetens marknadsvärde (avskattning). Det sålda bolaget ska också beskattas för en schablonintäkt för att ersätta den stämpelskatt som skulle ha utgått vid en direktförsäljning av fastigheten. Trots att det nu har gått utredningen presenterades så har regeringen ännu inte lämnat förslag till nödvändiga lagändringar. Jag vill därför ställa följande fråga till finansminister : När avser finansministern att lägga fram en proposition i syfte att ändra lagstiftningen så att fastighetspaketering i form av avancerad skatteplanering förhindras?
fr · H711400 · 2019-11-14 00:00:00 — Fråga 2019/20:400 Alkoholkonsumtionens kostnad för samhället av (SD) till Socialminister (S) Systembolaget har beställt en ny studie som visar hur kostnaderna för alkoholkonsumtionen är fördelade i samhället. Alkoholkonsumtionen kostade samhället , enligt studien. Det här är givetvis kostnader som belastar hela samhället och rör inte bara dem som dricker utan även anhöriga som får försämrad livskvalitet till följd av medberoende. Enligt studien är kostnaderna för den försämrade livskvaliteten till följd av alkohol . Det är inte bara familjer som drabbas när någon dricker; andra exempel är arbetsplatsolyckor till följd av alkohol och de kollegor som blir drabbade i samband med dem. Även produktionsbortfall, där bland annat sjukfrånvaro och klienter inom kriminalvården ingår, uppgår till en kostnad på . I vårdköernas är det viktigt att belysa att sjukvården tog emot 660 000 alkoholrelaterade besök , och nära hälften av dessa rör alkoholrelaterade psykiska sjukdomar, många orsakade av alkoholmissbruk. Detta påverkar en redan tungt belastad sjukvård. Alkoholen är inblandad i vartannat misshandelsfall; listan kan göras lång. Forskning från bland annat WHO visar att det finns tre viktiga verktyg för att minska problemen med alkohol. Det är begränsad tillgänglighet, begränsad marknadsföring och att hålla uppe priserna, något redan gör. Detta tycks inte hjälpa. Jag vill därför ställa följande fråga till socialminister : Hur tänker socialministern agera för att reducera de samhällsekonomiska konsekvenserna av alkoholkonsumtionen?
fr · H711401 · 2019-11-14 00:00:00 — Fråga 2019/20:401 En ny Arlandabana av (M) till Infrastrukturminister (S) Infrastrukturministern har i medier meddelat att det behövs en ny Arlandabana och att kan läggas ned . Miljö- och klimatministern låter meddela att det inte ska bli någon ny Arlandabana. Statsministern meddelar under statsministerns frågestund i att både statsråden har rätt och att frågan inte är beslutad av regeringen . Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Kommer ministern att ta beslut om utbyggnaden av med en ny bana?
fr · H711402 · 2019-11-14 00:00:00 — Fråga 2019/20:402 Skärpta straff för sexualbrott av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Jag har tidigare ställt en skriftlig fråga om skärpta straff för våldtäkt (2018/19:617) till justitie- och migrationsministern. I sitt svar skriver ministern bland annat att han ska ge en utredare i uppdrag att bland annat se över straffskalorna för sexualbrott. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Har ministern tillsatt en utredning som ska över straffskalorna för sexualbrott, och när förväntas den vara klar?
fr · H711403 · 2019-11-14 00:00:00 — Fråga 2019/20:403 Regelverket för vattenskotrar av (M) till Infrastrukturminister (S) Andelen vattenskotrar ökar i ; de är ett intressant transportmedel men även en rolig hobby för många. Tyvärr ökar även andelen olyckor med och kring vattenskotrarna. Regelverket för vattenskotrar är . har vattenskotrarna både utvecklats och fått fler användare i . Enligt regelverket får farkosten endast framföras i allmän farled eller i områden där beslutat om undantag från de generella förbuden. I och Västeråsfjärden har vattenskotrar blivit ett generellt problem på sina håll. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Avser ministern att se över regelverket för vattenskotrar?
fr · H711404 · 2019-11-15 00:00:00 — Fråga 2019/20:404 Säkerheten vid statliga och regionala museer av (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) Vårt kulturarv ska bevaras, vårdas och skyddas. Det är viktigt inte minst för att framtida generationer ska kunna ta del av det. Några av de främsta förvaltarna av vårt historiska arv är museerna. De svenska museerna förmedlar också kunskaper och berättelser och skyddar värdefulla samlingar. Museerna har ett tungt och betydelsefullt uppdrag, vilket medför behov av säkerhet och förvaltning. granskning visade att de statliga museerna inte har tillräcklig koll på vilka föremål som bör räddas vid exempelvis en brand. Kunskaperna om vad man förvaltar och var föremålen finns är bristfälliga. Ett exempel var ett museum som enbart hade en fjärdedel av sina föremål registrerade, och man visste inte var en majoritet av föremålen var placerade. drabbades Jamtli av en brand där en byggnad totalförstördes. Det är ytterligare en påminnelse om hur viktigt det är med en säkerhetsöversyn gällande de statliga och regionala museerna. Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Vad avser regeringen att göra för att öka de statliga och regionala museernas säkerhet?
fr · H711405 · 2019-11-15 00:00:00 — Fråga 2019/20:405 Mediefrihet i av (M) till Utrikesminister (S) har upprepade rapporter presenterats om en försämrad situation för mediefriheten i . Dels handlar det om fängslandet av journalister som rapporterar om samhällskritiska frågor, dels om blockering av nyhetssidor på internet. Committee to Protect Journalists, som granskar journalisters säkerhet, har rapporterat att flera webbsidor har stängts ned, bland annat brittiska BBC. De rapporterar även om störningar av sociala nätverk och nyhetsappar. beskriver hur demonstranter gripits och hur journalister förts bort från sina hem. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att stödja mediefrihet och frisläppande av fängslade journalister i ?
fr · H711406 · 2019-11-15 00:00:00 — Fråga 2019/20:406 Miljöprövningarnas effektivitet av (SD) till Näringsminister (S) Som riksdagsledamöter har vi förmånen att kunna besöka seminarier i där representanter för olika branscher meddelar sin syn på för dem viktiga frågor. har det bland annat hållits seminarier med representanter från gruvnäring, kraftindustri, skogsindustri, torvnäringen, jordbrukarna, skogsägarna och fiskodlarna, där det framkommit att alla är bekymrade för att tillståndsprövningen enligt verkar bli alltmer restriktiv och allt långsammare. Representanterna berättade också att det är svårt att ur lagarna kunna göra en prognos över huruvida man kommer att ges tillstånd till sin verksamhet eller inte. Slutligen uttrycktes att tillståndsprocesserna tar olika och förefaller genomföras med olika förståelse för näringarna, beroende på i vilket län tillståndsprocessen drivs. Allt detta är djupt oroande. Vi vet alla att landsbygdens ekonomi behöver förstärkas. Det är därför viktigt att myndigheterna inte bara är bromsande utan i minst lika hög grad stöttande. Likaså måste objektivitet och förutsägbarhet råda. De flesta mänskliga verksamheter har både positiva och negativa effekter. Tillståndsprövningen måste därför rimligen innebära en kostnads-nyttoanalys. Men denna måste göras i positiv anda. Inte minst mindre företag behöver känna att myndigheterna i normalfallet stöder deras nya, förändrade eller förlängda verksamhet, men hjälper dem att ta miljöhänsyn. Motsatsen verkar råda . Alldeles för många ansökningar resulterar i processer som tar oerhört men ändå slutar med att tillstånd inte ges. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Delar ministern den här bilden som delgivits riksdagsledamöter av gruvnäring, kraftindustri, skogsindustri, torvnäringen, jordbrukare, skogsägare och fiskodlare, men som sannolikt delas även inom andra näringar, och vad avser regeringen i så fall att göra för att se till att miljöprövningarna blir effektivare?
fr · H711407 · 2019-11-15 00:00:00 — Fråga 2019/20:407 GS-vatten av (SD) till Miljö- och klimatminister (MP) De internationella regelverken för utsläpp i skärps för nya fartyg och för existerande fartyg. Ett förbud innebär att alla passagerarfartyg antingen ska lämna avloppsvatten i land eller vara utrustade med godkända reningsanläggningar där kraven på rening är högre än . Som en följd av detta måste hamnarna runt tillhandahålla möjligheter för fartygen att lämna avloppsvatten i hamn. I praktiken handlar det om mottagningsanordningar för gråvatten och svartvatten (GS-vatten) från fartyg, för vidarepumpning till kommunala avloppsreningsverk. Jag har träffat hamnföreträdare som har påtalat att det finns motstånd från en kommun att via avloppsledningar transportera GS-vatten till det kommunala avloppsreningsverket. Kommunen vill att hamnen ska frakta GS-vattnet med slambil till det kommunala avloppsreningsverket, vilket påför en stor extrakostnad för hamnen för slambilstransporter. Vid tömning av fartyg, speciellt kryssningsfartyg, kan hamnar tvingas ta emot enorma mängder GS-vatten och det är inte effektivt eller miljövänligt att frakta GS-vatten med slambilar i skytteltrafik när man kan leverera GS-vattnet via avloppsledningar. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatminister : Har ministern en handlingsplan som säkerställer att kommunerna har kapacitet att via avloppsledningar ta emot GS-vatten från fartyg som hamnarna är ålagda att mottaga?
fr · H711408 · 2019-11-15 00:00:00 — Fråga 2019/20:408 Skydd för det rörliga kulturarvet av Per Lodenius (C) till Kultur- och demokratiminister (MP) fattade beslut om ett tillkännagivande att regeringen skyndsamt bör ta fram lagstiftning till skydd för det rörliga kulturarvet. Det skedde vid behandlingen av betänkande 2016/17:KrU9 Kulturarvsfrågor. Det tog dock ända fram till början av 2018 innan regeringen gav via regleringsbrevet i uppdrag att ta fram en rapport i frågan. Det resulterade i rapporten Det rörliga kulturarvet – Förutsättningar för en lagstiftning till skydd för det rörliga kulturarvet, som lämnades till regeringen . Det har snart gått regeringen fick denna rapport och ännu har inget hänt i frågan. Det kan knappast ses som skyndsamt hanterat så som tillkännagivandet angav. Denna avsaknad av besked från regeringen i detta ärende har också uppmärksammats i en skrivelse från Transporthistoriskt Nätverk som består av tio nationella organisationer för det rörliga kulturarvet. Med anledning av detta vill jag fråga kultur- och demokratiminister : När avser ministern att komma med förslag kring lagstiftning till skydd för det rörliga kulturarvet?
fr · H711409 · 2019-11-15 00:00:00 — Fråga 2019/20:409 Sänkta hastigheter landsbygdsväg av (C) till Infrastrukturminister (S) kommer att skylta om hastighetsgränser på vägsträckor runt om i landet. statlig väg får sänkt hastighetsgräns . Hastighetsgränserna anpassas i hela . I norr sänks hastigheten på väg, i västra sänks den på väg och i på . Fram kommer statlig väg att skyltas om till en lägre hastighetsgräns. kommer att väg få höjd hastighetsgräns. Netto blir statlig väg hastighetssänkt. ”Rätt hastighet är en förutsättning för att minska antalet dödade och skadade i trafiken”, säger ansvarige. beslutade om vilka vägsträckor som ska få ändrade hastighetsgränser. De nya föreskrifterna trädde i kraft mellan den 4 och , och då började man genast att skylta om samtliga beslutade vägsträckor i landet. I syfte att få efterföljd av de sänkta hastighetsgränserna noteras just nu en massiv utrullning av fartkameror längs de fartsänkta vägsträckorna. I bygder runt om i hela landet som drabbas av längre pendlingstider och en försämrad tillgänglighet till arbete och utbildning uppfattas åtgärd – att sänka den högsta tillåtna hastigheten – som en åtgärd att upprätthålla trafiksäkerhet utan att behöva lägga resurser på själva vägen. En försämrad vägstandard möts med sänkta hastighetsgränser. Acceptansen för hastighetssänkningen är låg och möts därför med sanktioner i form av fartkameror. Vad som är ”trafiksäker hastighet” på ett vägavsnitt varierar med trafikintensitet och väglag. I syfte att kunna upprätthålla både trafiksäkerhet genom ”rätt hastighet vid rätt tillfälle” och en rimlig tillgänglighet finns teknologi för variabel/dynamisk hastighetsreglering. Vi möter dessa variabla hastighetsangivelser på broar, vid påfarter etcetera. Min fråga till infrastrukturminister blir: Anser ministern att en strategi med variabla/dynamiska hastighetsskyltar i stället för en statisk hastighetsnedsättning kontrollerad av fartkameror är en framkomlig väg att gå i syfte att upprätthålla både trafiksäkerhet och en rimlig tillgänglighet?