ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H611551 · 2019-04-17 00:00:00 — Fråga 2018/19:551 Färöiska och grönländska körkort i av (KD) till Infrastrukturminister (S) Vid temasession i den 8–sammanträdde rådets gränshindergrupp. Den består av parlamentariker från alla länder, partigrupper och utskott i . Gruppens uppdrag är dels att stödja Nordiska ministerrådets gränshinderråd i dess arbete med att försöka lösa och avklara konkreta hinder för den fria rörligheten inom , men även att influera parlamentariskt i frågor som går längre eller som inte längre arbetar vidare med. Gränshindergruppen utgör också förbindelselänk mellan det gränshinderarbete som sker inom respektive utskott i samt mellan och . Vid senaste möte konstaterades ett antal gränshinder som har ”monterats ned”, vilket är mycket glädjande. Dock finns det många hinder kvar att eliminera för att främja nordisk mobilitet. Rapportören och ledamoten i gruppen, från , presenterade följande vid rådets möte: ”Der er godt nyt om anerkendelse af kørekort på tværs af . Specifikt er grønlandske og færøske kørekort nu accepteret i alle de nordiske lande, undtagen , hvis man har 90 dages kørsel og to dages kørekursus i det pågældende land.” Jag vill därför fråga infrastrukturminister : Varför har inte kunnat lösa det gränshinder där färöiska och grönländska medborgare inte har giltigt körkort längre, och vilka åtgärder avser infrastrukturministern att vidta så att nordiska medborgares körkort som utfärdats på eller kan erkännas i ?
fr · H611552 · 2019-04-17 00:00:00 — Fråga 2018/19:552 Arbetsmiljön på Kumlaanstalten av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) En ökad lagföring av våra tunga brottslingar är viktig. Detta kräver dock resurser. Resurser inte bara i form av ökad polistäthet utan också i form av ökat antal förvarsplatser av olika slag. Jag har redan tidigare ställt en skriftlig fråga om problemet med överfulla häkten. Kumlaanstalten är största klass 1-anstalt, med 405 intagna som alla avtjänar straff för brott för vilka de dömts till i fängelse. larmar fackförbundet , som har medlemmar som är anställda på Kumlaanstalten, om att anstalten är överfull. Redan nu har nära 30 rum belagts med två interner i stället för en. Detta leder till en tuffare arbetsmiljö – en arbetsmiljö som redan är tuff och där risker som hot och våld ingår. Min fråga till justitie- och migrationsminister lyder: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att säkra arbetsmiljön för de anställda på Kumlaanstalten?
fr · H611553 · 2019-04-17 00:00:00 — Fråga 2018/19:553 hungerstrejk av (V) till Utrikesminister (S) frågade jag utrikesministern om situationen för , som hungerstrejkar . Jag tackar för svaret och frågar på nytt eftersom hungerstrejken fortfarande pågår. Güven, som är parlamentsledamot för , greps efter att hon kritiserat den turkiska arméns invasion av Afrin i norra och riktat andra kritiska uttalanden mot den turkiska regeringen. Hon hotas av ett fängelsestraff och 6 månader. Gripandet av är bara ett av alla exempel på det hårdnande politiska klimatet i , som drabbar oppositionen, journalister, akademiker och människorättsförsvarare. Vid den tredje utfrågningen i fall i en domstol i sa hon att hon skulle inleda en hungerstrejk i protest mot isoleringen av kurdledaren , som är fängslad på . Han har inte fått träffa sina advokater . Senast han träffade någon i familjen var . Det finns ingen som helst information om hans hälsotillstånd . Sedan Güvens hungerstrejk inletts har fått träffa sin bror , en åtgärd som ansetts långt ifrån tillräcklig. hungerstrejk har pågått när detta skrivs. Mer än 250 andra politiska fångar har inlett hungerstrejker i sympati med Güven. Mot denna bakgrund vill jag fråga utrikesminister : Avser ministern att ta några initiativ för att de fängslade politikerna i ska få sina rättigheter tillgodosedda och för att de som anklagats på politiska grunder ska släppas ?
fr · H611554 · 2019-04-17 00:00:00 — Fråga 2018/19:554 Medicintekniska produkter av Acko Ankarberg (KD) till Socialminister (S) Hälso- och sjukvården är mångfasetterad. Den innehåller omvårdnad när jag blivit sjuk, specialisthjälp av olika professioner när sjukdomen är sammansatt, läkemedel som jag köper receptfritt på , cell- och genterapier som ger fantastiska resultat liksom stentar som gör att kärlet kan fungera igen. Listan över vårdens alla delar kan göras lång, och sammantaget är det en mängd olika insatser som utgör hälso- och sjukvård. Stenten är ett exempel på en medicinteknisk produkt som är en nödvändighet för att ge en bra sjukvård vid vissa indikationer. Pacemaker är en annan, liksom förbrukningsartiklar av olika slag. Det är en rejäl bredd på medicintekniska produkter, och de är nödvändiga delar av en hälso- och sjukvård av god kvalitet. Ett stort arbete pågår inom EU-länderna till följd av beslut som trädde i kraft och handlar om två nya förordningar: förordning om medicintekniska produkter (MDR) och förordning om medicintekniska produkter för in vitro-diagnostik (IVDR). Vi är inne i en övergångsperiod, och implementering ska ske i varje land. De nya förordningarna kräver också att nödvändig infrastruktur, exempelvis tredjepartsorgan, finns på plats. Det finns en stor oro för att just tredjepartsporganen inte kommer att finnas i tillräcklig omfattning. Dessa anmälda organ ska genomgå en noggrann utnämningsprocess, och först därefter kan de bedöma och certifiera produkterna enligt den nya förordningen. Om inte implementeringen fungerar kan det leda till patientrisker, inte minst för små patientgrupper och små marknader. Dessutom riskerar införandet av nya produkter att försenas om regelverket inte åtföljs av en fungerande infrastruktur. Min fråga till socialminister är: Kommer nödvändig infrastruktur till följd av de nya förordningarna att finnas på plats?
fr · H611556 · 2019-04-18 00:00:00 — Fråga 2018/19:556 Oberoende utredning av kampanj till av (M) till Utrikesminister (S) () säkerhetsråd har det högsta ansvaret för att upprätthålla internationell fred och säkerhet. Genom sin världsomspännande medlemskrets har FN unika förutsättningar att samla världens länder till hållbara lösningar på många av vår tids globala utmaningar. Men säkerhetsrådets begräsningar är uppenbara och regeringen bör nu skifta fokus till EU och närområdet . år i har även delvis skuggats av kritiken mot den kampanj för som syftade till att ge en av de tillfälliga medlemsplatserna. Kampanjen skulle enligt regeringen präglas av transparens, men den resulterade i stället i hemlighetsmakeri. När utrikesminister frågades ut i konstitutionsutskott om hantering av handlingar i samband med utvärderingen av kampanjen lovade utrikesministern bättring vad gäller att följa grundlagen. På frågan från medierna huruvida det inte vore lämpligt att göra en oberoende utvärdering svarade utrikesministern: ”Jag har inget emot att det görs fler utvärderingar. Det är viktigt att vi sammanställer all den information vi har, det är svårt att få den från något annat håll. Sen får vi se vad som eventuellt saknas när alla har läst. Det här är vår beskrivning av det vi gjort under de här två åren.” Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Ämnar regeringen tillsätta en oberoende utredning av kampanj till ?
fr · H611557 · 2019-04-18 00:00:00 — Fråga 2018/19:557 utlämning av handlingar av (M) till Utrikesminister (S) år i har delvis skuggats av kritiken mot den kampanj för som syftade till att ge en av de tillfälliga medlemsplatserna. Kampanjen skulle enligt regeringen präglas av transparens, men den resulterade i stället i hemlighetsmakeri. () har riktat skarp kritik mot ”för att departementet inte vidtagit de åtgärder som krävs” när förfrågningar om att lämna ut handlingar har hanterats. Enligt medierna vill JO veta vad gör för att sluta arbeta på ett sätt som strider mot grundlagen. När utrikesminister frågades ut i konstitutionsutskott om hantering av handlingar i samband med utvärderingen av den så kallade säkerhetsrådskampanjen lovade utrikesministern bättring vad gäller att följa grundlagen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : Hur ämnar regeringen förbättra hanteringen av förfrågningar om att lämna ut handlingar på ?
fr · H611558 · 2019-04-18 00:00:00 — Fråga 2018/19:558 Barnmorskor och läkare på ungdomsmottagningar av (S) till Socialminister (S) Sedan som längst har många ungdomsmottagningar drivits i regi i . De anställda har både medicinsk och psykosocial kompetens samt kompetens inom sex och reproduktiv hälsa. Arbetet bedrivs i team bestående av barnmorskor, kuratorer, gynekolog och venereolog. Ungdomarna kan besöka ungdomsmottagningen i åldern med . Arbetet utgår från att främja ungdomars fysiska, psykiska, sociala och sexuella hälsa och välbefinnande. Ungdomsmottagningarna har en god förankring lokalt i kommunen och har ungdomarnas förtroende. Mottagningarna är välbesökta, och det tvärprofessionella bemötandet och frivilligheten är framgångsfaktorer för verksamheten. Inför kommande avtalsskrivande med Region har jurister inom Region och även bedömt att Ungdomsmottagningen är olaglig, med motiveringen att kommunen ej kan anställa medicinska specialister såsom barnmorskor och läkare. I hälso- och sjukvårdslagen finns ett undantag för elevvården och äldrevården, vilket gör att kommuner kan anställa specialister med medicinsk kompetens för dessa verksamheter. Det innebär att även ungdomsmottagningen som verksamhet skulle kunna skrivas in som ett undantag i 14 kap. hälso- och sjukvårdslagen. Detta gör att verksamheten kan fortsätta i kommunens regi, om kommunen så önskar och då vara en laglig verksamhet. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Hur ser ministern på möjligheterna för kommunala ungdomsmottagningar att anställa barnmorskor och läkare?
fr · H611559 · 2019-04-18 00:00:00 — Fråga 2018/19:559 Trygghet och studiero för elever av (L) till Utbildningsminister (S) Många av landets kommunala och fristående skolhuvudmän saknar förmåga att agera gällande disciplinära åtgärder såsom tillfällig och permanent omplacering av elev. Nuvarande lagstiftning tar inte tillräcklig höjd för mindre kommuners eller fristående skolors möjligheter att omplacera elever som utgör ett allvarligt hot mot andra elever eller lärare. Flera av landets 290 kommuner har endast en skolenhet att hantera. Dagens lagstiftning hänvisar till omplacering inom den egna organisationen, vilket innebär att omplaceringen varken kan ske över kommungränsen eller till annan huvudman inom kommunen. Trots påvisad fara för personal och andra elever tvingas en kommun att erbjuda plats i samma organisation, skola och kanske klass, till en tidigare avstängd elev. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga utbildningsminister följande: Är ministern beredd att initiera en översyn av rådande lagstiftning så att samtliga huvudmän kan säkerställa trygghet och studiero för elever och personal utifrån skollagen, oavsett organisationens storlek?
fr · H611560 · 2019-04-18 00:00:00 — Fråga 2018/19:560 Fusk vid förarprov av (M) till Infrastrukturminister (S) Det är självklart av stor vikt att den som genomgår en körkortsutbildning, oavsett om det sker via en trafikskola eller via privat inlärning, har de kunskaper som krävs för att erhålla ett körkort. Om det kommer ut trafikanter på våra vägar som har erhållit körkort via fusk och inte har de kunskaper som krävs så är det ett hot mot alla trafikanter. Tyvärr har det förekommit ett omfattande fusk med körkortsprov. Två män åtalades för osann försäkran efter att blivit påkomna med kameror och hörsnäckor under ett förarprov på i . frikänns männen från brott – trots att de båda har erkänt fusket, skriver i en artikel. Det var som männen blev påkomna med att fuska under ett förarprov på i . De hade tagit med sig varsin mobiltelefonen med tillkopplad teknisk utrustning bestående av bland annat kamera och hörsnäckor. Med hjälp av den tekniska utrustningen fick de sedan svaren till provet. Före provet hade männen lämnat försäkran på heder och samvete att genomföra provet utan att använda otillåtna hjälpmedel – en försäkran som alltså var osann. Männen åtalades för osann försäkran, och båda två har erkänt gärningarna. Trots det frikänner tingsrätten nu männen från brottsmisstankarna. Detta på grund av att den försäkran som lämnas vid förarprov inte regleras i någon lag eller författning. Ur trafiksäkerhetssynpunkt är det oförsvarligt att det förekommer fusk vid förarprov. Den som genomgår provet ska kunna uppvisa de kunskaper och färdigheter som krävs. Finns det brister i gällande regelverk så bör detta omgående rättas till. Min fråga till infrastrukturminister är följande: Vilka åtgärder avser regeringen och ministern att vidta så att regelverket är sådant att fusk vid förarprov genom till exempel teknisk utrustning inte godtas utan får rättsliga konsekvenser?
fr · H611561 · 2019-04-18 00:00:00 — Fråga 2018/19:561 Utredning om grundlagsändring i fråga om deltagande i terroristorganisation av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Efter det fruktansvärda terrorattentatet på slöts en överenskommelse om ett antal åtgärder mot terrorism mellan , . En av punkterna i överenskommelsen var att kriminalisera samröre med terroristorganisationer. presenterades en utredning som föreslog att det ska bli straffbart att delta i en terroristorganisation. Förslaget skulle ges hög prioritet, men trots att har gått sedan utredningen har inga lagförslag presenterats. Regeringen skickade ut en lagrådsremiss, men förslaget drogs tillbaka efter att Lagrådet avvisat det efter bedömningen att förslaget innebär en begränsning av den grundlagsskyddade föreningsfriheten. Regeringen har efter detta öppnat för en grundlagsändring kring föreningsfriheten för att kunna kriminalisera deltagande i terroristorganisationer. Lång tid har redan passerat sedan överenskommelsen slöts och finns alltså ingen lagstiftning på plats. För att undvika ytterligare dröjsmål i det viktiga arbetet med att få en effektiv och fungerande lagstiftning mot terrorism på plats måste regeringen prioritera frågan och agera med större beslutsamhet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : När avser regeringen att tillsätta en utredning om grundlagsändring i fråga om deltagande i terroristorganisationer?
fr · H611562 · 2019-04-18 00:00:00 — Fråga 2018/19:562 Skjutningar och sprängningar i gängkriminella miljöer av (M) till Statsrådet (S) har allvarliga problem med brott kopplade till kriminella uppgörelser. Skjutningar har blivit vanligare och inträffade 306 skjutningar där 45 personer dog och 135 personer skadades till följd av skjutningarna. Skjutningarna har dessvärre även fortsatt in på innevarande år. Vid sidan av det stora antalet ökade skjutningar kom rapporter om att även antalet sprängningar har ökat. Handgranater används i både uppgörelser mellan kriminella och i attacker riktade direkt mot polisen. Enligt statistik från har totalt 48 sprängningar inträffat i . Motsvarande siffra var 37 sprängningar. Sammanlagt anmäldes 162 fall av sprängningar 2018. Det är en mycket oroväckande utveckling där våldet i har blivit både grövre och farligare. Enligt polisen hamnar oskyldiga allt oftare i situationer där man riskerar att drabbas. Senast skadades en 12-årig flicka i när hennes sovrumsfönster splittrades av en kraftig explosion. Det grova våldet befinner sig på rekordnivåer, gängens våldskapital bidrar till att skrämma vittnen och våldet drabbar även helt oskyldiga offer. Enligt polisen och kriminologen är en grundpremiss för det förebyggande arbetet att de gängkriminella spärras in, så att gängen på så vis bryts ned. Gängkriminaliteten måste bekämpas med flera olika typer av åtgärder. Polisen måste vara närvarande i de utsatta områdena och rekryteringen av nya gängmedlemmar måste stoppas. Medborgarnas grundläggande rätt till trygghet ska gälla alla oavsett var i landet man är bosatt. Det är ohållbart att kriminella tillåts ta över hela bostadsområden, och det är av yttersta vikt att samhället återtar de områden där kriminaliteten har blivit dominerande. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur avser statsrådet att få bukt med gängkriminaliteten, och vilka konkreta åtgärder avser han att vidta för att minska antalet skjutningar och sprängningar?
fr · H611563 · 2019-04-18 00:00:00 — Fråga 2018/19:563 Mottagandet av barn som befinner sig i läger i av (V) till Socialminister (S) har vi kunnat följa rapporteringen från de läger dit personer som ingått i IS terrorsekt förts. Antalet barn från i lägren är enligt DN:s rapportering ca 60. Dessa barn är ansvar, och de ska hämtas hem. När barnen väl kommer hem till kommer kommunerna att ha en stor och viktig uppgift att ge dessa barn den vård och omsorg de har behov av och har rätt till. Det råder inget tvivel om att barnen i lägren har gått igenom förfärliga upplevelser. De har befunnit sig i ett krig där och har därmed med stor säkerhet inte fått den trygghet de behöver. och dess mottagande av barnen kommer att spela en avgörande roll för barnens framtid. Vi behöver kunna garantera dessa barn den trygga barndom de har rätt till. Mot bakgrund av detta vill jag fråga socialminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att dels förbereda kommunerna och för barnens ankomst, dels garantera att dessa barn ges den trygga barndom de har rätt till?
fr · H611564 · 2019-04-18 00:00:00 — Fråga 2018/19:564 Förvarsplatser på Kumla av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Att brottslingar lagförs och får avtjäna sitt straff är viktigt för en rättsstat. Det är en av statens huvuduppgifter att säkra säkerheten och minska brottsligheten och en av de uppgifter som enbart staten har att sköta och som vi behöver ha en statsmakt till. finns stora problem med grov kriminalitet, och vi kan läsa om dödsskjutningar i . Förövarna av dessa och andra grova brott behöver lagföras och straffas, något vår poliskår också arbetar hårt med att genomföra. Detta kräver dock anstaltsplatser, ofta av högsta säkerhetsklass. Kumlaanstalten är största kriminalvårdsanstalt med den högsta säkerhetsklassen. Här har man nu så fullbelagt att man tvingas till att internera två interner på varje rum, något man nu slår larm om från anstaltsledningen. Man signalerar att det kan bli fler konflikter om det inte går att hålla vissa intagna separerade från varandra. Placeringen av intagna med bakgrund från exempelvis rivaliserande kriminella gäng eller anhängare av olika våldsideologier kräver både utrymme och personal. Min fråga till justitie- och migrationsminister är: Hur avser ministern att lösa det nu akuta problemet med förvarsplatser på våra högst säkerhetsklassade anstalter som Kumla?
fr · H611565 · 2019-04-18 00:00:00 — Fråga 2018/19:565 Stöd till enskilda flygplatser av (C) till Infrastrukturminister (S) Inrikesflyget fyller en viktig roll i transportsystemet genom att tillgodose behovet av långväga resor, såväl inrikes som utrikes. I många delar av landet gör flyget det möjligt att bo, leva och driva företag. Särskilt viktiga är även de icke-statliga flygplatser som finns runt om i landet. Även regeringen har tidigare betonat deras nytta i den flygstrategi som antogs 2017. infördes en flygskatt i . I samband med behandlingen av budgetpropositionen 2018 beslutade på regeringens förslag att tillföra ytterligare medel för icke-statliga flygplatser i som kompensation för flygskatten. Totalt handlade det om . I vårändringsbudgeten fattades beslut om att anslaget kvarstår, vilket är bra. Beslutet togs initialt för att säkerställa att flygskatten inte skulle leda till ökade och svårhanterliga driftsunderskott vid de regionala flygplatserna i . har fortfarande inte några medel utbetalats till flygplatserna, och trots uppmärksamhet i medierna har inget hänt. Med anledning av ovan vill jag fråga infrastrukturminister : Vilken är orsaken till att ersättningen hitintills inte har utbetalats i enlighet med beslut, och vilka åtgärder avser ministern att vidta för att möjliggöra för dessa flygplatser att ta del av ersättningen framgent?
fr · H611566 · 2019-04-23 00:00:00 — Fråga 2018/19:566 Barns och ungas psykiska hälsa av (S) till Utbildningsminister (S) Den psykiska ohälsan ökar i vårt samhälle, i synnerhet bland våra unga. Värst drabbade är unga kvinnor. Generellt uppger var fjärde person i åldern 16–nedsatt psykiskt välbefinnande. Bland 15-åriga flickor är nu andelen som rapporterar psykosomatiska besvär , enligt en publicerad rapport från . Diagnostiserad psykisk ohälsa hos barn i åldern 10–har ökat med . För unga vuxna, 18–, är ökningen . Dessa alarmerande siffror presenterar i en rapport om utvecklingen av den psykiska ohälsan hos barn och unga, åren 2006–2016. Totalt handlar det om närmare 190 000 barn och unga vuxna i som lider av någon form av diagnostiserad psykisk ohälsa. Den enskilt största gruppen, drygt 63 000 personer, är unga kvinnor i åldern 18–. Siffrorna sticker ut jämfört med övriga nordiska länder och har dessutom förvärrats i snabb takt. Regering och riksdag har vidtagit åtgärder i form av satsningar på psykiatrin och elevhälsan. Nya satsningar aviseras framöver. Det är bra och helt nödvändigt. föreligger inte tillräckliga insatser från samhället för att förebygga psykisk ohälsa bland barn och unga. Vissa skolor har insett allvaret och jobbar aktivt med att stärka barns och ungas psykiska hälsa genom att till exempel använda mindfulness. Men detta kommer bara ett fåtal barn och unga till del. saknas begreppet psykisk hälsa i grund- och gymnasieskolans läroplaner. Goda exempel på detta finns i både och som båda integrerat psykisk hälsa i skolschemat för att öka barns och ungas kunskap och förståelse för sin egen psykiska hälsa. Kanske finns det en korrelation till att de också är två länder som har högst Pisaresultat i skolan. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utbildningsminister : Vilka åtgärder planerar ministern och regeringen att vidta för att stärka den psykiska hälsan hos barn och unga i grund- och gymnasieskolan?
fr · H611567 · 2019-04-24 00:00:00 — Fråga 2018/19:567 Rätten till sterilisering av (S) till Socialminister (S) I säger steriliseringslagen i 2 §: ”En person som har fyllt får på egen begäran steriliseras, om han eller hon är bosatt i . Om sterilisering vägras, ska frågan underställas prövning.” Sterilisering är ett utmärkt alternativ för den som vet att den inte vill ha barn eller inte vill ha fler barn. Personen i fråga får ett säkert skydd mot graviditet. 25-årsgränsen är tänkt att borga för att det ska vara ett genomtänkt beslut, då den inte rimmar med myndighetsgränsen. Det har kommit till min kännedom att det finns gånger då personer som passerat inte får sterilisera sig fastän de så önskar. vill sjukvården att de först ska prova alla tillgängliga preventivmedel. I andra fall blir det ett nej med motiveringen att de trots att de fyllt skulle vara för unga. Särskilt inträffar detta när det gäller personer som inte önskar barn alls. För mig är det en variant av att inte acceptera människors egen önskan om livsval. En del av dessa personer uttrycker en stark oro över att bli gravida, och en sterilisering skulle kanske bidra till ökad psykisk hälsa. Jag vill därför fråga socialminister : Hur ser ministern på att personer som önskar en sterilisering inte beviljas det, och avser ministern att vidta några åtgärder?