ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H612529 · 2019-04-23 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:529 av (V) i praktiken har frågat mig om jag avser ta initiativ för att göra det möjligt för syrier att ansöka om familjeåterförening i . Många syriska familjer har splittrats av kriget och regeringen är högst medveten om deras svåra situation. Som en följd av de senaste årens ökning av asylsökande som i sin tur följdes av anhöriginvandring ökade väntetiderna i ärenden om familjeåterförening hos utlandsmyndigheterna i berörda regioner. Därför tillsatte regeringen extra resurser för att korta väntetiderna, och erbjuder samtliga av dessa utlandsmyndigheter en besökstid . Huvudregeln är att tredjelandsmedborgare som vill ansöka om familjeåterförening i ska vända sig till en utlandsmyndighet i sitt hemland. Saknas sådan möjlighet regleras i förordningen UF 2016:3 föreskrifter om var ansökan om uppehålls- och arbetstillstånd ges in och utreds i vissa fall till vilken utlandsmyndighet man istället är välkommen att vända sig. Denna förordning ses regelbundet över av och uppdateras vid behov efter samråd med berörda myndigheter. Bedömning av syriska medborgares möjligheter att ansöka om familjeåterförening görs kontinuerligt. Medborgare i har möjlighet att vända sig till någon av de sju svenska utlandsmyndigheterna i , , , , , eller för intervju. Anknytningsintervjuer med syriska medborgare sker med regelbundenhet vid samtliga av dessa utlandsmyndigheter. är medvetet om att gränsrestriktioner råder i området och att det kan krävas visering eller annat inresetillstånd för att ta sig till vissa av ovan nämnda myndigheter. Enligt statistik har dock efterfrågan av intervjutid minskat vilket också speglas i de korta väntetiderna vid dessa utlandsmyndigheter. Regeringen följer, analyserar och utvärderar löpande inströmningen av migrationsärenden och arbetar för att acceptabla kötider ska råda.
frs · H612530 · 2019-04-23 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:530 av (V) arbete för kärnvapennedrustning har frågat mig på vilket sätt jag avser verka för att stärka nedrustningspelaren inom NPT. Nedrustning och icke-spridning av kärnvapen är en av regeringens utrikespolitiska prioriteringar mot bakgrund av det försämrade omvärldsläget och insikten om de fasansfulla humanitära konsekvenser som all användning av kärnvapen skulle ha. Icke-spridningsfördraget (NPT) är det centrala multilaterala ramverket för global nedrustning och icke-spridning av kärnvapen. Det är inom ramen för NPT som kärnvapenstaterna har gjort tydliga åtaganden om nedrustning vilka kräver uppföljning och genomförande. har engagerat sig för att stärka genomförandet av NPT:s nedrustningspelare och det arbetet intensifieras då bl.a. den tredje förberedande konferensen (NPT Prep.Com.) äger rum i , där jag avser delta. kommer där att presentera konkreta förslag som kan drivas inför översynskonferensen . Det handlar om att begränsa kärnvapnens roll i policy och doktriner, åtgärder för att minimera risk för avsiktlig eller oavsiktlig kärnvapenanvändning, förstärkt transparens och förtroendeskapande, samt verifikation av kärnvapennedrustning. Samtliga dessa områden har tydligt stöd i NPT, inklusive i slutdokument från tidigare översynskonferenser. Regeringen lanserar också det initiativ som förutskickades i årets utrikesdeklaration, i syfte att mobilisera internationellt politiskt engagemang inför översynskonferensen. Målsättningen är att ska bli framgångsrik - dvs att avtalets ställning värnas och dess nedrustningsdimension stärks genom framsteg i genomförandet av åtaganden. Därmed skulle den negativa utveckling som präglat multilateral nedrustningsdiplomati kunna brytas. Jag har därför bjudit in en utvald krets utrikesministrar med ett tydligt och konstruktivt nedrustningsengagemang till ett möte i för att diskutera hur vi tillsammans kan arbeta i en sådan riktning. Regeringen välkomnar en bred politisk uppslutning kring nedrustningsarbetet och ser fram emot att fortsatt informera om regeringens initiativ och förberedelserna inför .
frs · H612532 · 2019-04-24 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:532 av (M) Möjligheter för MSB att inrikta signalspaning har frågat mig om regeringen är villig att verka för att MSB ska beredas möjligheten att inrikta signalspaning. Förutsättningarna för att bedriva försvarsunderrättelseverksamhet och signalspaning är författningsreglerade. Försvarsunderrättelseverksamhet bedrivs till stöd för svensk utrikes-, säkerhets- och försvarspolitik och för kartläggning av yttre hot mot landet. Verksamheten får endast avse utländska förhållanden. Signalspaning är en metod för inhämtning som används i verksamheten. bedriver signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet efter inriktning av regeringen, , Försvarsmakten, Säkerhetspolisen och Nationella operativa avdelningen i samt rapporterar underrättelser med inhämtade uppgifter till berörda myndigheter. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) har angett att även den bör ges möjlighet att inrikta signalspaning med hänsyn till vissa behov. Regeringen ser inte skäl att ta initiativ till att kretsen av de myndigheter som får inrikta signalspaning även ska omfatta MSB.
frs · H612533 · 2019-04-23 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:533 av (M) Mediefrihet i har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser vidta för att den turkiska regimen ska respektera yttrande- och mediefriheten samt att ska frige fängslade journalister. Regeringen ser med djup oro på utvecklingen i . Det gäller inte minst respekten för mänskliga rättigheter, demokratin och rättsstatens principer. Yttrandefrihet och att journalister kan utöva sitt arbete är grundläggande för ett fungerande demokratiskt samhälle. Detta framför vi kontinuerligt till turkiska företrädare i , och på andra ställen vi möts. tog fram ett gemensamt EU-uttalande i permanenta råd, där EU uttryckte oro över domarna i Özgür Gündem-fallet. EU uttryckte bland annat stöd för uttalandet av representant för mediefrihet, , om att domarna hotar yttrandefriheten och mediefriheten i . Vidare krävde EU att skulle följa sina internationella åtaganden under och FN:s konvention om medborgerliga och politiska rättigheter, liksom rättspraxis.
frs · H612534 · 2019-04-24 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:534 av (M) Åtgärder mot internationella stöldligor har frågat om regeringen och jag har någon plan för hur de utländska stöldligorna ska stoppas och om regeringen är beredd att skärpa straffen och stärka gränsskyddet för att göra till ett mindre attraktivt mål. behöver bli ett mindre attraktivt land för utländska brottsnätverk som kommer till landet för att begå tillgreppsbrott. Mot den bakgrunden presenterade regeringen ett åtgärdspaket på området. Arbetet med dessa åtgärder pågår. Exempelvis redovisades en utredning med förslag på vissa straffrättsliga åtgärder som tar sikte på bl.a. organiserad tillgreppsbrottslighet. Förslagen har skickats på remiss och vi ser nu fram emot remissinstansernas synpunkter. Regeringen har vidare gett i uppdrag att öka förmågan att bekämpa organiserad tillgreppsbrottslighet som begås av utländska brottsnätverk. Inom ramen för uppdraget ska också , och analysera om myndigheterna genom en närmare samverkan dem emellan kan försvåra för utländska stöldligor att begå brott i . En delredovisning lämnades till regeringen . Av den framgår att myndigheterna ser över möjliga förbättringsåtgärder inom flera olika områden, såväl operativt som förebyggande. För del handlar det bl.a. om arbete kopplat till den gränspolisiära verksamheten samt brottsutredningsverksamheten. Det kan också nämnas att regeringen för bilaterala dialoger med ett flertal berörda ursprungsländer om att medborgare från dessa länder som dömts för brott i ska avtjäna sina straff i hemlandet och inte här. Sådana åtgärder sänder viktiga signaler och förväntas göra det mindre attraktivt att komma till och begå brott. deltar också aktivt inom det operativa samarbete som pågår inom EU för att bekämpa den organiserade tillgreppsbrottsligheten. När det gäller gränskontroller är bestämmelserna för det reglerade inom EU-lagstiftningen. Det finns tydliga kriterier för när gränskontroll får utföras. Som en följd av vårt medlemskap i har vi i normala fall inte gränskontroll mot våra grannländer som ingår i Schengenområdet. Att vi har en återinförd inre gränskontroll mot bland annat beror på att det föreligger ett allvarligt hot mot allmän ordning och inre säkerhet, vilket är det EU-rättsliga kravet för att en medlemsstat ska få återinföra gränskontroll inom Schengenområdet.
frs · H612535 · 2019-04-23 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:535 av (M) Säkerhetspolitiska bedömningar i den kommande Arktisstrategin har frågat mig huruvida jag och regeringen avser göra säkerhetspolitiska bedömningar i vår kommande Arktisstrategi. Jag delar uppfattningen att är en region som står inför stora utmaningar. Effekterna av den globala uppvärmningen och klimatförändringar är större i än någon annanstans. Det minskande istäcket i innebär att nya handelsvägar och nya områden för prospektering och utvinning av naturresurser öppnas upp, med stora risker för den känsliga arktiska miljön som följd. Ökade ekonomiska och strategiska intressen gör också att får en allt större politisk betydelse både för länderna i regionen och i närområdet. Regeringen ser följaktligen ett behov av en förnyad Arktisstrategi. Som frågeställaren uppmärksammar aviserades detta i utrikesdeklarationen . Vi inleder nu arbetet med att ta fram en sådan strategi och är i färd med att precisera vilka sakområden som kommer ingå. Vi ser bland annat forskning om miljöaspekter och ökat arbete för skydd av känslig natur och av ekosystemen på land och till havs som särskilt viktiga frågor. Sedan den första Arktisstrategin togs fram inför ordförandeskap i 2011–2013 har regionen genomgått både snabba och Oaktat att arbetet än så länge är i inledningsfasen kan det därför konstateras att den nya strategin kommer behöva ha en bred ansats för att återspegla de senaste årens utveckling.
frs · H612536 · 2019-04-23 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:536 av (M) har frågat mig hur jag ämnar gå vidare med frågan för att säkerställa att svenska djur får tillgång till veterinärvård . har efterfrågan och utbudet av djursjukvård stigit kraftigt. Inom djursjukvården finns avancerade diagnostiska verktyg och behandlingsalternativ som i princip är fullt jämförbara med dem som används vid vård av människor. Av 2018:6 Bättre konkurrens om fler byter djurförsäkring, framgår att omsättningen för privata veterinärverksamheter som bedrivs i aktiebolagsform har ökat . Denna utveckling har lett till att det råder brist på veterinärer och djursjukskötare. och högskola ansvarar för vilka utbildningar de väljer att ge. Beslut om utbildningsutbud fattas bland annat utifrån bedömningar av studenternas efterfrågan och arbetsmarknadens behov. är antalet utbildningsplatser på veterinärutbildningen vid () 100 stycken . Mer än hälften av de som får svensk legitimation har dock fått sin utbildning i ett annat EU-land. SLU har ökat utbildningsplatserna för djursjukskötare i flera steg från 40 till 80 . har () beslutat om tidsbegränsade undantag så att icke-legitimerad personal, efter viss utbildning och erfarenhet, får utföra moment som ska vara förbehållna de som är legitimerade t.ex. att söva djur. Vad gäller samhällsnyttiga veterinärtjänster har i uppdrag att vidta åtgärder för att säkerställa tillgången till veterinärer vid utbrott av smittsamma djursjukdomar samt för att alla djur i människans vård och i hela landet ska kunna få hälso- och sjukvård. Detta gäller oavsett tidpunkt om det finns djurskyddsskäl. Distriktsveterinärerna är basorganisation för dessa samhällsnyttiga veterinärtjänster. Djurskydd är en prioriterad fråga för regeringen varför jag också noga följer den snabba utvecklingen inom djurens hälso- och sjukvård.
frs · H612537 · 2019-04-24 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:537 av (V) Om en ny hemlöshetsstrategi har frågat mig om jag avser att ta några initiativ för att ta fram en ny hemlöshetsstrategi. Hemlöshet är både en social fråga och en fråga om det faktiska utbudet av bostäder. Det är avgörande att det byggs bostäder med rimliga hyror. Regeringen har också tagit initiativ i denna riktning. Kommunerna har ett ansvar för att det finns bostäder till kommunens invånare. Utifrån socialtjänstlagen har kommunen skyldighet att tillhandahålla bostäder till särskilt utsatta grupper och har det yttersta ansvaret för att personer som bor i kommunen får den hjälp och det stöd som de behöver. har på regeringens uppdrag genomfört en nationell kartläggning av hemlöshetens omfattning och karaktär 2017. Kartläggningen kan utgöra en del i underlag för kommunernas riktlinjer för bostadsförsörjningen. har området hemlöshet också lyfts fram och fått ett tema på webbplats . Webbplatsen är uppbyggd med ett antal underrubriker och länkar till rapporter och kunskapsstöd som ger konkret stöd i arbetet mot hemlöshet, bl.a. finns kronofogdens metodstöd till bostadsföretag och kommuner som visar hur man kan arbeta förebyggande mot avhysningar. Kunskapsguiden har drygt 19 600 prenumeranter. Regeringen följer noga utvecklingen på området.
frs · H612538 · 2019-04-24 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:538 av (S) - Vikten av lokal banknärvaro och fråga 2018/19:546 av (S) - Lokal banknärvaro och har frågat mig vilka åtgärder jag vidtar för att ska säkra att lokala banker inte missgynnas i relation till stora banker. Jag vill inledningsvis säga att jag har full förståelse för att den omstrukturering som pågått inom banksektorn under mer än , har inneburit stora påfrestningar för många berörda. Det är i det sammanhanget också viktigt att understryka att sund konkurrens på lika villkor är en grundläggande förutsättning för väl fungerande marknader. bevakar bl.a. banksektorn och har i olika yttranden och rapporter analyserat konkurrensen inom sektorn. Exempel på detta är rapporten verksamheter – en översiktlig beskrivning av olika delmarknader vari myndigheten bl.a. konstaterar att bristfällig konkurrens på bankmarknaden även kan påverka förutsättningarna i andra sektorer. I rapporten i konstaterar myndigheten att det finns bristande konkurrens på bankmarknaden och att det är viktigt att göra det enklare för konsumenterna att köpa tjänster av flera olika banker och andra aktörer. Vid ett frukostseminarium arrangerat av myndigheten diskuterades om nya aktörer på bolånemarknaden kan öka konkurrensen och hur konsumenter tänker och agerar vid bankbyten. har vidare, inom ramen för myndighetens uppdragsforskning, belyst kundrörligheten på bankmarknaden . är tillsynsmyndighet över efterlevnaden av konkurrenslagen och ska verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna. vision är ”Välfärd genom väl fungerande marknader”. får in mer än 1 500 tips och förfrågningar. Till detta kommer också de uppslag som upptäcker i sin omvärldsbevakning eller väljer att granska utifrån samlade bedömningar. I egenskap av tillsynsmyndighet beslutar självständigt vilka ärenden man väljer att ta upp och gå vidare med. Prioriteringen av ärenden görs med stöd av den prioriteringspolicy som har utarbetats av myndigheten. Prioriteringspolicyn uppdateras löpande och finns tillgänglig på webbplats.
frs · H612539 · 2019-04-24 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:539 av (M) har frågat mig hur process ser ut framåt vad avser frågan om . Kommissionen har föreslagit att de säsongsbaserade tidsomställningarna ska avskaffas. har beslutat som sin ståndpunkt i första läsningen att bifalla förslaget, men att skjuta på ikraftträdandet jämfört med kommissionens förslag. Däremot har ännu inte rådet, dvs medlemsstaterna, fattat beslut. Eftersom rådet och beslutar gemensamt i denna fråga behöver rådet nå en överenskommelse innan en eventuell förhandling med kan inledas. Först därefter kan en ny rättsakt antas. Regeringen gav Statskontoret i uppdrag att kartlägga kända effekter av tidsomställningen. Kartläggningen har remitterats och remisstiden har löpt ut. Utgångspunkten för många är att det inte bör införas ett lapptäcke med olika tidzoner som skulle riskera att missgynna såväl handel som rörlighet över gränserna. Jag vill att det ska finnas en bred förankring och uppslutning i innan tar ställning till förslaget om att avskaffa tidsomställningar och, om så blir aktuellt, vilken normaltid som ska gälla framöver. Regeringen har för avsikt att återkomma till i denna fråga.
frs · H612540 · 2019-04-24 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:540 av (KD) Fortsatt drift av har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att få svar från gällande vilka investeringar som krävs för att fortsätta driften av , gällande kostnad och implementeringstid för att säkerställa fortsatt produktion av el årets och timmar i framför allt . Den blocköverskridande energiöverenskommelse som slöts mellan fem riksdagspartier, däribland parti, ligger fast och ska genomföras. Överenskommelsen innehåller som bekant bl.a. det nya energipolitiska målet om förnybar elproduktion till 2040, men det är tydligt att det inte innebär ett förbud mot kärnkraft. Överenskommelsen innebär också att kärnkraften ska bära sina egna kostnader och att principen om att kärnkraft inte ska subventioneras består. Jag konstaterar att Vattenfallkoncernen har beslutat att avveckla . Beslutet har såvitt jag förstår fattats på marknadsmässiga grunder. Jag ska i rollen som energiminister inte ha synpunkter på detta eller verka för att Vattenfallkoncernen ändrar sitt beslut.
frs · H612541 · 2019-04-24 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:541 av (C) Fartygsolyckor har frågat mig om SHK:s rekommendation till Transportstyrelsen har följts, och om det har tydliggjorts vilket ansvarsförhållande som gäller mellan exempelvis fartygets befälhavare, fartygets ägare (rederiet), och Transportstyrelsen. () lämnade i sin slutrapport, (RS 2018:04) om fartyget grundstötning utanför , en säkerhetsrekommendation till Transportstyrelsen om att initiera ett samverkansmöte med berörda myndigheter och organisationer för att säkerställa att det finns en samsyn om hur situationer som den som uppkom i detta fall bör hanteras . Detta i syfte att säkerställa en effektiv och säker räddnings- och bärgningsinsats som de polisiära intressena kan tillgodoses. Transportstyrelsen har informerat mig om att de har en pågående samverkansdialog med och med målet att upprätta en överenskommelse med syfte att säkerställa effektiva och säkra räddnings- och bärgningsinsatser. Nästa samverkansmöte har ett särskilt fokus på ovan nämnd säkerhetsrekommendation, med avsikt att utveckla samverkan och därmed förmågan att hantera liknande situationer på ett för alla parter godtagbart och effektivt sätt.
frs · H612542 · 2019-04-23 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:542 av (C) Datalagring har frågat mig vad jag avser med samarbete under ”ordnade former” om det inte är att följa svensk och europeisk lag. Regeringen har överlämnat en proposition till med förslag på ändringar av reglerna om datalagring för brottsbekämpande ändamål. En utgångspunkt för förslaget är att sätter upp ramarna för nationell lagstiftning om datalagring för brottsbekämpande ändamål. Ändringarna syftar till att göra de svenska reglerna förenliga med på området. Att jag förväntar mig att svenska företag ska följa de lagar som beslutar är inte på något vis kontroversiellt. Tillgången till uppgifter om elektronisk kommunikation är helt nödvändig för brottsbekämpningen. Uppgifterna kan i vissa fall vara absolut nödvändiga för att skydda allmänheten eller för att kunna föra en brottsutredning framåt. Förslagen i propositionen innebär att de brottsbekämpande myndigheterna återfår ett av de viktigaste verktygen för att förhindra och utreda brott. Att de brottsbekämpande myndigheterna får tillgång till digitala spår är avgörande för att öka tryggheten och bekämpa till exempel barnpornografibrott, terroristbrott och annan grov organiserad brottslighet. Inhämtade uppgifter måste dessutom lämnas ut under ”ordnade former”. För att inhämtade uppgifter ska kunna komma till effektiv användning, t.ex. för att förhindra allvarlig brottslighet, krävs att uppgifterna överförs på ett sådant sätt att myndigheterna har praktiska möjligheter att ta del av informationen och att det kan ske med rimliga insatser. Operatörerna har därför enligt nu gällande regler ålagts vissa skyldigheter. De är bl.a. skyldiga att bedriva sin verksamhet så att uppgifter görs tillgängliga på ett sådant sätt att informationen enkelt kan tas om hand. Jag har uppmärksammats på att det finns vissa svårigheter när det gäller hur uppgifter lämnas ut. Exempelvis levereras informationen från operatörerna i varierande format och struktur till de brottsbekämpande myndigheterna. Det leder till att de brottsbekämpande myndigheterna tvingas ta värdefulla resurser i anspråk för att bearbeta uppgifterna. Enligt vad som har framkommit kan detta arbete vara utdraget och resurskrävande. Jag vill komma till rätta med detta. Jag har därför, som ett första steg, bjudit in , , , branschorganisationen och berörda företag för att samtala om hur vi bäst kan lösa de problem som finns när det gäller utlämnandet av uppgifter och samarbetet parterna emellan. Kan vi hitta en bra lösning här kommer det gynna både de brottsbekämpande myndigheterna och teleoperatörerna.
frs · H612543 · 2019-04-24 00:00:00 — Svar på fråga 2018/19:543 av (S) Statlig närvaro i hela landet (S) har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att se till att myndighetsbeslut rörande statlig närvaro i hela landet följer den inriktning riksdag och regering lagt fast och att ansvar alltid kan utkrävas. Regeringen har sett behovet av att införa kontrollstationer för ökad regional hänsyn - inom ramen för myndigheternas ansvarsområden - när myndigheter fattar beslut om lokalisering. Regeringen har därför beslutat om en ny förordning om statliga myndigheters lokalisering. Enligt förordningen ska en myndighets beslut om lokalisering fattas av myndighetens ledning. Vidare ska en myndighet, innan den fattar ett beslut som innebär att myndigheten avvecklar samtliga fasta arbetsställen i en viss kommun, genomföra en konsekvensanalys. Analysen ska bl.a. innehålla en bedömning av de regionala konsekvenserna inom ramen för myndighetens ansvarsområde. Förordningen träder i kraft . Regeringen har också gett ett uppdrag till länsstyrelserna att kartlägga den statliga närvaron runtom i landet. Därtill har regeringen gett Statskontoret i uppdrag att dels kartlägga och sammanställa tio stora myndigheters planer för lokalisering av verksamhet, dels inhämta uppgifter från dessa myndigheter om fattade beslut om lokalisering av verksamhet . Jag förväntar mig att alla myndighetsledningar tar sitt ansvar för att implementera lokaliseringsförordningen, på samma sätt som myndigheterna ansvarar för att deras respektive verksamheter bedrivs effektivt och utifrån allmänhetens behov.