ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H611259 · 2019-02-19 00:00:00 — Fråga 2018/19:259 Åtgärder mot flyktingspionage av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) har kommit att bli en för många förföljda regimkritiker. är det känt att detta gäller personer från länder som , , , och . Flyktingspionage är att klassa som en del av underrättelsehotet från främmande makt, varför det är oerhört allvarligt att detta fortsätter. Nya uppgifter visar hur en Securitasvakt, som än arbetar åt företaget, spionerat på asylsökande turkiska regimkritiker i egna lokaler i . En av dem som trätt fram och vittnat mot vakten kom till efter att ha flytt omfattande utrensningar av Gülenanhängare och berättade då att spionaget skedde i samband med dennes första möte med . blev byggnaden där vittnet vistats tillsammans med andra Gülenanhängare beskjuten, vilket också bekräftats av polisen. Även ett liknande fall har uppmärksammats. I det fallet har en Malmöpolis som sympatiserar med Erdoğan vid upprepade tillfällen hånat förföljda regimkritiker på sociala medier. Jakten på oppositionella i är skrämmande nog, och enligt egen justitieminister har 31 088 personer dömts för kopplingar och sympatier med rörelsen. Vad som är än värre är det faktum att turkiska myndigheter helt öppet uppmanat turkar att ange regimkritiker. uppmanades sympatisörer till det styrande turkiska partiet helt öppet att rapportera personer, organisationer och lärosäten som stöder eller finansierar Gülenrörelsen till turkiska myndigheter. Enligt en israelisk tidning har regimkritiker också kidnappats utomlands i länder som Kosovo, , och , för att sedan föras till . Turkiska medier skryter även om när Gülenanhängare kidnappas och förföljs, vilket också visar på hur allvarlig situationen är för regimkritiker. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vad avser ministern att göra för att förhindra att vakter, poliser eller myndighetspersonal agerar spioner åt främmande stater?
fr · H611260 · 2019-02-19 00:00:00 — Fråga 2018/19:260 Antalet tillgängliga personnummer av ClasGöran (S) till Finansminister (S) Via medier och personliga kontakter med drabbade har jag blivit uppmärksammad på det dilemma som uppstår när har slut på unika personnummer. Personnumren började ta slut för vissa datum omkring 2010, och har löst det genom att ge ett personnummer för någon eller än det faktiska födelsedatumet. Det finns emellertid exempel på andra lösningar om vi tittar på våra grannländer. I har man, för att nämna ett exempel, gjort sig av med den fjärde siffrans funktion som kontrollsiffra, vilket innebär att man där kan dela ut 10 000 nummer för varje datum i stället för bara 999. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Pågår det några diskussioner om att lösa problemet med bristen på tillgängliga personnummer i på ett liknande sätt som i ?
fr · H611261 · 2019-02-19 00:00:00 — Fråga 2018/19:261 Överförskrivning av narkotiska läkemedel av (SD) till Socialminister (S) Siffror från Inspektionen för vård och omsorg visar att anmälningarna mot läkare som skriver ut för mycket narkotiska läkemedel ökar. skedde 88 anmälningar och 2018 hela 186 anmälningar. har det visat sig att flertalet läkare brister i kontrollen av vad deras kollegor har skrivit ut, och det har framkommit svårigheter för läkare att få tillräcklig information om vad andra läkare skrivit ut för läkemedel till en patient. Det finns planer på en nationell läkemedelslista, så att patienten, vården och apoteken ska kunna se vilka läkemedel som skrivits ut. Detta skulle vara en positiv förändring, även om flera apotek har uppgett svårigheter med att anmäla enskilda läkare för överförskrivningen, eftersom patientsäkerhetslagens bestämmelser omöjliggör anonyma anmälningar. Vad som också lyfts upp som en lösning av problemet är införandet av så kallad klinisk farmaci, eller att apotekare hjälper till med att granska medicinlistor. Möjligheten för behövande att få tag på rätt mediciner är naturligtvis viktig, men för att förhindra missbruk eller att preparaten hamnar i fel händer krävs också åtgärder i form av såväl välfungerande rutiner som kontroller. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Kan det vara aktuellt med införandet av en nationell läkemedelslista, möjligheten till anonyma anmälningar eller införandet av klinisk farmaci, eller vilka andra åtgärder avser ministern att vidta för att förhindra överförskrivningen av läkemedel?
fr · H611262 · 2019-02-19 00:00:00 — Fråga 2018/19:262 Lagstadgad ursprungsmärkning av kött på restauranger av (S) till Statsrådet (S) I ska restauranger tydligt ange vilket land det kött som serveras kommer ifrån. Många konsumenter är intresserade av varifrån det kött man äter kommer ifrån. Som konsument är det lätt att välja svenskt kött i våra matvarubutiker, vilket har gjort att försäljningen av svenskt kött i förhållande till importerat kött i våra matbutiker har ökat . Tyvärr är situationen inte densamma inom restaurangnäringen. Restaurangbranschen har lovat att man på frivillig basis ska uppmana sina medlemmar att redovisa ursprungsland på fisk och kött, men ingenting händer. Som konsument ställs man inför många beslut och valmöjligheter. För att man som konsument ska kunna fatta så kloka och genomtänkta beslut som möjligt måste man ha tillgång till information om produkten, och en produkts ursprung borde självklart finnas med i den informationen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Kommer statsrådet och regeringen att ta avgörande steg för att få till regler ursprungsmärkning av kött på restauranger, likt de som kommer börja gälla i ?
fr · H611263 · 2019-02-19 00:00:00 — Fråga 2018/19:263 Pumplagen av (C) till Statsrådet (S) Pumplagen hur nu existerat och bidrog starkt till ökningen av i . införande har flera andra lagar och initiativ tillkommit för att stimulera tillgången på förnybara drivmedel. Det har gjorts vissa utvärderingar inom ramen för trafikutskottets uppdrag för ett par mandatperioder sedan, men efter reduktionspliktens införande och andra stimulanser bör det vara lämpligt att återigen se över hur lagen bäst ska användas för att öka omställningen av den svenska fordonsflottan. Exempelvis kan kraven skärpas eller fler gröna mobilitetstjänster inkluderas. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad kommer statsrådet att göra för att pumplagen i än högre grad ska möjliggöra en ökad introduktion av fossilfria drivmedel och gröna mobilitetstjänster?
fr · H611264 · 2019-02-19 00:00:00 — Fråga 2018/19:264 Lärarnas befogenheter av (L) till Utbildningsminister (S) inlämnade Liberalerna en interpellation med tre konkreta frågor till regeringen om hur vi ska förhindra att lärare som i enlighet med skollagens bestämmelser vidtar åtgärder för att upprätthålla ordning i klassrummet ändå kan kritiseras när elever anmäler att de känner sig kränkta. Vi krävde i en kammardebatt (som flyttades från på ministerns begäran) att regeringen skulle ändra regelverket och skollagen. Det tydliga svaret från regeringen var att man inte tänkte göra en sådan förändring. uttalar sig utbildningsministern i om exakt de problem och de skadeståndsärenden som riktats mot huvudmännen efter det att lärarna ingripit. Där säger ministern att hon vill se över frågan om befogenheterna och hänvisar till en punkt i januariavtalet som inte alls berör detta problem som Liberalerna uppmärksammat. Den saknar även bäring på frågor kring Skolinspektionens och i synnerhet Barn- och elevombudets hantering av ett antal återkommande ärenden där man gått emot kommunen – men i praktiken läraren – eftersom det är lärarens åtgärd som utlöst anmälan från vårdnadshavare till skolmyndigheterna. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utbildningsminister : Kommer ministern och regeringen att ta några initiativ i närtid för att ändra skollagen och regelverket för att lärare ska kunna fortsätta ingripa enligt skollagen utan att deras agerande blir föremål för skadeståndsprocesser eller uppsägning?
fr · H611265 · 2019-02-19 00:00:00 — Fråga 2018/19:265 Den digitala krisledningsförmågan av (L) till Statsrådet (S) har det blivit alltmer tydligt att komplexiteten i de digitala samhällstjänster som levereras av både myndigheter och privata aktörer ökar. Därmed ökar också kraven på god informationssäkerhet och en god krisledningsförmåga. Specifikt har förmågan hos berörda aktörer att samverka i en krissituation stor betydelse för att kunna avvärja eller reducera konsekvenserna av ett hot. Två nya lagar har beslutats inom området. Dels säkerhetsskyddslagen (SFS 2018:585), dels lagen om informationssäkerhet för samhällsviktiga och digitala tjänster (SFS 2018:1174). Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder planerar statsrådet och regeringen att vidta för att uthålligt säkerställa förmågan hos myndigheter och leverantörer av samhällsviktiga och digitala tjänster att i samverkan hantera digitaliseringens risker och hot?
fr · H611266 · 2019-02-19 00:00:00 — Fråga 2018/19:266 Effekt för svensk industri av (M) till Statsrådet (S) En stor del av de varor vi exporterar från produceras utanför våra största städer. Det är nämligen inte tjänstesektorn utan fortfarande varor som står för den absolut största delen av den för svensk ekonomi så viktiga exporten. Att basindustrier finns i är bra för vår ekonomi, för miljön och för jobben, och den svenska industrin är fortsatt stark. Många av de svenska varorna produceras genom förädling av svensk el. Svensk basindustri är bra på att arbeta med energieffektiviseringar, och man blir bättre. Men det kommer också nya industrier, som datorhallar, där många etableringar gjorts i . Dessa verksamheter kräver mycket energi, och tillgången till energi är avgörande för att kunna etablera sig. har vi sett att industrietableringar inte har kunnat göras på grund av effektbrist. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur avser statsrådet att tillse att vår så viktiga industri ute i landet får tillräcklig effekt i sin energiförsörjning?
fr · H611267 · 2019-02-19 00:00:00 — Fråga 2018/19:267 Service på landsbygden av (M) till Statsrådet (S) kom det ett dråpslag mot dem som bor i utanför . Ortens sista bensinmack meddelar att man lägger ned. Skärpta miljökrav gör att bensinbolaget inte längre anser sig ha råd att ha den kvar, enligt ett inslag i SVT . får de som bor i flera mil till närmaste mack. Det är många i som bor på landsbygden som har upplevt samma sak , nämligen att samhällsservicen där försämras och det blir svårare och svårare att bo kvar. Att kunna tanka sin bil nära sin bostad eller den plats där man driver sitt företag är naturligtvis en grundförutsättning för att kunna bo drägligt på landsbygden. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad har regeringen för plan för att utöka antalet tankställen i och för att behålla dem som finns?
fr · H611268 · 2019-02-19 00:00:00 — Fråga 2018/19:268 Mer idrott i skolan av (M) till Utbildningsminister (S) Mer idrott i skolan har debatterats flitigt, och här var alliansen pådrivande för att beslutet om 100 fler timmar idrott och hälsa skulle bli verklighet. presenterade regeringen till slut en satsning på fler timmar idrottstimmar i skolan och mer rörelse utöver skolämnet, och man bildade ett rörelsenätverk. Folkhälsoutmaningarna i landet är enormt stora och forskningen visar även att fysisk aktivitet leder till att elever presterar bättre i alla ämnen. Vinsterna av mer fysisk aktivitet inom området skola och fritidshem är därför oerhört viktigt. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Kan ministern redogöra för hur implementeringen av mer rörelse i skolan sker?
fr · H611269 · 2019-02-20 00:00:00 — Fråga 2018/19:269 Proportionella bötesbelopp av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) Böter är en summa pengar som en dömd person ska betala som straff för att ha begått ett brott. De vanligaste typerna av böter är penningbot, som är ett fast belopp, och dagsböter, som är proportionella mot den taxerade inkomsten. En dagsbot fastställs till ett visst belopp, från och med 50 till och med , och bedöms efter vad som anses vara skäligt med hänsyn till den dömdes inkomst, förmögenhet, försörjningsskyldighet och ekonomiska förhållanden i övrigt. Utöver detta kan böter utskrivas av en polisman, exempelvis vid olika trafikbrott. Vad vi dock har sett är att bötesbelopp ofta inte alls är proportionerliga avseende brott. Att exempelvis köra för fort på en tom raksträcka kan innebära i böter, trots att ingen skada skett. Det finns också exempel där dömda personer får förhållandevis låga böter, trots att kostnaden för såväl skadan för drabbade som rättegångskostnader varit betydligt högre. Ett exempel är den unga aktivisten som för inte så länge sedan dömdes att betala sammanlagt i böter efter att ha stoppat utvisningen av en 52-årig afghan. Utöver faktumet att passagerare på det aktuella planet drabbats av förseningar och allmän olust beräknade Kriminalvården att händelsen på flygplats orsakade en merkostnad på . Som bekant är detta, i kombination med andra ej redovisade kostnader, en betydligt högre summa än vad den dömda ålades att betala. Med anledning av ovanstående önskas justitie- och migrationsminister svara på följande fråga: Avser ministern att vidta åtgärder för att möjliggöra bötesbelopp som i större utsträckning än står i proportion till den skada som en dömd brottsling har orsakat eller på annat sätt verka för att de som har drabbats av en gärning ska kunna kompenseras?
fr · H611270 · 2019-02-20 00:00:00 — Fråga 2018/19:270 Effektbalansen av (M) till Statsrådet (S) Energipolitiken i har länge präglats av tvära kast och oklara besked. Efter att energiöverenskommelsen beslutades i riksdag finns fortfarande en bred oro kring den framtida elförsörjningen i . Risken för effektbrist är påtaglig. Svensk industri har uttryckt en stark oro över utvecklingen, då produktionen hotas när effektbalansen inte säkras. måste regeringen ta initiativ för att inte bara på årsbasis ha ett elöverskott utan även för att säkra att vi framöver har den effekt i våra nät som samhället har rätt att förvänta sig. Min fråga till statsrådet är: Vad kommer statsrådet att göra för att säkra effektbalansen i det svenska elnätet?
fr · H611271 · 2019-02-20 00:00:00 — Fråga 2018/19:271 Införande av lex av (S) till Statsrådet (S) läste jag ett reportage i tidningen . Det handlade om den bortgångne medlemmen . Man kan lätt tro att den här skriftliga frågan handlar om en arbetsrelaterad olycka; elektriker har som bekant ett farligt yrke. Men det gör den inte. I Elektrikern beskriver mamma hur han hade berättat att han hade börjat spela och hon först blev förvånad och undrade vad han menade och tänkte att han redan spelade musik. Men det var ett spelberoende som hade utvecklat. hade stora skulder. Han hade tagit lån efter lån för att bekosta sitt spelande. Till sin syster säger han mot : ”Du anar inte hur lätt det är att låna pengar, det är som en disktrasa. Du vrider ur den och tror att den är urvriden, men så vrider du lite till, och får ut lite mer. Och vrider du i ena hörnet så får du ytterligare lite till. Du kan vrida den där jäkla trasan hur mycket som helst. Det är så lätt att låna pengar.” Efter samtal med personalen skrivs ut från psykakuten. Då har han kvar att leva. Dagen efter, , tar han sitt liv. Genom en registerstudie av drygt 2 000 svenskar visar , professor vid , och hans kollega att spelberoende har 15 gånger högre självmordsdödlighet än befolkningen i övrigt. kollega skriver till minne av sin bortgångne vän och kollega: ”Jag lovar att se till att din bortgång ska medföra att fler får hjälp. Därför tänker jag påverka så att regelverket för alla dessa låneinstitut, sms-lån, privata spelbolag och nätkasinon ändras. Egentligen borde de kanske förbjudas helt. Åtminstone bör ALL spelreklam helt förbjudas.” När du åker från Järva till är ditt första möte med spelreklam och sms-lån i tv:n. Sedan ser du nästa i tunnelbanans reklam, och tar du fram mobilen ser du spelreklam där också. Det är verkligen inte hållbart. Många människor hamnar i ett spelberoende, och en del, som till exempel , tar sitt liv. Jag vet att statsrådet redan har tagit ett par viktiga steg för att begränsa spelreklam och sms-lån. Jag vill fråga statsrådet : Hur ser statsrådet på idén att spelreklam ska omfattas av motsvarande regler och lagstiftning som för tobak och alkohol?
fr · H611272 · 2019-02-20 00:00:00 — Fråga 2018/19:272 HPV-virus och vaccination av (M) till Socialminister (S) HPV (humant papillomvirus) är ett mycket vanligt virus som finns i fler än hundra olika varianter. De flesta typer av HPV är ofarliga men kan leda till könssjukdomar, och några typer av viruset kan leda till cellförändringar. HPV associeras främst med livmoderhalscancer men kan även leda till andra variationer av cancer som kan drabba såväl kvinnor som män. ingår vaccination för flickor i det allmänna vaccinationsprogrammet, men beklagligt nog vaccineras inte pojkar. är ett föregångsland gällande HPV-vaccination. Här erbjuds alla, oavsett kön, vaccinering upp till . Resultatet är att landet nästan har utrotat HPV samt att HPV-relaterad cancer har minskat. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : Är det ministerns mening att även pojkar ska inkluderas i det allmänna vaccinationsprogrammet gällande HPV, och när kommer detta i så fall att ske?
fr · H611273 · 2019-02-20 00:00:00 — Fråga 2018/19:273 Vård i tid av (M) till Socialminister (S) , när den rödgröna regeringen tog regeringsmakten, har vårdköerna fördubblats. En stor del i detta är att regeringen tog bort den kömiljard som specifikt inriktade sig på att patienter skulle få vård . I är detta tydligt. stod det nästan 115 000 personer skåningar i kö för att få vård. Nästan 30 000 av dessa människor fick vänta än vad som är tillåtet enligt vårdgarantin. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att rejält korta vårdköerna samt garantera att patienter får vård enligt vårdgarantin?
fr · H611274 · 2019-02-20 00:00:00 — Fråga 2018/19:274 mellan och av (M) till Statsrådet (S) En studie av förutsättningarna för Vänersjöfarten har genomförts av Region , , , och . Slutsatsen av studien är att det finns två scenarier. Det första scenariot innebär bland annat att det byggs nya slussar i . I det andra scenariot stängs slussarna , då de beräknas ha gjort sitt. Konsekvensen blir då att sjötransporterna flyttas till andra transportsätt och att Vänersjöfarten läggs ned. fattade den rödgröna regeringen ett beslut om en nationell trafikslagsövergripande plan för perioden –2029. I denna plan finns satsningar på och nya slussar. Dock kan det ifrågasättas huruvida regeringen kommer att kunna leva upp till detta i och med januariöverenskommelsen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att fullfölja den trafikslagsövergripande plan som regeringen beslutade om 2018 och som avser satsningar på nya slussar för ?
fr · H611275 · 2019-02-20 00:00:00 — Fråga 2018/19:275 Biotopinventering av (M) till Statsrådet (S) I regeringsförklaringen går det att läsa följande: ”Svensk skogsnäring ska vara hållbar och växande. Den privata äganderätten till skogen ska värnas. Markägare ska få rättmätig ekonomisk kompensation vid inskränkningar i ägande- och brukanderätt”. Det är bra att regeringen verkar ha tagit sitt förnuft till fånga i den infekterade frågan gällande kompensation av markägare när staten går in och lägger förbud för avverkning av skog till följd av nyckelbiotopsinventering. Det är däremot en sak att säga något och en helt annan vad som faktiskt följer i handling. Den gångna mandatperioden har frågan om kompensation för markägare och äganderätten varit i fokus. Regeringen har blivit starkt ifrågasatt, och flera mark- och skogsägare har varit väldigt kritiska mot hanteringen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet mer specifikt att vidta för att värna den privata äganderätten?
fr · H611276 · 2019-02-20 00:00:00 — Fråga 2018/19:276 Återtagande av IS-krigare av (SD) till Utrikesminister (S) president har gått ut med önskemålet att europeiska länder tar tillbaka medborgare som stridit för grupper som Islamiska staten. Det är naturligtvis svårt för de lokala parterna att hantera den uppkomna situationen, där invånare från andra länder rest dit för att begå terror och fruktansvärda krigsbrott, varför det är förståeligt att de önskar avlastning. är det i länder som och som brotten har begåtts, varför eventuella domar bör avkunnas just där. finns det ingen juridisk skyldighet för att på något sätt bistå med att ta tillbaka IS-krigare eller anhöriga med svenskt medborgarskap och som gripits i exempelvis eller . Vidare är regelverket för så kallad konsulär hjälp främst ämnat för relationer mellan stater, varför situationer som inkluderar icke-statliga aktörer, så som ofta är fallet i detta exempel, är komplicerat. Lyckligtvis avrådde UD från resor till dessa områden , vilket innebär att eventuella terrorsympatisörer inte kan räkna med någon konsulär hjälp, men det finns fortfarande inga formella hinder för mot att bistå medborgare som omhändertagits i de aktuella områdena. Dock saknar skyldighet att ta tillbaka terroristerna. Mot denna bakgrund önskas utrikesminister svara på följande fråga: Är det aktuellt att från svensk sida bistå terrorister med anhöriga i att återvända till eller på annat sätt bistå med konsulär hjälp om de har svenskt medborgarskap, och hur ska den hjälpen i så fall se ut?
fr · H611277 · 2019-02-20 00:00:00 — Fråga 2018/19:277 Vapendirektivet av Boriana (M) till Statsrådet (S) i en interpellationsdebatt om översyn av vapenlagstiftningen sa statsrådet att går fram med en minimiimplementering av EU:s vapendirektiv. Det är en uppfattning som inte delas av experterna. Enligt de flesta ”guldpläterar” direktivet och går betydligt längre än vad EU kräver, bland annat när det gäller licensplikt för magasin och tidsbegränsade vapenlicenser. Särskilt oroande är förslaget att godtyckligt flytta vissa vapen till den huvudsakligen förbjudna kategori A, vilket omöjliggör för sportskyttar att resa med sina tävlingsvapen. I en debattartikel publicerad på skrev och om ”fel åtgärder mot fel vapenanvändare” om samma förslag som regeringen har lagt fram i lagrådsremissen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vad ligger till grund för regeringens ändrade uppfattning om EU:s vapendirektiv?