ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H711265 · 2019-10-25 00:00:00 — Fråga 2019/20:265 Händelsen i och behovet av ökade kontroller av (SD) till Statsrådet (S) Vi berörs alla av nyheten att 39 människor har hittats döda i en kyltrailer strax utanför . Att det är fråga om människosmuggling står utom allt tvivel, och mönstret känner vi igen från tidigare händelser med samma tragiska utgång. Mycket talar också för att föraren av transporten är oskyldig, eftersom han hämtade trailern vid en hamnterminal. För föraren måste det här vara mycket påfrestande då han, i varje fall inledningsvis, misstänktes för mord. Det är välorganiserade internationella nätverk som arbetar med just människosmuggling, och verksamheten är omfattande. Vid ett annat uppmärksammat fall med människosmuggling var verksamheten knuten till en mindre ort i . Människosmugglingen har ökat, och antalet dödsfall har varit stort . Det som sker i visar med all önskvärd tydlighet hur grym denna verksamhet är. Under en lång rad av år har , och inte minst , blundat för den omfattande kriminella verksamhet som styr handeln med människor. Att de kriminella nätverken har kunnat växa så mycket beror till stor del på utebliven kontroll ute på vägarna och vid gränsövergångar. Upptäcktsrisken är i det närmaste noll, och de kriminella löper mycket liten risk att en transport stoppas, vilket ger dem fritt utrymme att expandera sin brottsliga verksamhet. Förlorare är naturligtvis de människor som dör i den här hänsynslösa hanteringen, men det får också andra konsekvenser i samhället. Det skapas ett parallellt samhälle där de kriminella har sin egen maktutövning. Att tullens kontroller och inte minst kontroller på väg har minskat kraftigt är väl känt, och det begränsar kampen mot de kriminella nätverken. Eftersom de kriminella arbetar över ytan och eftersom gängen ständigt byter strukturer är behovet av kontroller betydligt större . Att vägnätet är en viktig del i den kriminella logistiken är också väl känt. Med anledning av detta vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Tänker statsrådet ge polisen de riktade resurser som krävs för att förstärka kontrollerna och därmed begränsa de kriminellas verksamhet?
fr · H711266 · 2019-10-25 00:00:00 — Fråga 2019/20:266 Tillgång till företagslån i glesbygd av (SD) till Näringsminister (S) Det är inte sällan svårt för mindre företag att få företagslån via kreditgivare för att kunna expandera och exempelvis gå från att vara en lokal verksamhet till en nationell dito. För att underlätta för företag att kunna utvecklas och växa är därför staten genom aktiv på kreditmarknaden. presenterade Tillväxtanalys rapporten kan statliga lån komplettera de privata kreditmarknaderna?. I denna rapport granskas hur statliga system för kreditfinansiering ser ut i andra länder och om det svenska systemet med statliga lån via ger förväntade effekter. Rapporten ger i det stora hela ett gott omdöme åt verksamhet. De prickar rätt med sina insatser, och lånen ger ”en bestående positiv effekt på företagens nettoomsättning och arbetsproduktivitet”. Rapporten analyserade även effekterna av insatserna i olika regioner, och här framkommer bland annat att låneverksamheten ”ger störst effekt i företag som är verksamma i storstadskommuner och i täta kommuner nära en större stad”. Vidare framgår att lånestorleken från är större och räntan lägre när det finns bankkontor i närheten. Detta är naturligtvis problematiskt eftersom trenden med nedlagda bankkontor på mindre orter är tydlig. Det blir allt glesare mellan bankkontoren, vilket också indikerar att kan behöva stå för en större andel av lånen om inte företagen ska få en försämrad tillgång till krediter. Mot bakgrund av detta vill jag rikta följande fråga till näringsminister : Hur ser ministern på verksamhet i allmänhet och i synnerhet gällande dess insatser för företag som inte befinner sig i storstadskommuner, samt avser ministern att vidta några åtgärder i syfte att förbättra låneverksamhet på landsbygden?
fr · H711267 · 2019-10-25 00:00:00 — Fråga 2019/20:267 Särskild regelgranskning utförd av av (SD) till Näringsminister (S) Världsekonomin blir alltmer digitaliserad, och marknaden blir alltmer global. Detta innebär både möjligheter och utmaningar för svenskt näringsliv och svensk ekonomi. är en liten ekonomi med stort handelsberoende, vilket betyder att det är av yttersta vikt att det råder goda förutsättningar för bolag som är verksamma i . Dessvärre pekar det mesta på att det blir både krångligare och dyrare att bedriva näringsverksamhet i . Det svenska regelförenklingsarbetet har hamnat på efterkälken i en internationell kontext, och enligt har svenska företags kostnader för administration ökat med . I denna kontext gläds jag därför åt den regelförenklingsresa som har initierats tillsammans med NNR och som näringsministern nu har annonserat med pompa och ståt. Med det sagt återstår det självklart att se vad satsningen mynnar ut i, och från sida menar vi att det finns ett gediget underlag för att omgående sparka igång flertalet regelförenklingsförslag redan innan förenklingsresan har något att rapportera in. Vi menar att, även om näringsministern har en genuin vilja att ta reda på vilka regelförenklingar som kan göras och vilka effekter de skulle få, regeringen bör låta genomföra en särskild granskning på området. har möjligheten att genomföra en utomstående och djupgående , som inte utgår ifrån utan genomlyser hela för att presentera fakta men också komma med konkreta och effektiva förslag på förbättringar. Detta torde vara en självklarhet givet näringsministerns uttalade ambitioner om regelförenklingar, men trots att frågan har lyfts av andra aktörer har regeringen mig veterligen inte verkat för att nyttja denna möjlighet. Med anledning av detta vill jag ställa följande fråga till näringsminister : Kommer näringsministern att verka för att låta genomföra en granskning av svenska regleringar och regler likt den ovan nämnda ?
fr · H711268 · 2019-10-25 00:00:00 — Fråga 2019/20:268 frånträdande av JCPOA av (SD) till Utrikesminister (S) , även känt som Joint Comprehensive Plan of Action, efterlevs inte längre, varken av eller , som valt att dra sig ur. Trots detta förefaller regeringens hållning vara att avtalet, i dess nuvarande form, är det bästa alternativet för att få att avstå från planerna på att skaffa egna kärnvapen. Avtalet går i korthet ut på att går med på att begränsa sin forskning och utveckling av kärnenergi och ger det internationella atomenergiorganet, , rätt att kontrollera verksamheten. Detta sker i utbyte mot att EU, FN och tar bort sanktioner mot landet som införts för att förhindra att landet utvecklar kärnvapen. aviserade den amerikanske presidenten att skulle lämna och i dess ställe återinföra strama sanktioner mot regimen i . Sedan återinförde sina sanktioner mot har EU och helt olika sanktionsregimer, vilket tidigare inte varit fallet. EU har kvar sanktionslättnader medan återinfört alla, och lagt till ytterligare, sanktioner. Europeiska länder som signerat avtalet har utan framgång försökt finna vägar och verktyg för att hjälpa att undvika amerikanska sanktioner. har dessutom satt ökad press på att försöka lätta på sanktionerna, bland annat genom att gradvis bryta mot de villkor man förbundit sig att följa. Till exempel har åter börjat producera anrikat uran med teknik förbjuden under avtalet. brott mot villkoren utgör ett allvarligt hot eftersom det möjliggör en anrikning av uran i snabbare takt än vad som enligt avtalet var tillåtet, vilket ökar kärnvapenhotet från . Från ett politiskt perspektiv urholkar agerande det europeiska resonemanget om att i dess nuvarande form utgör det bästa alternativet för att begränsa regimens kärnvapenutveckling. , , och är de europeiska parter som gavs en 60-dagars deadline av att finna nya sätt att lätta på sanktionerna mot . Den iranska utpressningen av europeiska aktörer är oförenlig med den ursprungliga ambitionen om att få att avstå från planerna på att skaffa kärnvapen. Dessutom följer inte längre de regler som satte upp för att få möjlighet att övervaka iranska anrikningsanläggningar, i utbyte mot lättade västerländska sanktioner. Målet med de iranska utpressningsförsöken är att EU ska komma att göra det enklare för europeiska företag och banker att återupprätta normala handelsförbindelser med . som fortsatt tillåter lättade sanktioner mot regimen i har ökat sina möjligheter att utveckla kärnvapen som kan komma att användas emot oss eller våra allierade runt om i världen. Mot bakgrund av detta vill jag fråga utrikesminister : Hur anser ministern att avtalet, i ett läge där självt aktivt bryter mot de villkor landet enligt avtalet har förbundit sig att hålla sig till, bidrar till att begränsa planer på att skaffa egna kärnvapen?
fr · H711269 · 2019-10-25 00:00:00 — Fråga 2019/20:269 Utredning av krigsbrott av (SD) till Utrikesminister (S) Omvärlden har på olika sätt satt press på att agera på ett sådant sätt att landet inte äventyrar stabiliteten i . Den turkiske ledaren har dock fortsatt sin offensiv mot det tidigare förhållandevis lugna området i norra – ett område med en lång rad olika minoriteter som riskerar att drabbas oerhört svårt efter att övergett sitt utlovade beskydd. Det finns anledning att vi i väst bör oroa oss för att just nu utför en etnisk rensning av framför allt en folkgrupp velat eliminera – kurderna. Kurderna har varit avgörande i den USA-ledda kampanjen i kriget mot Daish/IS. Som en USA-allierad partner har kurderna gjort sig förtjänta av västvärldens stöd, men mot bakgrund av en mycket komplex geopolitisk situation, där ingår som allierad i Nato, har offensiv in i inte mött mer än diplomatiskt motstånd. Bristen på kännbara konsekvenser för destabiliserande agerande riskerar att fortsatt utmana den USA-allierade kurdiska befolkningens överlevnad. Om får fritt spelrum att fortsätta agera offensivt i finns en överhängande risk att den västerländska passiviteten inför agerande resulterar i en etnisk rensning av kurderna i norra . Särskilt oroväckande är de anklagelser mot den turkiska militären om användning av kemiska stridsmedel i sin offensiv mot kurderna. Ett flertal personer, däribland civila, har skadats, och sjukhusen, som redan har akut brist på basala mediciner och annat, har tvingats ta emot sönderbrända kroppar. har bilder och videor av kurdiska civila med förfärliga brännskador cirkulerat – videor där man kan se barn som skriker av smärta efter att ha fått sina kroppar sönderbrända. Utöver detta har vi sett vad som tycks vara turkstödda jihadister brutalt mörda civila i Rojava, varav flera avrättats kallblodigt för att sedan få sina kroppar stympade. Detta kan inte få fortgå. Risken för att krigsbrott likt dessa förbises till följd av politisk passivitet och förvirring om hur situationen ser ut är betydande. För att visa att är en del av ett större världssamfund som fördömer användningen av kemiska stridsmedel är det av central betydelse att regeringen arbetar för att en oberoende utredning om kurdernas situation sjösätts. Ansvariga måste ställas till svars, och det internationella samfundet måste agera för att klart och tydligt säga ifrån. Mot bakgrund av att FN glädjande nog valt att utreda den påstådda kemvapenattacken önskas utrikesminister svara på följande fråga: Kommer ministern och regeringen att arbeta vidare för internationella utredningar av de krigsbrott som är begångna av med allierade jihadister för att ställa turkiska individer till svars för detta?
fr · H711270 · 2019-10-25 00:00:00 — Fråga 2019/20:270 Situationen i av (C) till Statsrådet (MP) Situationen i hårdnar när det gäller synen på och lagstiftningen mot homosexuella. Det finns förslag på dödsstraff för homosexualitet. Det stöd som ges till är riktat till civilsamhället och inte till den ugandiska staten, vilket jag anser är bra. Dock ser vi som sagt att situationen hårdnar. Jag vill därför fråga statsrådet : Vad avser statsrådet och regeringen att göra för att bidra till en förändrad situation i så att homosexuella i landet ska ha sina demokratiska och mänskliga rättigheter?
fr · H711271 · 2019-10-25 00:00:00 — Fråga 2019/20:271 Utredning av krigsbrott av (SD) till Utrikesminister (S) Omvärlden har på olika sätt satt press på att agera på ett sådant sätt att landet inte äventyrar stabiliteten i . Den turkiske ledaren har dock fortsatt sin offensiv mot det tidigare förhållandevis lugna området i norra – ett område med en lång rad olika minoriteter som riskerar att drabbas oerhört svårt efter att övergett sitt utlovade beskydd. Det finns anledning att vi i väst bör oroa oss för att just nu utför en etnisk rensning av framför allt en folkgrupp velat eliminera – kurderna. Kurderna har varit avgörande i den USA-ledda kampanjen i kriget mot Daish/IS. Som en USA-allierad partner har kurderna gjort sig förtjänta av västvärldens stöd, men mot bakgrund av en mycket komplex geopolitisk situation, där ingår som allierad i Nato, har offensiv in i inte mött mer än diplomatiskt motstånd. Bristen på kännbara konsekvenser för destabiliserande agerande riskerar att fortsatt utmana den USA-allierade kurdiska befolkningens överlevnad. Om får fritt spelrum att fortsätta agera offensivt i finns en överhängande risk att den västerländska passiviteten inför agerande resulterar i en etnisk rensning av kurderna i norra . Särskilt oroväckande är de anklagelser mot den turkiska militären om användning av kemiska stridsmedel i sin offensiv mot kurderna. Ett flertal personer, däribland civila, har skadats, och sjukhusen, som redan har akut brist på basala mediciner och annat, har tvingats ta emot sönderbrända kroppar. har bilder och videor av kurdiska civila med förfärliga brännskador cirkulerat – videor där man kan se barn som skriker av smärta efter att ha fått sina kroppar sönderbrända. Utöver detta har vi sett vad som tycks vara turkstödda jihadister brutalt mörda civila i Rojava, varav flera avrättats kallblodigt för att sedan få sina kroppar stympade. Detta kan inte få fortgå. Risken för att krigsbrott likt dessa förbises till följd av politisk passivitet och förvirring om hur situationen ser ut är betydande. För att visa att är en del av ett större världssamfund som fördömer användningen av kemiska stridsmedel är det av central betydelse att regeringen arbetar för att en oberoende utredning om kurdernas situation sjösätts. Ansvariga måste ställas till svars, och det internationella samfundet måste agera för att klart och tydligt säga ifrån. Mot bakgrund av att FN glädjande nog valt att utreda den påstådda kemvapenattacken önskas utrikesminister svara på följande fråga: Kommer ministern och regeringen att arbeta vidare för internationella utredningar av de krigsbrott som är begångna av med allierade jihadister för att ställa turkiska individer till svars för detta?
fr · H711272 · 2019-10-25 00:00:00 — Fråga 2019/20:272 Miljövänliga transporter av (C) till Näringsminister (S) Omställningen till hållbara transporter sker och har skett . Vid upphandlingar blir inte bara kostnadsfrågan viktig utan också hur miljövänlig transporten är. Utvecklingen inom näringslivet är positiv inom flera områden, och allt fler efterfrågar miljöprestanda vid upphandling. Näringar såsom åkerinäringen och sjöfarten som ska ställa om till hållbara transporter vidtar allt fler åtgärder, särskilt de svenska aktörerna. Här kan nämnas Åkeriföretags ”Fair Transport 2.0”. Detta är en positiv och välkommen utveckling. För att skapa förutsättningar för att öka takten i omställningsarbetet och för att ställa om mot miljövänliga transporter är förutsättningarna och ekonomiska incitament helt avgörande. Det kan i denna del konstateras att transportköpare som har ställt miljökrav och dessutom varit beredda att tillsammans med transportnäringen stå för en del av kostnaden har varit mycket viktiga för det omställningsarbete som redan har skett. Staten (inklusive de statliga företagen), regionerna och kommunerna är stora köpare av bland annat lastbilstransporter och transporter till sjöss. Min fråga till näringsminister blir därför: medstatligt ägande krav på att transporter ska vara hållbara och miljövänliga, ochhur följs detta upp?
fr · H711273 · 2019-10-25 00:00:00 — Fråga 2019/20:273 Fortbildning för vårdens medarbetare av (M) till Socialminister (S) Att vårdens medarbetare är livsviktiga är ett alldeles självklart konstaterande. Det motsvaras emellertid inte av den uppskattning som visas vårdens medarbetare och av de villkor som finns inom hälso- och sjukvården . Detta gäller inte minst arbetsvillkor, arbetsmiljö och möjligheter till vidareutbildning för vårdens medarbetare. är tillsammans med och de enda länderna inom EU som saknar ett regelverk för att garantera till exempel specialistkompetenta läkare rätt till fortbildning. Ett tydligare regelverk kring fortbildning kräver även en modell och struktur för uppföljning. Det ställer också krav på medarbetarna att genomföra utbildningen. I grunden handlar det om att skapa en patientsäker vård, där rättigheter, skyldigheter och möjligheter till vidareutbildning gäller lika för alla. föreslår en nationell modell i samarbete mellan stat och regioner där möjligheterna ses över och delat ansvar utreds. Det behövs ett strukturerat samarbete och samordning som underlättar och uppmuntrar till vidareutbildning. Olika modeller för karriärstegar finns i regionerna, men tyvärr är de ofta inte jämförbara med varandra. Det finns därför ett behov av ökat samarbete mellan olika regioner för att vårdens medarbetare ska uppleva att det finns goda möjligheter att utvecklas och att om behov uppstår kunna byta arbetsgivare och region. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga socialminister : När avser ministern att lägga fram konkreta förslag i syfte att underlätta regelbunden fortbildning för vårdens medarbetare?
fr · H711274 · 2019-10-25 00:00:00 — Fråga 2019/20:274 Vägsamfälligheter av (C) till Infrastrukturminister (S) beslutade att tillkännage regeringen att utreda frågan om en enklare förvaltning för landets samfälligheter. Beslutet – följt av en regelförenkling – kan innebära att landets tusentals samfälligheter, vägsamfälligheter med flera, själva ges mandat att besluta om förändrade andelstal med mera. Rev () har med inspiration från finsk lagstiftning tagit fram och utvecklat en möjlig modell. Syftet är att uppnå aktuella och fungerande andelstal, vilket skulle innebära en förenkling och jämfört med ge billigare och snabbare processer med vidmakthållen rättssäkerhet. tillkännagivande drevs fram av , och en majoritet av ställde sig bakom. ingång i frågan var – och är – att regeringen skyndsamt bör utreda hur en lagreglering som innebär att en samfällighetsförening själv kan besluta om ändrade andelstal i en gemensamhetsanläggning kan utformas. har det snart gått tillkännagivande, och med bakgrund av det ovan nämnda blir min fråga till infrastrukturminister : Kommer landets tusentals vägsamfälligheter att /20 få se några framsteg eller några initiativ från ministerns och regeringens sida som förenklar väghållningen?
fr · H711275 · 2019-10-25 00:00:00 — Fråga 2019/20:275 Förstärkta tullkontroller av (SD) till Finansminister (S) Vi berörs alla av nyheten att 39 människor har hittats döda i en kyltrailer strax utanför . Att det är fråga om människosmuggling står utom allt tvivel, och mönstret känner vi igen händelser med samma tragiska utgång. Att människosmuggling har blivit en lönsam verksamhet för de kriminella styrks i en rapport från . Rapporten har på nacken men redovisar ändå att vinsten för de kriminella nätverken och deras handel med människor är på hela . Det är således en mycket lukrativ marknad för de kriminella och de möter synnerligen svagt motstånd från myndigheterna. Vid ett annat uppmärksammat fall med människosmuggling var verksamheten knuten till en mindre ort i . Eftersom upptäcktsrisken är i det närmaste obefintlig ökar handeln med människor. Det får som en direkt följd att antalet dödsfall i den här hänsynslösa hanteringen ökar. Det som har skett i visar med all önskvärd tydlighet hur grym denna verksamhet är. Under en lång rad av år har och inte minst blundat för den omfattande kriminella verksamhet som styr handeln med människor. Att de kriminella nätverken har kunnat växa så mycket beror till stor del på utebliven kontroll vid gränsövergångar. Risken att en transport stoppas är i det närmaste obefintlig, vilket ger de kriminella fritt utrymme att expandera sin brottsliga verksamhet. Förlorare är naturligtvis de människor som dör i den här hänsynslösa hanteringen, men det får också andra konsekvenser i samhället. Det skapas ett parallellt samhälle där de kriminella har sin egen maktutövning. Att tullens kontroller har minskat kraftigt är väl känt, och det begränsar möjligheten att bekämpa de kriminella nätverken. Eftersom de kriminella arbetar över ytan och eftersom gängen ständigt byter strukturer är behovet av kontroller betydligt större . Att vägtransporter är en viktig del i den kriminella logistiken är också välkänt. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Tänker ministern ge tullen nödvändiga resurser för att förstärka kontrollerna och därmed begränsa de kriminellas verksamhet?
fr · H711276 · 2019-10-25 00:00:00 — Fråga 2019/20:276 En nationell anhörigstrategi av Kopparklint (M) till Socialminister (S) Tillsammans med årets höstbudget avslöjade socialminister att regeringen ämnade ge i uppdrag att ta fram en nationell anhörigstrategi. I ett uttalande i sa socialminister bland annat följande: ”talar man om anhöriga som en väldigt bred målgrupp men för oss är det viktigt att understryka att det handlar om dem som vårdar eller stödjer närstående äldre personer.” Vård av närstående är däremot inte specifikt de som vårdar sina äldre utan även yngre får hjälp av närstående. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Hur definierar ministern begreppet anhörig, och vilka direktiv kommer denna strategi att utgå från?
fr · H711277 · 2019-10-25 00:00:00 — Fråga 2019/20:277 Diabetesvård av (M) till Socialminister (S) Diabetes är en av folksjukdomar. Exakt hur många som har diabetes är emellertid inte fastställt utan det finns ett stort mörkertal då många lever med oupptäckt typ 2-diabetes. uppger att ungefär 500 000 människor i har diabetes. I det är ungefär 450 000 personer registrerade med någon form av diabetes. Registret är frivilligt men beräknas ha en mycket högtäckningsgrad. Merparten av diabetikerna har typ 2-diabetes. Cirka 50 000 svenskar med diabetes beräknas emellertid vara typ 1-diabetiker. Överlag håller svensk diabetesvård mycket hög kvalitet och uppvisar goda och allt bättre resultat. finns det stora problem i diabetesvården, inte minst gällande omotiverat stora skillnader i vården såväl mellan som inom regioner. Ett centralt redskap för att utveckla vården och göra den mer jämlik över landet är nationella riktlinjer. genomförde en andra översyn av de nationella riktlinjerna för diabetesvård. Ett betydande problem inom diabetesvården är emellertid bristande efterlevnad av de nationella riktlinjerna. Bristande efterlevnad leder till en sämre och mer ojämlik vård. Den bristande efterlevnaden rör dessvärre många av de rekommendationer som ingår i de nationella riktlinjerna för diabetes, och undersökning av fötter och tillgången till patientutbildning är två exempel där efterlevnaden tycks vara särskilt dålig. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga socialminister : Vilka konkreta åtgärder avser ministern att vidta för att diabetesvården i ska var jämlik oavsett var i landet patienten bor?
fr · H711278 · 2019-10-25 00:00:00 — Fråga 2019/20:278 Återlämnande av magasin till kriminella av (SD) till Statsrådet (S) Regeringen går fram med förslag om licens för magasin till vapen. Åtgärden beskrivs av statsrådet och andra företrädare för regeringen som ett kraftfullt verktyg mot gängkriminalitet. Ställningstagandet motiveras av att poliser enligt gällande lag skulle tvingas lämna tillbaka magasin som påträffats inom den gängkriminella miljön. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur tvingas polis att lämna tillbaka påträffade magasin till personer inom den gängkriminella miljön?