ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · H712323 · 2019-11-20 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:323 av (M) Krigsplacering i myndigheter har frågat försvarsministern om bevakningsansvariga myndigheter och prioriterade landsting och kommuner krigsplacerat sin personal i enlighet med regeringens instruktioner. Frågan har överlämnats till mig. Regeringen har i den försvarspolitiska inriktningspropositionen (2014/15:109) bedömt att totalförsvarets förmåga inför och vid ett angrepp behöver stärkas och att planeringen för totalförsvaret behöver återupptas. Det enskilt viktigaste –2020 är att öka den operativa förmågan i krigsförbanden och att säkerställa den samlade förmågan i totalförsvaret. Planeringen för såväl militärt försvar som civilt försvar har återupptagits och genomförs utifrån de anvisningar regeringen har beslutat. Regeringen uppdrog åt Försvarsmakten och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap att främja och utveckla en sammanhängande planering för totalförsvaret under den försvarspolitiska inriktningsperioden (Fö2017/00688/MFI). I uppdraget angavs att Försvarsmakten och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap ska verka för att samtliga berörda aktörer krigsplacerar den personal inom civilt och militärt försvar som krävs vid höjd beredskap. Uppdraget har i enlighet med regeringens beslut rapporterats . Vidare har regeringen i regleringsbreven beslutat att särskilt utpekade myndigheter, som inte redan hade påbörjat eller genomfört krigsplacering, skulle krigsplacera den personal som behövs för verksamhet under höjd beredskap . Ett 50-tal myndigheter omfattas av uppdragen och har slutfört arbetet i enlighet med uppdraget. har totalförsvarsplaneringen utvidgats till att omfatta kommuner och regioner. MSB publicerade en vägledning för kommuner och regioner som är avsedd som stöd i arbetet med att utarbeta kommuners och landstings krigsorganisation och krigsplanering. Även kommuner och landsting arbetar med krigsplacering av sin personal. MSB har tecknat två överenskommelser med Kommuner och Landsting (SKL) som gäller ersättning för bl.a. kommuners och landstings arbete med krigsplacering, vilket är en prioriterad uppgift.
frs · H712324 · 2019-11-20 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:324 av (SD) Den politiska krisen i har frågat mig om jag diskuterat situationen i på EU-nivå, planerar att göra något ställningstagande, inom vilka forum och EU för dialog med , om några samtal angående nuvarande situation förs samt om regeringen vidtagit några andra åtgärder eller om det finns några planer på att göra det. och EU följer utvecklingen i noggrant, inklusive genom möten med företrädare för den chilenska regeringen, övriga politiska partier och civilsamhället. Jag har uttalat mig om situationen i landet för att understryka vikten av att de mänskliga rättigheterna respekteras, att myndigheterna hindrar oproportionell användning av våld och för att välkomna den breda politiska överenskommelsen om bland annat framtagandet av en ny författning. EU har gjort uttalanden för att välkomna den politiska överenskommelsen, beklaga dödsfallen och våldet samt framhålla att de mänskliga rättigheterna måste respekteras under alla omständigheter och att eventuella kränkningar av dessa bör utredas. Ur det hänseendet välkomnar EU och att FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, på inbjudan från president , skickat observatörer för att undersöka eventuella kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Inom ramen för den bilaterala relationen mellan och diskuteras löpande frågor om demokrati och mänskliga fri- och rättigheter. UD publicerade 2017 en rapport om mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer i där bland annat frågor om ekonomisk ojämlikhet, segregation och polisbrutalitet togs upp. Som en del i associationsavtalet mellan och hålls regelbundna dialoger om demokrati och mänskliga rättigheter. och har mycket goda relationer och starka mellanfolkliga band, inte minst tack vare de många chilenare som fann en i under militärdiktaturen i . prioriterar att fortsätta utveckla samarbetet med – inte minst nu när det chilenska samhället har skakats om i grunden och landet behöver finna en ny väg framåt.
frs · H712325 · 2019-11-13 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:325 av (SD) Skadegörelse och stöld av kulturarv har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att motverka att kulturarv runt om i utsätts för brott. Brott som drabbar det materiella kulturarvet kan t.ex. vara stöld, häleri, skadegörelse, fornminnesbrott och olovlig utförsel. Arbetet med att motverka dessa brott består, liksom annat brottsbekämpande arbete, av flera åtgärder. Det handlar om att genom samverkan mellan en rad myndigheter och organisationer förebygga, upptäcka, utreda och lagföra brott samt återföra stulna och ur landet olovligen utförda föremål. Brott mot kulturarvet är allvarligt eftersom det minskar tillgången till vårt kulturarv och förståelsen för vår historia. För den direkta brottsbekämpningen ansvarar polis och rättsväsende i gängse ordning. För det förebyggande arbetet har även myndigheter på kulturområdet en viktig roll. är en aktiv part i detta arbete. Genom att på regeringens uppdrag ta fram ny kunskap, informera allmänheten, genomföra kunskapshöjande insatser, t.ex. gentemot museer, och brett erbjuda sin expertis, bidrar de inte minst till det förebyggande arbetet mot brott riktat mot kulturarvet. I detta arbete är samverkan med t.ex. och central och samarbetet bedöms av myndigheterna fungera väl. Värt att nämna i sammanhanget är att det finns en särskild grupp inom som enbart arbetar med bekämpning av kulturarvs- och artskyddsbrott. Gruppen arbetar med både operativt utredningsarbete och strategiskt brottsförebyggande arbete. Konsekvenserna av brott som drabbar kulturarvet berör alla. Det fysiska kulturarvet utarmas successivt och människors förståelse och tolkning av historien försvåras. Det är därför bra att dessa brott uppmärksammas, såväl i media som av politiken. Enligt har t.ex. brott som kopplas till det kyrkliga kulturarvet minskat avsevärt . Jag bedömer att kulturarvsmyndigheternas pågående insatser är ändamålsenliga och på ett verkningsfullt sätt bidrar till det brottsbekämpande arbetet för att trygga vårt gemensamma kulturarv. Men vi kan inte vara nöjda innan kulturarvet respekteras helt och fullt och inte utsätts för brott.
frs · H712326 · 2019-11-20 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:326 av (SD) Influensan A H1N1 och ersättning vid läkemedelsskador har frågat mig på vilket sätt jag följer upp att de som drabbades av läkemedelsskador efter vaccination med Pandemrix inte ska hamna i långdragna rättsprocesser och att de faktiskt tilldelas ersättning. Inledningsvis vill jag verkligen beklaga den tragedi som har drabbat framför allt de barn som har fått narkolepsi, men också deras familjer som i stor omfattning måste anpassa sina liv. Det är angeläget att de drabbade barnen får den vård och det stöd som de behöver. Samhället har ett särskilt ansvar att stödja och hjälpa dessa barn och deras föräldrar samt ge ekonomisk ersättning. Personer som fått narkolepsi, som med övervägande sannolikhet har orsakats genom användning av vaccinet Pandemrix, kan få ersättning för personskada enligt lagen (2016:417) om statlig ersättning till personer som har insjuknat i narkolepsi efter pandemivaccinering. Ersättningen hanteras i första hand av Läkemedelsförsäkringen och i andra hand av staten. Kammarkollegiet har ansvar för att pröva rätten till den statliga ersättningen. Innebörden av denna ordning är att staten tagit ett särskilt ansvar för att personer som fått narkolepsi till följd av Pandemrix inte ska gå utan ersättning. Ansökan om ersättning från Läkemedelsförsäkringen ska göras från skadetillfället. Själva utbetalningen av ersättning behöver dock inte ske inom ramen för den tioåriga preskriptionsfristen. Ansökan om ersättning från Kammarkollegiet kan göras upp till efter skadetillfället. Taket för den totala ersättning som betalas ut från Läkemedelsförsäkringen är på . Däremot finns det inget liknande tak för den kompletterande ersättning som betalas ut från det statliga systemet. I sin ärendehandläggning börjar både Läkemedelsförsäkringen och Kammarkollegiet med att ställning till om det är Pandemrix som har orsakat de problem som den sökande har. Efter att samband konstaterats tar själva skaderegleringen vid. Till och med hade Läkemedelsförsäkringen mottagit 616 skadeanmälningar. Läkemedelsförsäkringen har bedömt att förutsättningar för ersättning föreligger i 424 ärenden. I 186 fall har man bedömt att ersättning ej ska utgå och i 47 fall pågår utredning. Kammarkollegiet har bedömt 130 fall. I 90 av dessa fall har man bedömt att förutsättningar för ersättning föreligger. Av dessa 90 utgörs 11 fall av sådana där den sökande helt nekats ersättning från Läkemedelsförsäkringen. följs arbetet med att hjälpa de narkolepsidrabbade barnen och deras föräldrar i första hand upp genom den dialog som har med . Det gäller även den ekonomiska ersättning de drabbade kan få via Läkemedelsförsäkringen och Kammarkollegiet. är en intresseförening för personer som drabbades av narkolepsi och deras anhöriga. Föreningen har beviljats ekonomiskt bidrag av staten . Jag kommer att fortsätta att noga följa arbetet med att ge de drabbade barnen den trygga framtid de har rätt till.
frs · H712327 · 2019-11-20 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:327 av (SD) Elevhälsans roll i att möta elever med psykisk ohälsa har frågat mig hur jag ser på att förstärka elevhälsans roll med syftet att möta och behandla psykisk ohälsa hos elever. En trygg och hälsofrämjande skolmiljö är en viktig förutsättning för barns och elevers utveckling och lärande. I detta arbete spelar elevhälsan en viktig roll. Att stärka elevhälsan är därför en angelägen fråga för regeringen. Som en del i detta arbete har regeringen gett en särskild utredare i uppdrag att bl.a. analysera hur elevhälsoarbetet kan utvecklas och föreslå insatser som kan bidra till att skapa ett mer aktivt och väl fungerande elevhälsoarbete och därmed stärka elevhälsans kompensatoriska roll (U2017:07). Regeringen har också beslutat om statsbidrag för personalförstärkningar inom elevhälsan. Personalförstärkningen avser skolläkare, skolsköterskor, skolkuratorer och skolpsykologer. Statsbidrag ges även för specialpedagogiska insatser som avser speciallärare och lärare med specialpedagogisk kompetens. Genom statsbidraget har det beviljats medel för totalt 464 heltidstjänster inom elevhälsan och 416 heltidstjänster inom specialpedagogik. För att stärka jämlikheten i skolan har regeringen infört ett statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling i förskoleklassen och . Det uppgår 2019 till och föreslås uppgå till 4,9 miljarder. beräknas det uppgå till . Detta är ett rejält statligt tillskott som kan användas för insatser inom bl.a. elevhälsan. har –2019 haft i uppdrag att genomföra insatser för att förbättra det förebyggande och främjande arbetet inom elevhälsan. Regeringen har också gett och i uppdrag att tillsammans bedriva ett utvecklingsarbete för att förbättra samverkan mellan elevhälsan, hälso- och sjukvården och så att barn och unga får tidiga och samordnade insatser. Detta är exempel på insatser som långsiktigt stärker elevhälsans arbete och bidrar till minskad psykisk ohälsa. För eleverna är en tillgänglig elevhälsa i skolan betydelsefull. Det är också en förutsättning för att skolorna ska kunna bedriva ett förebyggande och hälsofrämjande arbete. Regeringen avser därför att vidta ytterligare åtgärder vilket framgår av den sakpolitiska överenskommelse som slutits mellan Socialdemokraterna, de gröna. Enligt överenskommelsen ska en utredning definiera vilken tillgång till elevhälsa som är en acceptabel lägstanivå.
frs · H712328 · 2019-11-21 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:328 av (L) krympande demokrati har frågat mig om regeringen avser markera mot krympande demokratiska utrymme. I artikel 2 i fastställs unionens grundläggande värden, däribland demokrati, respekten för rättsstaten och de mänskliga rättigheterna. Att stå upp för dessa grundläggande värden är en övergripande prioritering för EU-politik. Regeringen har och avser fortsatt markera mot avsteg i från våra grundläggande värderingar. Respekten för rättsstatens principer, de politiska rättigheterna, liksom maktdelningsprincipen har successivt urholkas i till förmån för en allt mer dominerande ställning för den exekutiva makten. Jag har vid många tillfällen upprepat att regeringen är bekymrad över situationen i . har en lång rad genomgripande lagändringar genomförts som sammantaget medför negativa konsekvenser för rättsstatens principer, utrymme för ett fritt och livskraftigt civilsamhälle, mediefrihet och akademisk och forskningsfrihet. stödjer det pågående artikel 7-förfarandet mot , så länge som risken finns kvar för att landet åsidosätter unionens värden. Regeringen har varit pådrivande för att en första utfrågning av ägde rum i allmänna rådet . Utöver artikel 7-förfarandet vill jag särskilt lyfta fram viktiga roll i detta sammanhang. Vi har engagerat oss i flera mål som rör unionens värden. har bland annat intervenerat i ett mål mot till stöd för kommissionen – avseende oproportionerligt betungande reglering av utländska medelöverföringar till ungerska civilsamhällesorganisationer. Just nu förhandlas EU:s nästa fleråriga budgetram för åren 2021–2027, inklusive ett förslag som innebär att man villkorar EU-stöd med efterlevnad av rättsstatens principer. När rättsstatsprincipen inte efterlevs kan våra gemensamma tillgångar utsättas för en stor risk. Vi behöver därför skydda EU-budgeten i en sådan situation. Kommissionen kommer att fördjupa sin övervakning av hur rättsstatsprincipen utvecklas i medlemsstaterna. I samarbete med medlemsstaterna kommer det att ske i form av en ”granskningscykel för rättsstatsprincipen”. Kommissionen tänker publicera en årlig rapport om rättsstatsprincipen med en sammanfattning av situationen i medlemsstaterna. Detta för att behålla rättsstatsprincipen på EU:s politiska dagordning. Regeringen välkomnar initiativ om fördjupad granskning av samtliga medlemsstater, och det ser ut som om det finns ett brett stöd också bland övriga medlemsstater. Från regeringens sida anser vi att det viktigt att de verktyg som finns verkligen används, men också att nya kan bidra till att stärka respekten för unionens grundläggande värden.
frs · H712329 · 2019-11-19 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:329 av (SD) Familjeveckan har frågat mig om familjeveckan är rätt prioritering att göra . Syftet med familjeveckan är att ge föräldrar till något äldre barn bättre möjligheter att i vissa utpekade situationer vara lediga tillsammans med barnen. Familjeveckan syftar även till att skapa en ökad jämlikhet mellan arbetande föräldrar, för vilka arbetsvillkor och möjlighet för flexibilitet kan variera kraftigt, att förbättra förutsättningarna för föräldrar att förvärvsarbeta och att främja ett minskat deltidsarbete. Att förstärka möjligheterna för kvinnor och män med barn att arbeta och att kombinera familjeliv och arbetsliv är en god prioritering, för barn, för föräldrar och för samhället i stort. Familjeveckan är en del av den familjepolitiska modellen som bidrar till höga födelsetal och hög sysselsättningsgrad bland föräldrar. Föräldrarna föreslås kunna ta ut dagarna när barnen inte kan vara i skolan på grund av lov, planeringsdagar och liknande. Familjeveckan är en jämlikhetsreform. Den är av särskild vikt för föräldrar med yrken där det inte är möjligt att arbeta hemifrån eller påverka arbetstidens förläggning vid lov och studiedagar. Förvärvsarbetande föräldrar till barn mellan föreslås i ett första skede få rätt till tre lediga dagar var . Fullt utbyggd omfattar familjeveckan vardera. Den närmare utformningen av familjeveckan bereds inom och regeringen avser att återkomma i frågan.
frs · H712330 · 2019-11-20 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:330 av (SD) långa handläggningstider för assistansersättningen har frågat mig hur jag vill komma till rätta med assistansbolagens ekonomiska otrygghet och långa handläggningstider för assistansersättningen. Det stämmer som anger i sin fråga att har infört ett nytt digitalt tidredovisningssystem. Syftet med att uppgifter lämnas digitalt är att anordnarnas administration ska förenklas som kan säkerställa att rätt ersättning betalas ut. Ett av syftena med den personliga assistansen är att brukarna ska få välja mellan olika anordnare. För att assistansbolag oberoende av storlek ska ges rimliga möjligheter att bedriva verksamhet är kontinuitet och en administration utan krångel viktiga förutsättningar. Jag utgår från att följer förvaltningslagens krav på enkel och snabb ärendehantering med öppenhet mot berörda parter om hur handläggningen fortskrider. Regeringen har en löpande dialog med om frågor som rör förenklad ärendehantering t.ex. genom ökad digitalisering. Detsamma gäller vikten av att har rimliga handläggningstider för att såväl medborgare som assistansbolag ska få den ersättning de har rätt till . Jag och regeringen kommer att fortsätta att följa dessa frågor.
frs · H712331 · 2019-11-20 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:331 av (SD) Intellektuell funktionsnedsättning och hedersrelaterat förtryck och våld har frågat mig vad jag avser att göra för att hjälpa gruppen intellektuellt funktionsnedsatta som utsätts för hedersrelaterat våld och förtryck. Jag delar full ut uppfattningen att personer som har en funktionsnedsättning och som är utsatta för våld och förtryck utgör en grupp som befinner sig i en utsatt situation och som samhället måste uppmärksamma. Personer som omfattas av lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) ska ha rätt till jämlika levnadsvillkor och de insatser som ges ska utgå från respekt för den enskildes självbestämmanderätt och integritet. Den nationella strategin för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor (Skr. 2016/17:10) är utgångspunkten för ett målinriktat och långsiktigt samordnat arbete för att mäns våld mot kvinnor ska upphöra, som inkluderar såväl ett funktionshinderperspektiv som insatser för att bekämpa hedersrelaterat våld och förtryck. Som en del av att genomföra strategin har Myndigheten för delaktighet (MFD) samlat kunskapen om mäns våld mot kvinnor med funktionsnedsättning och identifierat utvecklingsbehov och förslag till åtgärder i en särskild plan. För att ytterligare förstärka arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck har regeringen genomfört flera stora satsningar. i nationella uppdrag inom området har förstärkts liksom även länsstyrelsernas arbete på regional nivå. Vidare har ett arbete påbörjats av länsstyrelserna för att inrätta regionala resurscentra för barn och vuxna som är utsatta, eller riskerar att utsättas för hedersrelaterat våld och förtryck och Nationellt centrum för kvinnofrid (NCK) vid har fått extra medel 2019 för att förstärka den nationella stödtelefonen för våldsutsatta med fokus på hedersrelaterat våld och utsatta grupper. Jag kommer noga att följa hur personer med en intellektuell funktionsnedsättning som utsätts för hedersrelaterat våld och förtryck uppmärksammas framöver inom de åtgärder som beskrivits ovan.
frs · H712332 · 2019-11-20 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:332 av (SD) Händelseanalyser av dödligt våld i nära relationer har frågat mig hur jag vill samordna myndigheter för att förebygga och eventuellt förhindra framtida dödligt våld i nära relationer, och hur jag ser på att händelseanalyser görs när personer dödas av våld i nära relationer liknande de som görs vid självmord. Jag är helt ense med frågeställaren i uppfattningen om att det utbredda våldet mot kvinnor innebär oacceptabla inskränkningar i kvinnors frihet, liv och rättigheter och att dödligt våld mot kvinnor utgör den mest extrema formen av mäns våld mot kvinnor. genomför, enligt lagen (2007:606) om utredningar avseende vissa dödsfall, utredningar då ett barn har avlidit med anledning av brott eller då en vuxen har avlidit med anledning av brott av en närstående eller tidigare närstående person. Lagen ändrades 2018 till att även omfatta grov och synnerligen grov misshandel av barn och vissa fall utan dödlig utgång när det gäller vuxna. I uppdrag ingår att utifrån ett helhetsperspektiv kartlägga och analysera varje enskilt dödsfall för att identifiera systemfel i samhällets skyddsnät. Målet är att långsiktigt öka kunskapen om vilka behov av förebyggande insatser som behövs i olika delar av samhällsorganisationen. arbetar med utgångspunkt från metoden händelseanalys i utredningsverksamheten. Metoden går ut på att detaljerat rekonstruera händelseförloppet, göra en orsaksanalys och ta fram förslag till åtgärder. För att få en helhetssyn i utredningsarbetet har under hand utvecklat samverkan med ett flertal andra myndigheter. Sedan ändringarna i lagen om utredningar avseende vissa dödsfall trädde i kraft har arbetssätt med händelseanalys och myndighetssamverkan etablerats.
frs · H712333 · 2019-11-20 00:00:00 — Svar på fråga 2019/20:333 av (SD) Kliniska tester för barn har frågat mig vad regeringen tänker göra för att barn ska få involveras i medicinska studier och då främst när det gäller barncancer. Regeringen arbetar för att fler medicinska studier på barn ska möjliggöras i syfte att utveckla vården. Det kan vara en utmaning att hitta barn till kliniska prövningar. Ett sätt för att öka möjligheterna till kliniska tester på barn är att via nätverk mellan forskare lättare kunna identifiera fler patienter som kan ingå i kliniska prövningar. Ett annat sätt är att arbeta tillsammans i nätverk inom de nordiska länderna för att få ett tillräckligt antal barn som kan vara aktuella att ingå i studier. Med stöd av och har ett svenskt nätverk för klinisk läkemedelsforskning på barn (SwePedMed) bildats. SwedPedMed arbetar för att barn ska ha samma tillgång och rättighet till säkra läkemedel som vuxna bl.a. genom att försöka öka antalet kliniska studier på barn. och rådets förordning (EG) nr 1901/2006 om läkemedel för pediatrisk användning syftar också till att förbättra läkemedelstillgången för barn. Till exempel ska alla företag som utvecklar nya läkemedel ges möjlighet att bedriva högkvalitativ forskning och utveckling av läkemedel till barn. EU-förordningen har haft positiva effekter på så sätt att det kommit fler nya och säkra läkemedel till barn. behöver mer göras. Kommissionen håller på med en större översyn av regelverket. Jag avser följa det arbetet noga och verka för att förordningen kan ge bättre effekter för barn. cancervård ska vara i världsklass och cancerforskningen ska vara en integrerad del av vården. Detta ska givetvis även komma barnen till del.