ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · H711410 · 2019-11-15 00:00:00 — Fråga 2019/20:410 Regelkrångel av (C) till Näringsminister (S) Många företag och offentliga verksamheter upplever att det finns regler som krånglar till det för deras verksamhetsutövning. Detta gäller det som finns och införs inom lagstiftningsområdet, myndighetsförordningar, EU:s direktivsimplementering etcetera. I har vi regelråd som ska yttra sig om myndigheterna ber om det i det fall det kan få effekter av betydelse för företagens förutsättningar. ska även granska förslag om departementen begär det. Även om dessa bestämmelser finns så händer det att nya regler införs som inte är granskade av och som kan få konsekvenser för företag. Både i den enskilda regeln och genom att antalet regler ökar. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Vad avser regeringen att göra för att ska få en större roll i arbetet med att säkerställa att företag och offentliga verksamheter ska få enklare och ett minskat antal regler som försvårar för deras utövande?
fr · H711411 · 2019-11-15 00:00:00 — Fråga 2019/20:411 Sikfisket av (KD) till Statsrådet (S) Det svenska insjöfisket är generellt ett mycket väl förvaltat och hållbart svenskt fiske. Lönsamhet och framtidstro för dessa småskaliga fisken är hög, med ett undantag: Vänerfisket och i viss mån Vätterfisket. Situationen var tillfredsställande fram tills då sikfisket förbjöds på grund av att regeringen glömde ta med siken i förteckningen över fiskar som finns i det svenska undantaget för EU:s gränsvärden för dioxin i fisk. På grund av att siken saknas i denna förteckning kräver att alla partier provtas före försäljning, vilket i praktiken gör försäljning omöjlig. Detta trots att visar värden som pendlar kring gränsvärdet och att det för del inte går att hitta fisk som kommer över gränsvärdet. Denna glömska har för och del inneburit minskade intäkter för fiskeföretagen och en besvärlig förändring av balansen i sjön. Exempelvis plågas den rödlistade rödingen i hårt av den explosionsartade ökningen av sik. Konsumenterna har valt lax, öring och i stället för rökt sik, då dessa finns med på undantagsförteckningen. Eftersom dessa tre arter generellt har betydligt högre dioxinvärden blir resultatet i avsaknad av sik en sämre folkhälsa med högre dioxinintag. Vid sidan av detta upplåts sikfisket till allmänheten, vilket inneburit att en avsevärd svarthandel till allmänheten och restauranger försiggår när yrkesfisket förbjudits. Insjöfiskarna har skrivit till tidigare ministrar med önskan om att siken ska ha samma status som lax, surströmming, och öring, men fått svaret att det för ögonblicket inte är möjligt. Skälet till detta anges vara att vi bör vänta tills EU:s revision färdiggranskat regeringens hantering av undantaget, som från EU-revisionen fått avsevärd kritik. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Är denna revision nu avslutad så att det är möjligt att ordna så att siken hanteras som övriga fiskar i undantaget och att fiskeföretagen därmed kan arbeta på lika villkor oavsett art?
fr · H711412 · 2019-11-15 00:00:00 — Fråga 2019/20:412 Allemansrättens plats i läroplanen av (KD) till Utbildningsminister (S) När man säger ”allemansrätten” känner vi att vi står i skogen och på graniten. Allemansrätten finns inskriven i regeringsformen och är en sedvänja som är lika viktig för oss som för kommande generationer. Allemansrätten ingår i ämnet Idrott och hälsas kursplan för , och för att få betyg i ämnet i årskurs 6 ställs det kunskapskrav om allemansrätten. Allemansrätten behöver hållas levande så att vi vet vilka rättigheter och skyldigheter vi har när vi vistas i naturen. publicerade ett pressmeddelande där det presenterade förslag på förändrade kursplaner. Rätt snart blev det stor kalabalik. Det visade sig till exempel att antiken skulle tas bort ifrån kursplan i historia. Många reagerade, och drog tillbaka just det förslaget innan för synpunkter passerats. Jag blir därför förvånad när jag ser att i sitt nya förslag tagit bort kunskapskravet i årskurs 6 gällande allemansrätten och lämnat kvar en mening som är diffus och oklar. Meningen har följande nya lydelse: ”Eleven genomför aktiviteter i natur- och utemiljö med god anpassning till olika förhållanden och skyldigheter.” Detta kan jämföras med den nuvarande lydelsen: ”Eleven kan genomföra olika aktiviteter i natur och utemiljö med god anpassning till olika förhållanden och till allemansrättens regler. Dessutom kan eleven med god säkerhet orientera sig i bekanta miljöer med hjälp av kartor.” Med ett enda streck strök kunskapskraven för allemansrätten! Detta rimmar illa med vad själv har sagt om att justeringen av kursplanerna beror på att det strävar efter ”ökad betoning på faktakunskaper”. Vad blir det då för effekt om kunskapskraven gällande allemansrätten tas bort? Allemansrätten ger oss kunskap om både rättigheter och skyldigheter i vårt umgänge med naturen. I stället för att ta bort kunskapskraven borde det finnas en tydligare formulering i fråga om ämnet Idrott och hälsas syfte att ”vara fysiskt aktiva och vistas i naturen” och att detta rimligtvis medför ett krav på förmågan att vistas i naturen och kunskap om såväl rättigheter som skyldigheter enligt allemansrätten. Allemansrätten är formulerad i grundlagen och vi bör vara rädd om den kunskap vi har om vårt gemensamma ansvar i naturen. Vi ser också hur allt fler företag utnyttjar allemansrätten för kommersiella syften, vilket leder till konflikter. Vi borde därför snarare utöka kraven på kunskap kring allemansrätten och dess rättigheter och skyldigheter. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Hur avser ministern att agera för att upprätthålla kunskapskraven om allemansrätten?
fr · H711413 · 2019-11-15 00:00:00 — Fråga 2019/20:413 En uppdatering av infrastrukturplaneringen av (KD) till Infrastrukturminister (S) Den nationella planen för transportinfrastrukturen har uppdaterats . I informationsmaterial framgår också att den nationella planen uppdateras i fyraårscykler och sträcker sig . Den gällande planen omfattar perioden –2029. Om fyraårscykeln skulle fortsätta borde arbetet med planen –2033 ha inletts genom att regeringen gett och de regionala planupprättarna ett direktiv om inriktningsplanering. Detta har emellertid inte skett. transportinfrastruktur står inför viktiga vägval som behöver adresseras genom en infrastrukturproposition följt av en ny nationell plan. Frågor som behöver svar är exempelvis hur regeringen ser på möjligheterna att tillföra ytterligare finansiering –2029 utöver gällande plan, samt inriktningen på nyinvesteringar i järnväg. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : När avser regeringen att ta initiativ till att uppdatera den nationella planen för transportinfrastrukturen?
fr · H711414 · 2019-11-15 00:00:00 — Fråga 2019/20:414 Verkställande av utvisningsbeslut av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Att det växer fram ett allt större skuggsamhälle med individer som befinner sig olagligt i är allvarligt. I en artikel i framgår att det på , största flygplats, har anställts en person som befinner sig i olagligt och att personen har getts tillgång till säkerhetsklassade områden. Det visar på hur det ser ut i . Det saknas kontroll. Människor som är här olagligt kan till och med få arbete på säkerhetsklassade områden. Svensk migrationspolitik måste skärpas, och de som fått avslag måste utvisas. anser att åtgärderna för att verkställa utvisningsbeslut måste skärpas väsentligt. Vi har lagt fram ett antal förslag på området som kommer förbättra och förenkla för ansvariga myndigheter att genomföra utvisningsbeslut. föreslår bland annat en kraftig ökning av förvarsplatser. Det är helt orimligt att människor släpps ur förvaren för att antalet förvarsplatser inte räcker till. vill också se en ökning av antalet inre utlänningskontroller för att hitta och fånga upp de som redan befinner sig här olagligt. Med anledning av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Hur ska ministern återfå kontrollen över vilka som befinner sig illegalt i ?
fr · H711415 · 2019-11-15 00:00:00 — Fråga 2019/20:415 Höjningen av husbilsskatten av (SD) till Finansminister (S) Trots sin särart som fordon omfattas nyregistrerade husbilar av både bonus–malus och WLTP för beräkning av skatt. WLTP (Worldwide Harmonized Light Vehicle Test Procedure) är ett sätt att mäta bränsleförbrukning, föroreningar och koldioxidutsläpp från personbilar. Systemet, som infördes i EU 2017, är baserat på verklig kördata och ska bättre överensstämma med vanlig körning. Problemet är dock att husbilar inte är som vanliga personbilar och inte heller används på samma sätt. En husbil rullar i genomsnitt knappt , att jämföra med vanliga personbilar som snittar dubbelt så mycket eller tunga fordon som kan köra 1 och ändå ha en skatt på mindre än hälften av den som kommer att drabba husbilsägare. En mycket stor andel, , av alla nyregistrerade husbilar omfattas av det nya lagkravet, vilket kommer att slå hårt mot konsumenterna som kan tvingas betala en årlig skatt på sin husbil på så mycket som eller mer. Skatten blir därför väldigt orättvis och risken finns att konsumenterna i stället antingen behåller sin äldre husbil, som i regel ger högre utsläpp, eller helt enkelt väljer andra semesteralternativ såsom charter och kryssning, vilka båda har en större CO2-påverkan än husbilen. I tillämpar man WLTP på ett annat sätt och baserar skatten på euroklassning av motorn och totalvikt, vilket istället ger årsskatter kring , motsvarande . Detta är i nivå med det som svenska husbilsägare betalade innan de nya systemen började gälla. Friluftsliv och camping är viktigt för många svenskar, och vi är bland de husbilstätaste nationerna i världen. Vill vi att det ska bestå måste något göras för att förändra den orättvisa skatten. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att stoppa den orättvisa husbilsskatten?
fr · H711416 · 2019-11-15 00:00:00 — Fråga 2019/20:416 Konkurrensneutralitet i primärvården av (M) till Socialminister (S) Det råder stor politisk enighet om behovet av en omställning mot nära vård, där primärvården fungerar som ett nav. En sådan omställning förutsätter ekonomiskt långsiktiga, hållbara och likvärdiga villkor för primärvården. Regionerna styr primärvården genom vårdval, där privat drivna och regiondrivna vårdcentraler ska verka sida vid sida på likvärdiga villkor, både när det gäller uppdrag och ersättningar. Vårdvalet innebär dels att regiondrivna och privat drivna vårdcentraler verkar sida vid sida på regionens uppdrag, dels att patienten väljer vårdgivare. En grundläggande förutsättning för att vårdval ska fungera enligt lagens intentioner är att regionen som huvudman är konkurrensneutral och behandlar privata och offentliga verksamheter likvärdigt. Privata vårdgivare ska få samma ersättning som regionens egna vårdcentraler. Men i många regioner klarar de regiondrivna vårdcentralerna inte att driva verksamheten med de resurser som regionerna har avsatt i vårdvalet. Den regiondrivna primärvården gick med underskott i 15 av 21 regioner ; 1,2 miljarder i samlat underskott . Det innebär att i av regionerna klarade inte regionens vårdcentraler att driva verksamheten utifrån förutsättningarna i vårdvalet. mellan regeringen och dess samarbetspartier och Liberalerna slås det i punkt 63 fast att ”konkurrensneutralitet ska råda mellan offentliga och fristående vårdgivare, såväl vad gäller ekonomiska villkor, en fungerande tillståndsgivning, som kvalitetskrav”. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Avser ministern att vidta åtgärder för att konkurrensneutralitet ska råda mellan den regiondrivna och den privata primärvården enligt januariöverenskommelsen?
fr · H711417 · 2019-11-15 00:00:00 — Fråga 2019/20:417 Infrastruktur i hela landet av (M) till Infrastrukturminister (S) Jag har i både en skriftlig fråga och en interpellation ställt frågan till infrastrukturministern om varför det ser så olika ut i vårt land gällande satsningar på infrastruktur, och trots ministerns beskrivning av alla de satsningar som görs på vår infrastruktur så finns det områden framför allt i den norra delen av landet som inte åtnjuter dessa satsningar. som går från till och där sammankopplas med är ett sådant stråk som varit uppe till diskussion och som för är en betydelsefull fråga då vi kan sammankoppla hela med resten av landet på ett betydligt enklare sätt. är elektrifierad från till , därefter upphör elektrifieringen och de som är kvar till saknar el och fortsättningsvis upp till där sammankopplas med saknar el. Företaget som driver transport på har 1 dieseldrivet lok, vilket detta ska ställas mot att de har 90 eldrivna lok. En elektrifiering av finns inte med i järnvägsplan 2018–2029, vilket innebär att en eventuell satsning på är bort. inland har en växande industri och en stor företagsamhet. Med anledning av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Kommer ministern att påskynda den så nödvändiga elektrifieringen av så att vi kan få en jämställd infrastruktur i hela landet?
fr · H711418 · 2019-11-15 00:00:00 — Fråga 2019/20:418 Beskattning av husbilar av (SD) till Finansminister (S) Att skatten för husbilar nu ska räknas enligt WLTP kommer tillsammans med regeringens bonus–malus-system att medföra en orimligt hög beskattningsnivå för många nyregistrerade husbilar. Husbilen är för sin ägare ett fritidsredskap snarare än ett fordon avsett för person- eller godsbefordran och det är då märkligt att den ska beläggas med skattenivåer som inte bara vida överstiger de skattenivåer som läggs på tunga lastbilar som körs tiotusentals mil , utan även markant skiljer sig från beskattningsnivån för andra fritidsredskap, exempelvis fritidsbåtar, motorcyklar, snöskotrar och fritidshus. Finansministern har tidigare fått frågan om den höga beskattningen av nya husbilar och svarat att husbilsägare kan undkomma denna genom att ställa av husbilen när den inte används. Detta blir dock endast praktisk verklighet vid längre perioder av avställning. Skatten tas i praktiken inte ut dag för dag utan delas upp i perioder för vilka hela skatten ska betalas in, och det finns dessutom en 15-dagars karensperiod för vilken skatten ska betalas om husbilen ställs på igen efter att ha varit avställd färre än . Vi tycker att bonus–malus-systemet är genuint dåligt och i synnerhet implementeringen av detta när det gäller en fordonstyp där det över huvud taget inte finns något bonusalternativ. Ett sätt att snabbt lindra effekterna av WLTP och bonus–malus-beskattningen för husbilsägare och husbilsnäringen skulle kunna vara att införa en riktig dag för dag-beskattning på husbilar, där man ej behöver betala fordonsskatt för de dagar husbilen är avställd och ej heller brukas i trafiken, även än de som dagens regler stipulerar. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Tänker ministern ta några liknande eller andra initiativ för att mildra effekterna av den orimligt höga beskattningen av nyregistrerade husbilar?
fr · H711419 · 2019-11-17 00:00:00 — Fråga 2019/20:419 Vinterväghållning av (M) till Infrastrukturminister (S) Att har farbara vägar året runt borde vara en självklarhet. ens har börjat på allvar har trafikkaoset nu återigen börjat på den viktiga genomfartsvägen genom , E4:an. Mellan kl. 1 och strax efter kl. 7 inträffade sex trafikolyckor på mellan och . hamnade en långtradare tvärs över vägen, på strax söder om , med hytten uppe i luften. ”Jag har hållit på sedan -87, men jag har aldrig sett det här med hytten rätt upp i luften så där”, sa bärgaren till medierna i . Konsekvensen av avåkningen var att E4 var avspärrad under åtskilliga timmar, med stora samhällsekonomiska konsekvenser som följd. Det är regeringens ansvar att säkerställa att infrastrukturen fungerar även . Jag vill därför fråga infrastrukturminister : Vad har ministern vidtagit för åtgärder för att få halkbekämpning och vinterväghållning att fungera mer tillfredsställande ?
fr · H711420 · 2019-11-17 00:00:00 — Fråga 2019/20:420 Beskattning av svenska husbilar av (M) till Finansminister (S) Den svenska husbilsförsäljningen har sjunkit kraftigt på grund av de förändrade regler som kommer att gälla för beskattningen av husbilar. En tillverkare av husbilar i har minskat antalet medarbetare med ca 150 personer på grund av den minskade efterfrågan. 150 personer har alltså tappat jobbet på grund av en inhemsk svensk skatteregel. I har försäljningen ökat med . #hemester är ett begrepp som har etablerat sig och innebär att många väljer att semestra hemma på närorten och i . Den kraftiga ökningen av beskattningen av husbilar riskerar att omöjliggöra för många med normala inkomster att investera i en semester i husbil. I ett tidigare skriftligt svar på frågan om beskattning av husbilar och i interpellationsdebatter har företrädare för regeringen menat att husbilsägaren kan ställa på och av sina husbilar. Dels är det självklart onödigt krångligt – men dels måste innehavaren av en husbil betala skatten i förskott. I vissa fall kan det betyda att husbilsägaren måste betala i förskott för att sedan eventuellt kunna ställa av husbilen. I , där det såldes 47 543 husbilar – att jämföra med 3 490 – fram till , är den högsta fordonsskatten för en husbil , medan den högsta kostnaden i ligger på 34 000. Det är en djup orättvisa att en barnfamilj i har en årlig beskattning som är ca 30 000 lägre än i . Jag vill med anledning av ovanstående fråga finansminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att inte beskattningen av just husbilar ska vara oskäligt hög och näst intill likställas med beskattningen av tunga lastbilar?
fr · H711421 · 2019-11-17 00:00:00 — Fråga 2019/20:421 Patientsäker granskning av medicintekniska högriskprodukter av (SD) till Socialminister (S) kommer det att införas en ny EU-lag för medicintekniska produkter. Dock kommer CE-märkningen att kvarstå. Det innebär alltså en kontroll som är likvärdig med andra tekniska produkter, trots det faktum att vissa medicintekniska produkter kan ha en livsuppehållande funktion. har det inkommit över 3 700 anmälningar gällande dödsfall och skador som med stor sannolikhet har orsakats av medicintekniska högriskprodukter. När det gäller anmälningar där det finns en risk för skador är antalet fall 5 000. Det finns ingen statlig myndighet som säkerställer kvaliteten på implantat innan de ska opereras in, till skillnad från läkemedel, som ska godkännas genom myndighetskontroll. Det är också betydligt högre krav på kliniska studier av läkemedel, om man jämför med medicintekniska produkter. Kommissionen föreslog från början att skulle granska medicintekniska produkter. Det resulterade i ett massivt motstånd från branschen. Konsekvensen av detta blev att man valde att behålla ett system som inte är patientsäkert och som därmed kan innebära en direkt fara för patienter. Min fråga till socialminister är därför: Hur ser ministern på att ramverk och strukturer tas fram på nationell nivå för att kunna garantera att bedömningen av medicintekniska produkter sker med lika hög säkerhet som granskningen av läkemedel?
fr · H711422 · 2019-11-17 00:00:00 — Fråga 2019/20:422 Hantering av läkemedelsbrist av (SD) till Socialminister (S) har antalet restnoterade läkemedel ökat kraftigt. Det har varit en pågående trend i , och även globalt. finns det ingen myndighet eller aktör som ansvarar för läkemedelsförsörjningen fullt ut. Det finns inte heller någon lagstiftning som kan ställa krav på läkemedelsleverantörer. har i sin utredning, som genomfördes på uppdrag av , bland annat lyft behovet av att bilda en ny myndighet för att hantera problematiken med restnoteringar. Det saknas kravställd kontinuitetshantering och kravställd lagerhållning. Apoteken har i vissa fall mindre lager, och vid flertalet fall saknas mediciner, vilket SVT:s färska kartläggning har redovisat. Läkemedelsbristen är ett akut problem, men trots det väljer regeringen att avvakta helt med åtgärder, i väntan på att den pågående statliga utredningen ska redovisas . Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Hur avser ministern att verka för att förhindra att läkemedelsbristen leder till allvarliga konsekvenser i väntan på den statliga utredningen?
fr · H711423 · 2019-11-17 00:00:00 — Fråga 2019/20:423 Missbruk av LSS i arbetskraftsinvandringen av i (SD) till Socialminister (S) Lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade, LSS, har blivit alltmer omdebatterad , i takt med att medierna rapporterat om behövande som blivit utan hjälp. När diskussionerna gick som hetast valde regeringen att avskeda dåvarande chefen för , , något som orsakade stor uppståndelse och till slut ledde till en misstroendeomröstning mot socialförsäkringsministern. För är det en självklarhet att den som behöver samhällets stöd ska få det. Missbruk måste dock beivras. En fråga som ofta glöms bort i sammanhanget är kopplingen mellan LSS och invandringen. Källor inom såväl som har vittnat om ett förfarande genom vilket en utlänning beviljas arbetstillstånd på mer eller mindre fabricerade grunder och då tar med sig en handikappad nära anhörig. Väl här börjar utlänningen i stället arbeta som personlig assistent åt den nära anhörige, i enlighet med LSS, i vad som kallas cirkeltillstånd. På så sätt skapas ett konstgjort arbetskraftsbehov, som helt bekostas helt med svenska skattemedel, per brukare och år. Det bör härvidlag noteras att vissa grupper är överrepresenterade i statistiken. I en rapport från framgår att antalet assistansmottagare per person är högre bland personer födda i och () än bland inrikesfödda och att ”störst andel anhörigassistans har mottagare födda i ”. Det märks också i statistik över beviljade arbetstillstånd, där länder som , , och står för en betydande del av arbetskraftsinvandringen i kategorin ”Skötare, vårdare och personliga assistenter m.fl.”. Enligt nya uppgifter i medierna är utrikesfödda likaså kraftigt överrepresenterade i fällande domar kring LSS-fusk. Givet de nämnda missförhållandena och de uppenbara statistiska indikatorerna vill jag ställa följande fråga till socialminister : Vad avser ministern att göra för att komma till rätta med det omfattande LSS-fusket kring arbetskraftsinvandringen?
fr · H711425 · 2019-11-17 00:00:00 — Fråga 2019/20:425 Åtgärder vid utpressningsförsök av diplomater av (SD) till Utrikesminister (S) Dagens prisutdelning av till den fängslade förläggaren har rört upp känslor hos den kinesiska ambassaden. Nya uppgifter visar att har hotat med konsekvenser i form av okända ”motåtgärder” för den i det fall man avser att närvara vid utdelningen. Den kinesiska ambassadören menar att detta är befogat då den sårat det kinesiska folkets känslor och landets intressen. Att det alltmer auktoritära landet använder sig av obehagliga metoder är på intet sätt nytt, även om tillvägagångsättet till synes blivit allt skarpare. Det är naturligtvis också något regeringen bör beakta då den kinesiska regimens företrädare återkommande säger sig använda sig av dessa metoder i syfte att skydda landets intressen. I takt med att de kinesiska investeringarna i andra länder tilltagit ökar också landets intressesfär, varför dessa investeringar bör ses som en tydlig strategi för att den kinesiska diktaturen ska kunna öka sitt globala inflytande. Även på andra håll har det framkommit uppgifter om hur diplomater använder sig av utpressning gentemot svenska folkvalda i syfte att tjäna sitt lands intressen, som i många fall står i strid med vårt lands fria och öppna förhållningsätt. Mot bakgrund av ovanstående önskas utrikesminister svara på följande fråga: Vad avser ministern att göra för att stärka skyddet mot utpressningsförsök från utländska diplomater, och vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta när den här typen av hot framförs?